mot · GE02Jo105 · 1991-03-11 00:00:00 — Av den anledningen är detnödvändigt att ändra miljöskyddslagens prövningsreglerdär varje anläggning bedöms för sig och får egna villkor. Istället borde kuststräckan delas in i lämpliga zoner. Inomdessa zoner skulle miljömålet om en kvävereduktion på 50procent säkerställas. Kommunerna inom respektive zonskulle också ha full rätt att förhandla sinsemellan för attuppnå miljömålet på bästa sätt. Om kommunerna kan visaatt kväveminskningen kan åstadkommas genom anläggandeav våtmark, skall denna metod vara tillåten.Genom denna metod, som har likheter med de s.k.utsläppsbubblorna, kan en kostnadseffektiv miljöinsatskomma till stånd. Miljölagstiftningen måste skyndsamtändras på ett sådant sätt att den skisserade lösningen görsmöjlig.11. Minska jordbrukets miljöpåverkanDet svenska jordbruket kommer att förändras under1990-talet. En betydande andel skall tas urlivsmedelsproduktionen. Den ekonomiska situationenhotar att bli bekymmersam. För att de svenska lantbrukarnaskall kunna fortsätta att driva sin verksamhet, fordras att defår konkurrera på lika villkor med omvärlden. Detta gällerinte minst i förhållande till EG. Inom EG diskuterasinförande av miljöavgifter på jordbruksområdet. Vi anseratt aktivt skall följa denna utveckling. Om Sverigeantar samma bestämmelser som EG ges möjlighet tillkonkurrens på lika villkor.Det är angeläget att minska närsaltläckaget frånjordbruksmark. Det är tveksamt om denna minskning kanuppnås genom användande av olika miljöskatter och -avgifter, vilket styrks genom flera av de remissvar sominlämnats med anledning av miljöavgiftsutredningensförslag. Det pågående s.k. stärker ocksådenna tes. Det minskade närsaltläckaget torde främst varaett resultat av de intensifierade informationsinsatserna ocholika administrativa åtgärder. Ökade kunskaper är den mesteffektiva metoden för att åstadkomma kraftfulla resultat.Det är svårare att kontrollera spridning av stallgödsel änav handelsgödsel. Handelsgödseln är lättare att dosera påett sådant sätt att närsaltläckage inte uppstår. Det finns motdenna bakgrund inget som talar för atthandelsgödselanvändningen skall beläggas med speciellamiljöavgifter eller skatter.Vad det gäller kemiska bekämpningsmedel anser vi atten avgift kan tas ut på de miljöfarligaste preparaten. Syftetmed denna avgift är att styra över användningen till mindrefarliga preparat.De miljöavgifter som tas ut på jordbrukets område börenligt vår mening i sin helhet användas till olikamiljöförbättrande åtgärder inom jordbruket.12. Från vaggan till gravenUtsläppen från industrin har minskat kraftigt under desenaste 20 åren. Olika administrativa regleringar harpåskyndat den fortgående moderniseringen avindustriprocesserna. Nya mer resurssnåla processer harutvecklats. Utsläppen har minskat dels genom att nyaproduktionsmetoder tagits i bruk, dels genom atteffektivare reningssystem har införts.Miljömedvetandet har ökat markant under 1980-talet.Detta har lett till att allt fler ser miljöfrågorna ur etthelhetsperspektiv. Detta gäller inte minst industrin. Dehöga skorstenarnas tid är förbi, liksom tanken på att lösautsläppsproblemen genom allt mer raffineradereningsmetoder. Utvecklingen drivs i riktning mot alltrenare processer. Resursåtgången reduceras och ny mermiljöanpassad teknik tas i bruk.Det finns många förklaringar till denna positivautveckling. För det första har medvetenheten ommiljöproblemen ökat. I takt med att våra kunskaper harökat, har också kraven på åtgärder accentuerats.Konsumenterna ställer allt större miljökrav på produkternaoch tycks även vara benägna att betala mer för produktermed goda miljöegenskaper. Marknadskrafterna driver påutvecklingen i miljövänlig riktning.Under 1990-talet kommer -- med rätta -- allt störreuppmärksamhet att riktas mot produkternasmiljöegenskaper. Det handlar således inte om att endastminska produktionsprocessernas miljöeffekter. Deprodukter som framställs måste klara högt ställdamiljökrav. Detta gäller inte minst frågan om hurprodukterna slutgiltigt skall omhändertas.Vi anser att marknadskrafterna skall utnyttjas mereffektivt i det miljövårdande arbetet. Beslutsfattarna skalldärför inte styra utvecklingen genom politiskdetaljreglering. De politiska besluten skall ange demiljömässiga ramarna. Marknaden får sedan agera inomdessa ramar. I praktiken innebär detta en optimering avmiljöresurserna. De mest kostnadseffektiva lösningarnakan då utvecklas.Olika typer av monopol -- exempelvis då det gälleravfallshantering -- måste avskaffas.12.1 Produktion 12.1.1 Övergång till ny teknikFör att ytterligare minska de miljömässiga effekternafrån produktionen måste nya metoder utvecklas. Vi anseratt substitutionsprincipen skall användas mer aktivt. Lagenom kemiska produkter bör därför beaktas vidtillståndsgivning enligt miljöskyddslagen.Regeringen föreslår att användningen av en radmiljöfarliga ämnen skall trappas ned. Det är bra. Deuppställda målen kan sporra olika aktörer till att utvecklanya miljömässigt bättre metoder. Det finns dock brister iregeringens förslag. Beslutsunderlaget är för det förstamagert. Vissa mål skulleeventuellt kunna uppnås på ett mer kostnadseffektivt sätt.För det andra är det inte fullt klarlagt hur ersättningen avvissa ämnen skall genomföras i praktiken. För det tredjefinns en uppenbar risk för att oönskade sidoeffekter erhålls.Dessa sidoeffekter kan t.o.m. resultera i större negativmiljöpåverkan än det ursprungliga problemet. För att slippagå ur askan i elden fordras noggranna avvägningar ochbedömningar av olika effekter. Vi är oroliga för attregeringen har underskattat svårigheterna. För det fjärdeanger inte regeringen hur de uppställda målsättningarnaskall följas upp, vilket är en svaghet. Det är angeläget attnoggrant följa utvecklingen. Om målen inte kan uppfyllasmåste korrigeringsåtgärder sättas in på ett tidigt stadium.12.1.2 Stimulera övergång till miljömässigt bättre teknikFör att ytterligare minska industrins negativamiljöpåverkan måste nya metoder utvecklas.Skatterabatter kan vara en tänkbar metod. De företag somlyckas minska sina utsläpp utöver de avkoncessionsnämnden fastställda kraven bör enligt vårmening premieras. Det kan exempelvis ske genom en sänktinkomstskatt för företagen. Skattesänkningen skall stå irelation till utsläppsminskningen.Utsläppen av stabila organiska föreningar frånmassaindustrin bör enligt vår mening minska. Regeringenföreslår att massaindustrins utsläpp av stabila organiskaklorföreningar, inom loppet av en , skallbegränsas till en sådan nivå att miljön ej tar skada.Regeringen föreslår inga åtgärder för att uppnå detta mål.1988 beslutade om skärpta krav förmassaindustrin. skulle insatser sättas in föratt begränsa utsläppen av klorerad organisk substans till 1,TOCl per ton massa. Stora miljöinvesteringar har sattsin för att uppnå mål, som för övrigt är de mestambitiösa i världen. I övriga pågår en skärpningav miljökraven.Miljöavgiftsutredningen föreslog miljöavgifter påutsläpp av klorerad organisk substans med per kiloAOX (Absorberbart organiskt klor). I genomsnitt liggerAOX-värdena 20--högre än TOCl-värdena.Utredningen gör också bedömningen att när utsläppenligger under AOX per ton massa är miljöeffektenosäker och föreslår därför att avgiften upphör vid dennagräns.Miljöavgiftsutredningens förslag är logiskt, menförutsätter att liknande miljöavgifter tas ut i Sverigeskonkurrentländer. Så är inte fallet i dag.Det är därför inte lämpligt att ensidigt nu införmiljöavgifter på dessa utsläpp. Kostnadsbelastningen skullebli orimlig, i synnerhet med tanke på de betydandemiljöinvesteringar som redan vidtagits.För att minska klorutsläppen kan i stället en ekonomiskmiljöstimulans användas. De företag som pressar ner sinautsläpp under AOX per ton massa får en stimulanspå för varje kilo AOX som inte släpps ut. Dennabör uformas som en skattereduktion och finansieras viasvavelavgiften. Maximal ekonomisk stimulans skall erhållasdå utsläppen uppgår till AOX per ton massa.Denna nivå ligger något lägre än den nivå sommiljöavgiftsutredningen ansåg vara så låg att demiljömässiga effekterna torde vara obetydliga.12.2 KonsumtionIngen har gjort ett större misstag,än han som inte gjorde något,eftersom han bara trodde att han kunde göra så liteEdmund BurkeDet personliga ansvaret spelar en avgörande roll imiljöarbetet. Vi anser att de politiska besluten skall skapautrymme för enskilda människor att agera på ettmiljövänligt sätt. På alla områden fordras ökadhandlingsfrihet. Förbud och detaljregleringar hotar att låsafast utvecklingen och hämma tillkomsten av miljömässigtbättre alternativ.12.2.1 Ökad miljökunskapOm medborgarna skall kunna ta ett större personligtansvar för miljön fordras fördjupade kunskaper om miljön.Regeringen ansluter sig i propositionen till UHÄ:s förslagatt miljömoment motsvarade 3--5 poäng skall ingå i allhögskoleutbildning. Detta kan synas bestickande. Attmiljömoment bör ingå för blivande ingenjörer, ekonomeroch många andra är rimligt och i vissa fall helt nödvändigt.I den mån särskilda miljömoment skall införas skall deenligt vår mening vara fristående. De skall med andra ordinte integreras i andra kurser.Det är dock svårt att se hur miljömomenten naturligtskall ingå i de studier som bedrivs inom humaniora. Attmiljöfrågor rymmer etiska problem är uppenbart. Ärregeringens avsikt med den engelska versionen avmiljöpropositionen att denna text skall utgöra underlag förspråkstudier? I så fall krävs i konsekvensens namn en radöversättningar till andra språk.Vi anser att goda kunskaper och möjligheter att förståsammanhang måste grundas på rejäla ämnesstudier. Detligger en fara i att genom tematiska studier eller projektsyssla med övergripande kunskapsområden. Inomnaturvetenskapen finns, liksom inom andra områden, enkärna av ämneskunskaper som alla bör behärska. För attöka kunskapen om de komplexa miljöfrågorna krävs främstfördjupade ämneskunskaper i biologi, fysik och kemi.Det är också viktigt att elever på alla nivåer beredstillfälle till att bedriva fördjupade studier inom valdaområden. Särskilt angeläget är att ämnesstudier blirgrunden i den fortbildning som erbjuds lärare i grundskolaoch gymnasieskola. Ytlig orientering får inte ersätta rejälakunskaper vare sig hos lärare eller elever.Moderata samlingspartiet har i annat sammanhangföreslagit att en ny lärarutbildning skall införas. Denna skallgrundas på ämnesstudier. Vi har även anvisat medel för ensådan utbildning. Vi har också betonat vikten avämnesstudier i lärarnas fortbildning och anvisat medelhärför.Sammantaget har vi föreslagit att anslaget för Lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser skall ökas medöver i förhållande till regeringens förslag.12.2.2 MiljömärkningMiljömärkning av olika produkter underlättar förenskilda människor att agera på ett mer miljövänligt sätt.Riksdagen har tidigare, bl.a. på moderat initiativ, fattatbeslut om att införa så kallad positiv miljömärkning. har tillsatts för att utarbeta särskildakriterier för miljömärkningen. Kommittén har redan stött påbetydande problem och märkningsarbetet hotar attförsenas. Det är olyckligt från miljösynpunkt. harmotsvarande arbete för att fastställa kriterier förmiljömärkning startat inom EG.EG kommer att ha stor nytta av det västtyskamärkningssystem som har funnits . Det ärinte uteslutet att EG:s märkningssystem hinner träda i kraftföre det svenska.Sverige bör därför överväga en anslutning till EG:smärkningssystem. Det skulle betyda att enhetligamärkningsregler införs i hela Europa.Sverige bör därför delta i EG:s arbete.12.2.3 Ekonomiska stimulanserVi anser att olika ekonomiska stimulanser med fördelkan användas för att driva på utvecklingen i miljövänligriktning. Olika typer av pantsystem kan många gångeranvändas för att stimulera ökad återanvändning elleråtervinning. Även på detta område är det angeläget attSverige följer utvecklingen inom EG.I vissa fall kan pant användas för att stimuleraåterinlämning av produkter som slutgiltigt skallomhändertas. Regeringen föreslår att en så kalladåterlämningspremie skall införas på Nickel-kadmium(NiCd)-batterier. Regeringen förtiger dock attriksdagen beslutade att pant skulle införas påmiljöfarliga batterier. Socialdemokraterna reserverade sigmot beslutet. återkommersocialdemokraterna med samma förslag, även om''återlämningspremie'' onekligen låter mer avancerat än''pant''.Vi har inget emot denna nya term. Huvudsaken är att demiljöfarliga batterierna samlas in. Vi har tidigare krävt attandra typer av batterier, exempelvis stora blybatterier, skallomfattas av pant. har dock sagt nej till dettakrav. Därför föreslår vi nu att även andra miljöfarligabatterier skall omfattas av den så kalladeåterlämningspremien. Det är viktigt att de miljöfarligabatterierna får en lätt avläsbar märkning, som gerkonsumenterna vägledning.Regeringen föreslår att CFC-innehållet i uttjänta frys-och kylskåp skall omhändertas genom kommunernasförsorg. Det av regeringen skisserade CFC-omhändertagandet är ytterst kostsamt. Vi anser att ävenandra metoder skall studeras i syfte att finna en merkostnadseffektiv lösning på problemet.12.2.4 Vissa kemiska produkterRegeringen menar att av användningen avnonylfenoletoxylater (NFE) i bör upphöra till år2000. Enligt vår mening bör avvecklingen påskyndasytterligare och substitutionsprincipen, som innebär att ettmiljöskadligt ämne skall utbytas mot ett mindremiljöskadligt där detta är möjligt, tillämpas aktivt.Användning av NFE i konsumentprodukter och iinstitutionella rengöringsmedel bör inte tillåtas efterdecember 1991.12.3 DestruktionRegeringens förslag inriktas på utveckling av nyametoder för att omhänderta avfall. Det är enligt vår meningen felaktig prioritering. måste arbetetinriktas på att minska avfallsmängderna och samtidigtminska avfallets farlighet. är87 avsatta för forskning kringavfallshantering och miljöanpassad produktutveckling. Vianser att forskningen främst skall inriktas på projekt somsyftar till att minimera avfallsmängderna.Flera stater i har tagit fram långtgående planerrörande avveckling av olika typer av avfall.Naturvårdsverket bör undersöka om liknandeavfallsreduceringsplaner skulle kunna användas även iSverige.12.3.1 Hushållsavfall och industriavfallRegeringen föreslår att kommunerna skall tillåtasanvända differentierade avfallstaxor för att stimulera enmer miljöanpassad avfallshantering. Det är bra. Vi hartidigare föreslagit detta. Så sent som saderiksdagen nej till detta förslag.Källsorteringen, som kan öka genom ekonomiskastimulanser, ger möjlighet till ökad återvinning avvärdefulla delar av avfallet. Den ger också möjlighet tillbortsortering av miljöfarligt avfall, t.ex. batterier,lösningsmedel etc.Genom källsorteringen kan avfallet få egenskaper somendast obetydligt skiljer det från ett traditionellt biobränsle.I vissa kommuner kan detta ske genom sortering i enbrännbar torrfraktion och i en våtfraktion avlivsmedelsrester som kan komposteras.Förbränning kan -- under förutsättning att hårdamiljökrav ställs -- vara ett miljömässigt vettigt alternativ.Det ökar möjligheter att hindra växthuseffekten.Förbränning av pappersförpackningar ger utsläpp avkoldioxid som tas upp av bl.a. växande skog. Förbränningav plast ger i normalfallet upphov till samma utsläpp somförbränning av eldningsolja.Det är angeläget att minska utsläppen av olikaväxthusgaser till atmosfären. Då organiskt materialförmultnar bildas bl. a. växthusgasen metan. Denna gas kananvändas för energiändamål. På så sätt erhålls energisamtidigt som utsläppen av växthusgaser reduceras.Det vore positivt om industriavfallet kunde tas om handpå ett mer effektivt sätt. Energiinnehållet beräknas till ca 6TWh. Genom att utnyttja energiinnehållet i avfallet på ettbättre sätt kan vi ersätta värme från fossilbränslenoch därmed minska koldioxidutsläppen med drygt 1,5miljoner ton.Renhållningslagen (1979:596) uppvisar en rad brister. Vihar tidigare krävt att begreppet avfall skall definieras ilagen. har sagt nej till detta krav.I dag är kompostering förbjudet enligt lag. Detta förbudmåste upphävas. I renhållningslagens sjunde paragraf stårdet bl.a. att:När avfall skall forslas bort genom kommunens försorg,får avfallet inte grävas ned, komposteras eller på annat sättslutgiltigt omhändertas av fastighetsinnehavaren.Vi anser att fastighetsägaren generellt bör ha rätt att tahand om sitt avfall under den självklara förutsättningen attomhändertagandet sker på ett miljömässigt och hygienisktgodtagbart sätt. Myndigheterna skall dock, då det kanmotiveras, kunna förbjuda t.ex. fastighetsägare itättbebyggt område att själva omhänderta sitt avfall.Myndigheten måste därvid på sakliga grunder motivera sittställningstagande.Olika typer av monopol hotar att hämma den tekniskautvecklingen. Detta gäller inte minst på avfallsområdet.Renhållningsförordningen (1979:904) ger kommunernaansvaret för bortforsling av miljöfarligt avfall. Vi anser attkommunerna endast skall svara för tillsyn och kontroll,inte, som , utföra själva sophanteringen. Detkommunala monopolet måste upphävas. Detta skullebefrämja teknikutveckling och tvinga fram merkostnadseffektiva lösningar.12.3.2 Miljöfarligt avfallDet miljöfarliga avfallet vållar stora problem. Dettaavfall måste tas omhändertas på ett miljömässigt godtagbartsätt. Behandlingen är ofta mycket dyrbar. För vissa typer avavfall saknas godtagbara behandlingsformer.Mängden miljöfarlig avfall måste minskas.Producenterna har ett ofrånkomligt ansvar i detta arbete.Det är därför glädjande att industrin tycks ta dessa problempå allvar. har intresset för att finnanya avfallssnåla processer ökat.Vi anser att stränga krav skall ställas påomhändertagandet av miljöfarligt avfall.Avfallsproducenterna skall dock inte hänvisas till politisktdikterade metoder. Marknaden måste enligt vår mening fåmöjlighet att utveckla lämplig teknik inom de miljömässigaramar som skall fastställas på politisk väg.Regeringen avhandlar frågan om det miljöfarligaavfallet på ett mycket summariskt sätt. Regeringen tycks halåst sig för att huvuddelen av det miljöfarliga avfallet ävenfortsättningsvis skall destrueras genom förbränning.Regeringen konstaterar att en utbyggnad avbehandlingskapaciteten (läs förbränningskapaciteten) ärofrånkomlig.För närvarande pågår en särskild utredning rörande denframtida hanteringen av det miljöfarliga avfallet. Vi anseratt det är direkt olämpligt att redan nu bygga ut den s.k.behandlingskapaciteten.Avfallsutredningen kan i bästa fall resultera i förslag somkraftigt kan minska mängderna miljöfarligt avfall.Dessutom kan kanske bättre metoder än förbränninganvändas.Låt den industri som ger upphov till det miljöfarligaavfallet ta hand om avfallshanteringen genom att blidelägare i . Detta skulle dels sätta press påindustrin, dels skapa tydligare ansvarsförhållanden mellanmyndigheter och dem som då ansvarar för verksamhetenvid . En privatisering skulle kunna leda till enmiljömässigt bättre avfallshantering.Regering och riksdag har möjlighet att ställa hårdarekrav på ett industriägt SAKAB.13. planering m.m.13.1 Kommunernas planeringsansvarRegeringen skriver i propositionen:Den fysiska riksplaneringen bör utformas så att dessaenergikällor (vindkraft och biobränsle) skall utnyttjasoptimalt och föranleda så begränsade konflikter sommöjligt med andra markanspråk.Regeringens förslag är otydligt. Det kan innebära attkommunerna hindrar ny bebyggelse i områdensom kan komma i fråga för placering av vindkraftverk.Kommunernas befogenheter bör enligt vår mening inteutökas på detta sätt.Vi anser inte att kommunerna skall kunna tvinga framkonsumtion av vissa energislag. Vi förordar en frienergimarknad.13.2 Regleringar av enskilda brunnarRegeringen aviserar en utökning av PBL innebärandeatt kommunerna skall kunna kräva bygglov för anläggningav brunn. Vi vill peka på möjligheterna att användaförrättningsförfarande av den typ som används vidmarkavvattningsföretag. I korthet betyder det att nyttjareav ett och samma grundvattenmagasin skulle bilda ensamfällighet och därigenom reglera uttagen ur enskildabrunnar.14. Bättre naturvårdSvensk naturvård befinner sig i kris. Värdefullanaturmiljöer där staten påtagit sig ansvaret för vårdenmissköts. Vi har varnat för en utveckling mot en starktsocialiserad naturvård och föreslagit begränsningar i destatliga inköpen av mark för naturvård. Vi har undantagitvissa statliga inköp av urskogar, då detta åminstone på kortsikt framstått som den mest rationella lösningen.På lång sikt måste det ideella inslaget i naturvården ökakraftigt. Budgetmedel bör kunna användas för att stödjadenna inriktning och alltså kunna anslås till en ideellorganisations inköp av värdefull mark. Villkoret skulle varaett åtagande om framtida skötsel av förvärvat område.I de undantagsfall ett statligt ägande kan motiverasmåste förvärv föregås av upprättandet av en skötselplan ochen kostnadsplan. På detta sätt kan framtida vanvårdförhindras.Den största insatsen på naturvårdens område utförs avenskilda människor på frivillig ideell bas. Dennaverksamhet måste uppmuntras och stödjas. En ökadmöjlighet att utnyttja enskilda människors engagemanguppstår när stora arealer friställs i samband medjordbrukets omställning.Riksdagen beslutade att resurserna förlandskapsvårdande åtgärder skulle förstärkas med 100miljoner kronor under /92 och attytterligare medel skall anslås kommande budgetår. Häröppnas möjligheten att återskapa värdefulla biotoper, somförstörts i samband med bl.a. den statligt styrda ochuppmuntrade rationaliseringen av jordbruket.Moderata samlingspartiet har verkat för ettutökat skydd för värdefulla biotoper och en utökadmöjlighet att stödja detta med ersättning till de brukare somfår sin markanvändning försvårad. Regeringen lägger nufram förslag med denna inriktning men föreslår inga medelför att säkerställa biotopskyddet. Enligt vår mening börmedel till biotopvård tas inom anslaget för vård ochförvaltning av naturreservat m.m.Under de senaste åren har det tillkommit en rad bidragför natur-, kultur- och landskapsvård. Mycket tyder på attbetydande vinster skulle kunna göras genom en samordningav dessa bidrag. Byråkratin skulle kunna minskas ochpengarna användas på ett mer effektivt sätt.Naturvårdsverket redovisar i utredningen för säkerställande av vissa naturtyper enligtnaturvårdslagen. Man anger ett skyddsbehov av ca skogsbiotoper. Enligt vår mening skulle inköpav skogsmark till en beräknad kostnad av 750 miljonerkronor leda till ett betydande resursslöseri.Naturvårdsverket bör undersöka alternativa lösningar dären samverkan om skyddsinsatser med skogsbruketeftersträvas. Det bör kunna ge avsevärt lägre kostnader ochändå medge ett skonsamt skogsbruk på betydande del avdessa arealer.Betydande skogsarealer har nyligeninköpt, men inte erhållit statsmedel för att betala. Dettaförhållande speglar den förvirring som uppstått i svenskstatsförvaltning under socialdemokratisk ledning. Avtalenlöper med hög ränta, vilket kommer att allvarligt försvåranaturvårdsverkets verksamhet . Avtalen börenligt vår mening nu omförhandlas med den inriktningen attstaten erbjuder säljarna skogsmark från domänverket somutbyte i stället för kontanter.Regeringen föreslår att fridlysning av arter skall kunnaske även när det inte finns något akut utrotningshot. Detär ett riktigt förtydligande av naturvårdslagen. Det är dockangeläget att fridlysningsreglerna samordnas och att demeddelas allmänheten på ett lättillgängligt sätt.15. PolarområdenaRegeringen verkar för förstärkta miljöregler inomAntarktisfördraget och för ett utvidgat samarbete till skyddför miljön i . Polarmiljön är unik genom att den ännui stor utsträckning är opåverkad av mänsklig verksamhet.Sverige bör verka för ett långtgående skydd av ,som syftar till att området får ställning som världsnaturpark.16. AnslagsfrågorRegeringen förordar att anslagen, under B2 Bidrag tillmiljöarbete, för återställande av skador förorsakade avluftföroreningar och försurning skall höjas.Behoven av kalkningsinsatser är dock större än dem somregeringen anger. Det gäller i första hand behovet avskogsmarkskalkning.