ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So401 · 1991-01-25 00:00:00 — 1989 fattade beslutet om legitimation avkiropraktorer. gavs ansvaret förgenomförandet och uppföljningen av beslutet. Riksdagensbeslut innebar bl a att skulle utarbetaallmänna råd.Det har snart gått uppdraget gavs. Enligtuppgift från landstingsförbundet har inga avtalupprättats. De allmänna råden skulle vara vägledande förde avtal, som skulle kunna komma till stånd. Socialstyrelsenförhindrar därmed fullföljandet av beslutet.Vårdavtal är i sin tur villkoret för att patienter ska kunnafå ersättning för behandling hos kiropraktor. Denomotiverat utdragna aktionstiden från beslut till handlingdrabbar sålunda patienterna och deras ekonomi. Desärbehandlas negativt i förhållande till de patienter, somsöker sig till egna vårdinrättningar.Nu har uppenbarligen inte landstingsförbundet fullintern information. Ett vårdavtal har sålundatillkommit trots avsaknaden av allmännaråd, nämligen i . Om tvekar införuppdraget, finns sålunda nu en norm för motsatt influens.De yrkesutövande kiropraktorer, som väntar på sinavårdavtal, borde därmed kunna få dessa. Lidande patienter,som själva fått betala sina behandlingsräkningarför kiropraktik, utöver sina andelar i den skattefinansieradesjukvården, bör äntligen få sin rättmätiga ersättning isamma mån som andra patientkategorier. Förutsättningenär att ger signalen till landstingen genomriksdagens beställda allmänna råd, så att vårdavtal kanupprättas runt om i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär, att fåri uppdrag att verkställa beslutet om utarbetandet avallmänna råd i enlighet med riksdagsbeslutet omlegitimation av kiropraktorer.
mot · GE02So402 · 1991-01-25 00:00:00 — Underrättelseskyldighet vid rättsmedicinsk undersökning avled en 20 månadergammal pojke i sitt hem. Fadern var vid tillfället ensam medbarnet. Pojken fördes till ortens lasarett, där mankonstaterade att han var död. Fadern förklarade för läkarenatt barnet inte fick röras förrän modern tagit avsked avdetta. Läkaren underrättade polismyndigheten omdödsfallet och anmälan skedde i vanlig ordning. Fadern gavsig av för att hämta modern till lasarettet.Då de båda föräldrarna återkom till lasarettet fick de tillsin förfäran besked om att barnets kropp förts iväg förobducering, s.k. fullständig dödsorsaksundersökning.Detta medförde att modern inte kunde ta avsked av barnetpå det sätt hon önskat. Föräldrarna ifrågasatte ompolismyndigheten förfarit riktigt, då man beslutat omrättsmedicinsk undersökning utan att ha undersökt ommodern varit underrättad och givits tillfälle att ta avsked avbarnet. Föräldrarna anmälde polismyndigheten till JO,vilken bl.a. uttalade följande:Polisens uppgift att utredadödsfall är inte begränsad till fall då brott kan misstänkas.Även utan sådan misstanke åligger det polismyndighet i defall då dödsbevis inte kunnat anskaffas på annat sätt, attenligt 14§ begravningskungörelsen (1963:540) se till attdödsorsaken blir utredd och att dödsbevis lämnas tillpastorsämbetet. Föreskrifter för sådan undersökning somdödsbevis skall grundas på, finns intagna i socialstyrelsensföreskrifter om dödsbevis m.m. (SOSFS 1989:34).Derättsmedicinska undersökningsformer polismyndighetenvid utredning av dödsfall har att välja mellan ärrättsmedicinsk obduktion, fullständigdödsorsaksundersökning och enkeldödsorsaksundersökning. För rättsmedicinska obduktionerfinns särskilda bestämmelser i kungörelsen (1973:710) omrättsmedicinsk obduktion. Dessa kompletterades avsocialstyrelsens cirkulär med föreskrifter om förfarandet vidrättsmedicinsk obduktion m.m. (MF1975:12).Föreskrifterna är i princip tillämpliga även vid fullständigoch enkel dödsorsaksundersökning i den mån inte enklareförfaranden är särskilt medgivna i dessa fall. Någonskyldighet att underrätta anhörig till avliden person innannågon av ifrågavarande rättsmedicinskaundersökningsformer vidtas föreligger inte.JO har i ett tidigare beslut (JO:s ämbetsberättelse1979/80 s. 140 f) ifrågasatt om inte enunderrättelseskyldighet motsvarande den som gäller enligt4 § obduktionslagen (1975:191) bör införas ävenbeträffande de nu ifrågavarande undersökningsformerna.Ett barns plötsliga död är en fruktansvärd ochchockartad upplevelse för föräldrarna. När sedan berördamyndigheter, helt inom lagens ramar, uppträder omänskligtmåste lagen ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om underrättelseskyldighet vidrättsmedicinsk obduktion, fullständigdödsorsaksundersökning och enkeldödsorsaksundersökning motsvarande den skyldighet somgäller enligt 4 § obduktionslagen.
mot · GE02So403 · 1991-01-25 00:00:00 — Säkerhet för personer med epilepsi Utöver förstärkningar av den medicinska delen avepilepsivården bör ökad uppmärksamhet riktas mot densociala sidan.Svårighetsgraden av sjukdomen varierar hos olikaindivider men mer allmänna problem är skador vid anfall,social isolering, problem med transporter och eget boende.C:a 2 000 allvarliga skador drabbar personer medepilepsi . Det kan gälla brännskador, benbrott,tandskador och drunkningstillbud. De allra flesta skadornauppstår i hemmet. Säkerhets- och anpassningsåtgärder äreftersatta trots att en miljö utan aggressiva miljödetaljerskulle minska skaderiskerna. I många fall är det dessutomfråga om mycket enkla åtgärder.För att undvika social isolering är det av vikt att mansjälv kan välja sin bostad och känna sig trygg där. Dettakräver anpassningsåtgärder och tekniska hjälpmedel t.ex. iform av olika larmsystem. Det kräver också att man kanomfattas av samhällets olika stödformer när det gällertransporter eftersom personer med grav epilepsi inte kanerhålla körkort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för ökadsäkerhet och trygghet för personer med epilepsi.
mot · GE02So404 · 1991-01-25 00:00:00 — En vittnespsykolog inkallas irättegångssammanhang av den åtalades försvarsadvokat,vars uppgift då blir att ''plocka sönder'' åklagarens ochvittnenas vittnesmål. Det är viktigt att ingen döms på lösagrunder, men för den stora allmänheten och eventuellt ävenför nämndemännen finns det nog en uppfattning om att omman kallar sig psykolog har man också en psykologsexamen, dvs. man är legitimerad psykolog. Så är ofta intefallet. För att kallas vittnespsykolog krävs endast vissaenskilda kurser och definitivt inte en fullständigpsykologexamen.För att yrkesmässigt kalla sig psykolog krävs enpsykologexamen från högskolan. Andra kategorier skall ejtillåtas använda denna titulatur då den är vilseledande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användandet av titeln psykolog.
mot · GE02So406 · 1991-01-25 00:00:00 — År l96l upptäcktes att läkemedlet talidomid ellerneurosedyn kunde ge upphov till allvarliga missbildningarom modern använt medlet under graviditetens förstatredjedel. Ett par hundra barn skadades i , någottiotal tusen i världen.Upptäckten ledde till att man i ett antal länder, däriblandSverige (l964), inrättade missbildningsregister till vilkaläkare skall anmäla missbildningar som diagnosticerats hosbarn i samband med födelsen. Syftet är att så tidigt sommöjligt få signal om något nytt inträffar och kunna utredaorsakerna bakom missbildningarna. Med ett sådant registerhade vi kunnat upptäcka talidomidkatastrofen ett och etthalvt år tidigare än vad som blev fallet.Informationen i missbildningsregistret som finns vidsocialstyrelsen följs kontinuerligt. Om en missbildning ökarundersöker man vad som kan ligga bakom förändringen.Informationen i missbildningsregistret kan kompletterasmed upplysningar i andra hälsoregister som finns vidsocialstyrelsen, t.ex. medicinska födelseregistret ochcancerregistret.Dessa register representerar ett mycket viktigt materialsom kan utnyttjas för att ge oss kunskap om varför vissabarn drabbas av missbildningar och annan ohälsa. Utöverde bearbetningar gör, utnyttjas materialet avenstaka forskare men en stor del av materialet liggeroutnyttjat.För att möjliggöra en effektivare användning av data ochockså bredda intresset för att studera medfödda skador hosbarn, borde ett speciellt centrum inrättas med inriktning påvad man brukar kalla reproduktionsepidemiologi. Ettsådant centrum skulle t.ex. kunna förläggas till detfolkhälsoinstitut liberalerna i en annan motion(l990/91 FP 000) föreslagit skall inrättas. En annanmöjlighet är att samlokalisera det med detläkemedelsepidemiologiska centrum som riksdagenbeslutat inrätta (l989/90: SoU 21). En tredje är enlokalisering vid embryologiska institutionen vid Lundsuniversitet eftersom den institutionens forskningsinriktningunder fokuserats på främstmissbildningsepidemiologi.Resurserna skulle främst kunna erhållas genom enöverföring av resurser förmissbildningsstudier till den nya enheten. Utöver dettaskulle resurser kunna erhållas via forskningsanslag efteransökan och bedömning i vanlig ordning.Vinsten med den föreslagna förändringen är attmissbildningsstudierna får en förankring i en vetenskapligmiljö med epidemiologisk inriktning. Därmed kantillgängliga resurser utnyttjas mer effektivt och möjlighetenatt rekrytera forskare till området ökar.Med tanke på den betydelse missbildningsstudierna harför våra barns hälsa, föreslår jag att ett centrum förmissbildningsstudier inrättas och att dess organisation,lokalisation och finansiering blir föremål för utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett centrum förmissbildningsstudier.
mot · GE02So408 · 1991-01-25 00:00:00 — Rekryteringsbefrämjande åtgärder för läkare Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub518 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rekryteringsbefrämjandeåtgärder för läkare till landsorten.
mot · GE02So409 · 1991-01-25 00:00:00 — Enhetliga regler för tomgångskörning Genom den ökade trafiken i tätorterna har utsläppenoch föroreningarna från fordonen ökat betydligt.Kommunernas miljöoch hälsoskyddsnämnder är ansvarigaför hälsoskyddet enligt hälsoskyddslagstiftningen ochdärmed också ansvariga för fordonens miljöproblem.När det gäller tomgångskörning regleras kommunernasbestämmelser enligt 14 och 23§§ i hälsoskyddslagen och 11§ i hälsoskyddsförordningen. Kommunen får, om deterfordras för att hindra uppkomsten av sanitär olägenhet ien kommun, meddela föreskrifter om tomgångskörningmed motordrivna fordon. Kommunerna kan på olika sättmeddela dessa föreskrifter men några särskilda krav omutmärkning eller skyltning finns inte.Ur miljösynpunkt anser vi att en enhetlig regel rörandeförbud mot tomgångskörning än skallinföras i hela landet. Genom att bilavgaserna minskarförbättras då luftkvaliteten.Vi anser också att kommunerna skall ha skyldighet attvid infarten till tätorten, på ett tydligt sätt, sätta upp skyltarsom utmärker tillåten tid för tomgångskörning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av enhetliga regler förtomgångskörning och skyltning om gällande regler.
mot · GE02So412 · 1991-01-25 00:00:00 — De lokala resurserna inom tandvården, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf217 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad samverkan ochen effektiv användning av de lokala resurserna vad gällerden framtida tandvården,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållandet avbarnspecialiteten inom tandvården.
mot · GE02So414 · 1991-01-25 00:00:00 — Hälsokontroller för upptäckt av sköldkörtelsjukdomar hos kvinnor Kvinnor och män har inte samma hälsoproblem. Detberor på att de är fysiskt olika men även på att män ochkvinnor lever under olika villkor.Sköldkörtelsjukdomar drabbar tio gånger fler kvinnorän män. Ungefär var 20:e kvinna riskerar att någon gångunder sitt liv råka ut för en ämnesomsättningsrubbning somberor på någon sköldkörtelsjukdom.Vid det forskningsarbete som bedrivits vid Sahlgrenskasjukhuset i om sköldkörtelsjukdomar har detvisat sig att dessa sjukdomar är betydligt vanligare än vadman trott. I en studie av 2 000 manliga och kvinnligavuxna patienter från en vårdcentral fann man att 19patienter led av sköldkörtelsjukdomar utan att deras läkarehade upptäckt det.Förklaringen till att sjukdomen är svårupptäckt i etttidigt stadium är att symptomen till en början kan varadiffusa. Patienterna söker för en mängd olika symptomsåsom viktrubbning, hjärtklappning, nervositet,depression, ansiktssvullnad, trötthet osv. Och patientenvanligen är en kvinna, strax , så är det inte ovanligtatt hennes symptom avskrivs som typiskaklimakteriebesvär.En tidig diagnos kan spara pengar åt sjukvården. Denhär gruppen patienter kommer annars, eftersom de känneratt de verkligen är sjuka, att uppta tid för onödigamedicinska utredningar, medicinkonsumtion och kanskesjukskrivning.Sköldkörtelsjukdom uppfyller de krav och regler somkan ställas för att allmänna hälsoundersökningar skall varamotiverade. Sjukdomen är vanlig och kan bli allvarlig.Sjukdomens förlopp är känt och det finns effektivbehandling. Däremot finns det ännu inte någon lämpligmetod, dvs både enkel och pålitlig, för screening.Socialstyrelsen bör därför få i uppdrag att redovisaförutsättningarna för allmänna hälsokontroller för kvinnoröver och därefter lägga ett förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att socialstyrelsenskall utreda förutsättningarna för allmänna hälsokontrollerför tidig upptäckt av sköldkörtelsjukdom hos kvinnor över50 år.
mot · GE02So415 · 1991-01-25 00:00:00 — Allmänhetens förtroende för naprapatin är stort ochfortsätter att växa. Naprapater är etableradeinom företagshälsovård, idrottsrörelsen ochfackföreningsrörelsen. Naprapati är den största ochvanligaste behandlingsformen inom medicin iSverige. Verksamheten har nått en sådan omfattning, attden bör föras in under samhällets tillsyn.Naprapaterna är en tillgång för snabb och effektiv vårdvid sjukdomar. Patienterna belastar intesjukvården och därmed minskas också vårdköerna. 1 miljon behandlingar; detta motsvarar ungefär200 000 patienter, varför vårdutbudet ej kan anses ringa.Dessutom kommer de drabbade snabbt tillbaka iproduktionen, vilket besparar samhället stora kostnader.Naprapati är vår tids terapisystem för behandling avrygg-, nack-, led- och muskelbesvär och av idrotts- ocharbetsskador. Namnet kommer av ''napravit'' och ''pathos''och betyder i fri översättning ''korrigering av orsak tilllidande''.Korrigeringen gäller rörelsesymmetrin i ryggrad ochextremiteter -- naprapaten försöker åstadkomma normalrörlighet i alla leder och en så korrekt kroppshållning sommöjligt. Han använder såväl manipulationsbehandling somfysioterapi i form av rörelseterapi, massage ochelektromedicin.Det finns över 300 utbildade ochverksamma naprapater i . Enligt uppgift frånSvenska naprapatförbundet har medlemmarna i förbundetutbildning som Doctors of Naprapathy antingen vidColleges of Naprapathy i eller vid Naprapathic Schooli . har möjlighet att kontrolleraoch påverka utbildningen vid Naprapathic School.För inträde i i krävsgymnasiekompetens eller motsvarande. De dominerande inslagen igrundutbildningen, som omfattar de tre första terminerna,är teoretisk utbildning i de anatomiska, fysiologiska,patologiska och terapeutiska ämnena som massage,sjukgymnastik och klinisk praktik.Krav har tidigare framförts på att välutbildadenaprapater skall få legitimation för att därmed kunnainordnas i den svenska sjukvården. Legitimation ellerliknande torde därmed vara en förutsättning för att den somblir behandlad av en skicklig naprapat skall kunna få en vissdel av behandlingskostnaden täckt av försäkringskassan.Det är i längden inte acceptabelt att samhället viaförsäkringssystemet exempelvis stöder behandling avsjukgymnaster men fortfarande inte om den utförs av enkanske mycket bättre utbildad naprapat.Redan 1976 uttalade socialförsäkringsutskottet att enseriöst utövad kiropraktisk verksamhet utgör en resurs.1984 uttalade socialutskottet att så snart resultaten frånförsöksverksamheten med kiropraktorer förelåg, skulle enmotsvarande försöksverksamhet med naprapaterövervägas. Trots att gått efter detta uttalande harnaprapaterna fortfarande inte fått någon legitimation.Många söker sig dock till naprapater för att få hjälp ochmånga har också blivit botade från t.ex. svåra ryggbesvär.Den numera ganska stora yrkeskåren borde bättre kunnautnyttjas inom sjukvården. Patienter som behandlas av demborde ha rätt till ersättning genom sjukförsäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att naprapaterskall kunna erhålla legitimation.
mot · GE02So416 · 1991-01-25 00:00:00 — Väntetiderna för rättspsykiatriska undersökningar har vid upprepade tillfällen behandlat fråganom de långa väntetider som råder för rättspsykiatriskaundersökningar. har därvid enhälligt konstateratatt den rådande situationen står i uppenbar strid medgällande lag och att allvarliga ansträngningar måste görasomedelbart för att komma till rätta med de rådandemissförhållandena. Vidare framhöll att vissaåtgärder som ämnade vidta var otillräckligaoch att det måste övervägas att ställa mera resurser tillförfogande för den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten så att den kö som finns kanarbetas av.Den rättspsykiatriska verksamheten har under ett flertalår utsatts för en kontinuerlig nedrustning och utarmningvilket väl förklarar de ökande undersökningstiderna. Derättspsykiatriska stationerna i , och Växjöhar lagts ner. Det har skett som antalet grovavåldsbrott ökar vilket har resulterat i ökat arbete på landetsfyra kliniker.Det förtjänar att framhållas att de nuvarandemissförhållandena i flera fall orsakar onödigt lidande för demänniskor som i häkte får vänta på attgenomgå rättspsykiatrisk undersökning och som sedan visarsig i själva verket vara i behov av sjukhusvård eller annanmedicinsk behandling.Huvudmannaskapsfrågan har varit föremål föröverläggningar men det har alltid ansetts självklart atträttsvårdande myndigheter skall ha statlig huvudman, vilketvi anser bör vara fallet också fortsättningsvis. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omedelbara åtgärder för attminska de långa väntetiderna för rättspsykiatriskaundersökningar och om ytterligare resurser för dennaverksamhet.
mot · GE02So418 · 1991-01-25 00:00:00 — Drogfri vård för mentalsjuka Så står det i 13 § i lagen om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall, LSPV. Innebörden är att ensådan patient kan spännas fast vid en brits, ''bältespänning'',få en elchock, låsas in och/eller tvångsmedicineras för att''lugna ner sig''.Varje människa skall ha rätt till drogfri vård.Tvångsmedicinering med neuroleptika kan inte tillåtas.Möjligen måste man när patienten kommer in i ett akuttillstånd ge så starka sömnmedel att patienten får sova ut.Sedan kan försök till samtal tas upp igen. Många anser attbehandling med neuroleptika inte är nödvändig och attpatienten därför skall ha rätt att vägra denna medicinform.Neuroleptikan blockerar dopaminreceptorerna, somunder behandlingens gång förändras så att risken för psykosökar efter det man slutat med neuroleptikabehandlingenoch blockeringen hävts. Det kan alltså bli bestående men avbehandlingen. Vissa patienter måste fortsättamedicineringen livet ut.Denna behandling leder ofta till att uttrycksförmåganavtar, man får en stelhet i rörelserna och patienten kännersig som en zombie -- en levande död. Patienten får dåligtminne och kan mista smaksinnet och vissa reflexer.Patienten orkar inte koncentrera sig, läsa en bok eller se påTV. Detta innebär en låg känslighet på många plan.Patienten blir initiativlös men också lättskött.Ett alternativ till denna vårdform vore kraftigt ökadomvårdnad och psykoterapi. Psykoterapin skulle ersättaden form av medicinering som talats om . Varjementalvårdsklinik bör få en fast dygnet-runt-tjänst, somupprätthålls av psykoterapeuter. Då skulle neuroleptikan,denna form av kemisk lobotomi, kunna sättas ut ochersättas av psykoterapi.Genom att införa rätten till drogfri vård kan vi delshjälpa psykotiska människor, även de schizofrena, tillbakatill ett fullvärdigt liv, dels skapa en arbetsmiljö medhedervärda villkor för mentalvårdare och alla andra somverkar inom denna svåra vårdsektor.Det är inte bara sjuka människor som får denna farligaform av mediciner. Även barn som är hyperaktiva lär få deni form av amfetamin. Säkert är att amfetaminrekommenderas till barn, det talas om fyraåringar, för atthöja vakenhetsnivån så att de inte blir övertrötta ochdärmed hyperaktiva och besvärliga.I , och får medicinen skrivas ut pålicens. I förekommer också att barn får sådanbehandling. Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rätten till drogfri vård skallinföras,2. att hos regeringen begär att socialstyrelsenfår i uppdrag att utreda hur landstingen skall kunna försörjamentalvårdens olika institutioner med fastapsykoterapitjänster för 24-timmarsjour,3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om tvångsvård att rätten till drogfri vård kanförverkligas även inom dess ramar.
mot · GE02So419 · 1991-01-25 00:00:00 — Alltsedan 1986 har WHO uppmärksammat detbekymmersamma faktum att inemot av den kvalificerade medicinsk-tekniska utrustningeni utvecklingsländerna står stilla på grund av bristandeunderhåll.I maj 1990 presenterade WHO ett ''position paper''utarbetat vid Köpenhamnskontoret om ''The proposedinternational of health and medicalcare support and technical services''.Från WHO:s sida har ett klart intresse för en förläggningav detta universitet till visats, manifesterat iöverläggningar i såväl som Stockholm.Malmö har erbjudit sig att stå för lokalkostnadernamedan driftbudgeten ($ 1 003 000) skulle delas mellan WHO, värdstaten ochkursavgifterna. Enligt WHO:s uppfattning bör en sådanskola ligga i ett i-land med nära knytning till ettvälrenommerat universitet -- och inte i ett utvecklingsland;detta för att garantera kvaliteten på utbildningen.Ett sådant universitet innebär relativt mycket praktikute i den medicinsk-tekniska industrin, vilket torde vara avstort värde för svensk medicinsk-teknisk utveckling ochindustri.WHO kan inte föreslå att en sådan skola förläggs till ettvisst speciellt land. Däremot kan genom ett ''letterof intent'' manifestera sitt intresse av att en sådan skolaförläggs till , enkannerligen . Det ärangeläget att regeringen manifesterar Sverigesintresse för detta kommande WHO-universitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om WHO-universitet till .
mot · GE02So423 · 1991-01-25 00:00:00 — En blodgivningskampanj bland värnpliktiga borde kunna vara självförsörjande påblodplasma men det är vi inte.Härmed föreslås en kampanj till förmån för att det vidden militära grundutbildningen skall bli självklart, menfrivilligt att bli blodgivare. Det borde även gälla dem somgör sin repetitionstjänstgöring. Ersättningen skulle varaminst den som våra civila blodgivare får. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel bör anslås till enkampanj för att öka intresset för att bli blodgivare underden militära grundutbildningen och underrepetitionsövningarna.