mot · GE02So91 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor FolkhälsoinstitutAv den nu aktuella propositionen framgår att hälsanalltjämt är en klass- och könsfråga och att särskilda insatsermåste till för att övervinna dessa ojämlika förhållanden.Det enda konkreta förslaget regeringen lämnar för attkomma till rätta med ohälsan är att inrätta ett nyttfolkhälsoinstitut. En stor del av utåtriktadeverksamhet när det gäller folkhälsoarbetet kommer därmedatt flyttas över till institutet.Centerpartiet har i en motion med anledning avkompletteringspropositionen utförligt motiverat behovet avytterligare förstärkning centralt inom för attbedriva folkhälsoarbetet så effektivt som möjligt. Deregionala insatserna på området måste vidare fördjupas.Det finns flera skäl till att förhålla sig avvaktande när detgäller att skapa ett nytt folkhälsoinstitut. Ett av skälen är attvi inte anser att den föreslagna omorganisationen skullegöra hälsan mer jämlikt fördelad i samhället, något somuttryckligen i propositionen anges vara syftet medinstitutet. Ett annat skäl är att tillskapandet av en nymyndighet ofrånkomligen leder till ökad byråkrati ochcentralisering. Det krävs inte en ny myndighet för att utförade arbetsuppgifter som i svepande ordalag föreslås åliggainstitutet. Rollfördelningen mellan ochfolkhälsoinstitutet såsom den beskrivs i propositionen ärdessutom oklar och leder till gränsdragningsproblem.Propositionens utformning i allmänhet och då särskiltbeträffande har mest karaktär av enidéskiss. Avgörande frågor som rör institutets uppgifter,arbetsformer och organisation lämnas till enorganisationskommitté. Vi yrkar mot denna bakgrundavslag på prop. 1990/91:175 om vissa folkhälsofrågor såvittavser förslag om inrättande av ett nytt folkhälsoinstitut.Folkhälsoarbetet bör enligt vår uppfattning ges storprioritet. Vi anser dock att merparten av detta arbete börbedrivas på lokal och regional nivå. Kommuner, landsting,folkrörelser och andra organisationer som har nära ochetablerad kontakt med människor måste ges möjlighet attagera än mer kraftfullt i folkhälsoarbetet. Det ankommerpå med sin breda kompetens i frågorna attmed större målmedvetenhet stimulera och stödja de lokalaverksamheterna bl.a. genom att fungera somkunskapscentrum för folkhälsa. Målet är att få till stånd ettökat nationellt och lokalt tvärsektoriellt folkhälsoarbete.En sådan samverkan betyder bättre hushållning medresurser och ger samhällsekonomiska vinster. Det är viktigtatt resurserna för denna verksamhetsinriktning inte låsescentralt. Vad här anförts om folkhälsoarbetets bedrivandebör ges regeringen till känna samt att anvisar 15 milj.kr. för ett förstärkt regionalt folkhälsoarbete.Uppbyggnaden av kommer att skesuccessivt. skall genom överföring av medelbidra med 10 milj.kr. under /93. Konsekvenserna avdenna överföring, bland annat i form av kraftig personal-och verksamhetsneddragning, har vi redovisat i en motionmed anledning av kompletteringspropositionen.Socialstyrelsen bör i sitt förstärkta folkhälsoarbete fåbehålla dessa medel.KostenDet är väldokumenterat vilken stor betydelseför hälsan goda matvanor och en rätt sammansatt kost harför individen, alltifrån tidiga barnaår och upp i ålderdomen.En rätt sammansatt kost och regelbundna mattider främjarhälsan och ökar livskvaliteten. Dåliga kostvanor kan geupphov till många sjukdomstillstånd bl.a.hjärt/kärlsjukdomar, flera cancerformer ochtandsjukdomar. Vi anser att kostens betydelse för hälsan äralltför knapphändigt utvecklad i propositionen.Det kan också konstateras att kostfrågorna i samhället iallmänhet är otillräckligt uppmärksammade. Det kan finnasflera orsaker till detta. Den matdebatt som förs är alltförensidig och har kommit att handla mest om matprisernamedan kvalitetsfrågorna skjutits i bakgrunden. En annanorsak torde vara att ansvarsfrågorna på central nivå ärsplittrade på ett flertal myndigheter som exempelvislivsmedelsverket, , ochskolöverstyrelsen. Även om en viss samverkan sker haringen myndighet det samlande övergripande ansvaret förkost- och hälsofrågor.Propositionen vill åtgärda detta med ett särskiltfolkhälsoinstitut. Som vi redan framhållit anser vi i ställetatt bör få det övergripande ansvaret. Vi villmed skärpa framhålla vikten av att den decentraliseradeverksamhet som en rad organisationer bedriver på områdetkan fortsätta och utvecklas. Enligt vår uppfattning skallHushållningssällskapens hemkonsulentverksamhetinrymmas i den verksamhetskrets som erhåller statligt stöd.Hemkonsulenterna svarar för den mest direktarådgivnings- och kostupplysningsverksamheten på fältetoch kan, med ett statligt stöd, tillgodose ännu större behovän vad som är möjligt i dag.För att tidigt grundlägga goda matvanor är det angelägetatt skolan på alla nivåer, från förskolan och tillgymnasieskolan, ger eleverna goda kunskaper ihemkunskap och i kost- och konsumentkunskap. Som ocksåframhållits i centermotioner i andra sammanhang, börundervisningen i dessa ämnen utökas i , samtinföras på samtliga linjer/program i gymnasieskolan.Vi vill också understryka vikten av en bra skolhälsovårdför alla elever och att både skolläkare och skolsköterskaingår i verksamheten.Vi saknar i propositionen en medvetenhet om flerafaktorers betydelse för en god folkhälsa. Vi vill för vår delframhålla vikten av att vi nu och framöver har tillgång tillsvenskproducerade livsmedel, vilka både vad gälleranimaliska och vegetabiliska produkter är mer ''giftfria'' änvad importerade produkter i allmänhet är. Vi anser därför ilikhet med vad som framförts i tidigare centermotioner attsamma krav som gäller för svenskproducerade produkterskall gälla för importerade.Det är likaså angeläget att det av märkningen i butikernaframgår varans ursprungsland samt varans innehåll ifrågaom fett, fibrer etc. Vi ber att få hänvisa till tidigare väcktacentermotioner som tagit upp de frågor vi här berört.AlkoholfrågorGenom regeringens strävan att se ohälsan i ettklassperspektiv skjuts alkoholfrågorna i bakgrunden.Specifika, konkreta åtgärder inordnas i kampen förjämlikhet. Därmed får inte alkoholfrågorna densjälvständiga ställning som de bör ha.Riksdagens krav på en allmän skärpning avalkoholpolitiken som leder till en varaktig sänkning avalkoholkonsumtionen uppfylls inte med propositionensförslag. Restriktiva åtgärder avvisas.Det drogförebyggande arbetet är av avgörandebetydelse för att uppnå målet om sänkt alkoholkonsumtion.I det arbetet spelar ochnarkotikaupplysning, CAN, en viktig roll som förmedlareav information. För att finansiera det nya folkhälsoinstitutetkommer 10 miljoner att överföras från CAN. Vi motsätter oss dennaöverföring. Det är viktigt att CAN får bestå med nuvarandeansvarsområde som en fristående organisation med starkfolkrörelseanknytning.I det drogförebyggande arbetet medverkar också andraaktörer med uppgift att bl.a. stödja ungdomsorganisationeroch olika nykterhetsorganisationer. Bidragen till dessaorganisationer liksom bidrag till hälsoupplysning skall medregeringens förslag om ett folkhälsoinstitut drastiskt minskamed sammanlagt . Enligt vår uppfattningär det arbete som dessa organisationer utför av störstabetydelse för att bidra till drogfria alternativ. Det är därförviktigt att de ges ekonomisk möjlighet att bedriva sinverksamhet på ett effektivt sätt.I propositionen föreslås vidare att Systembolaget skallupphöra med sin riskinformation. Den uppgiften skall detnya nu utföra. Med ett folkhälsoinstitutblir det en producent och en central avsändare av budskap.Att Systembolaget i fortsättningen inte skall göra sin egenriskinformation förringar trovärdigheten i bolagets roll somett företag med socialpolitiska förtecken. Denkoncentration till endast ett centralt organ för att ta frampläderande information, faktamaterial, information omrisker och försäljningsregler innebär enligt vår mening enförsvagning av den totala organisationen som arbetarmed dessa frågor. Vad här anförts om betydelsen av attSystembolaget fortsätter att bedriva riskinformation bör gesregeringen till känna.Bristen på konkreta åtgärder i propositionen beror tillstor del på en strävan att anpassa den svenskaalkoholpolitiken till EG. Biträdande socialministern tvekarinte när han vid presentationen av folkhälsopropositionendeklarerar att restriktionerna inte kan trappas upp inför ettnärmande till EG. Det är enligt vår mening av största viktatt den svenska alkoholpolitikens särart kan bevaras vidinternationaliseringen och den allt friare rörligheten avmänniskor och varor. måste gå i spetsen för en aktivoch ansvarsfull alkoholpolitik som bidrar till en återhållsamkonsumtion. Vi måste därför slå vakt om det svenskasystemet för inköp och distribution av alkohol, ett effektivtgränsskydd som begränsar införseln av alkohol och en aktivbeskattning som innebär att priset på alkoholdrycker ökarsnabbare än priset på andra varor. Vad här anförts ombevarandet av en svensk alkoholpolitik vid ett närmande tillEG bör ges regeringen till känna.Alkoholbeskattningen har enligt vår uppfattning enavgörande betydelse för konsumtionen. Ett höjt pris ledertill en minskad konsumtion. Priset påverkar i hög gradungdomars dryckesvanor och alkoholkonsumtion. En höjdalkoholskatt ger möjlighet att ytterligare satsa på deförebyggande insatserna på drogområdet. Socialstyrelsenhar i sin folkhälsorapport hävdat att ett sätt att begränsatillgången på alkohol är att höja priset. Föredragandenavvisar dock höjda priser på alkohol bl.a. med hänvisningtill stabiliseringsavtalet. Vi anser att alkoholskatten skallfrigöras från underlaget till konsumentprisindex, KPI, ochdärför föreslår vi en höjning av alkoholskatten från den 1 juli 1991.Vi vill vidare framhålla betydelsen av att primärvårdenmed sitt folkhälsoperspektiv ges möjlighet att aktivt arbetadrogförebyggande. Genom en väl utbyggd primärvård medsärskild inriktning på drogförebyggande arbete kan akut-och slutenvården avlastas. Tidig upptäckt och diagnostik avalkoholberoende och skador orsakade av alkohol ärväsentlig ur behandlingssynpunkt. Information ochrådgivning om alkoholbruk under graviditet som bedrivsinom mödrahälsovården ger goda resultat och bör ges ökatutrymme.Narkotikabruket medför svåra samhällsproblem. Visaknar förslag till åtgärder mot narkotikabruket ipropositionen. Våra krav på åtgärder inom alkohol- ochnarkotikaområdet har redovisats i en tidigarekommittémotion. Vad här anförts om behovet avresursförstärkningar till primärvårdens drogförebyggandearbete bör ges regeringen till känna.TobakTobaksbruket utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan. Detfinns starka samband mellan rökning och ohälsa. Rökningär en bidragande faktor vid flera cancertyper, särskiltlungcancer. Rökning ökar risken för hjärt- ochkärlsjukdomar, allergi, astma och luftvägsinfektioner. Detär inte bara rökaren som riskerar hälsan, utan ävenpersoner som vistas i rökarens närhet. Barn är specielltutsatta för passiv rökning.Mot bakgrund av dessa hälsorisker anser vi att såväl denaktiva som den passiva rökningen måste bekämpas med högprioritet. För att detta skall vara möjligt får dock resursernaför information och program inte minskas ytterligare. I dennu aktuella propositionen föreslås en förstärkning av dethälsoupplysande arbete genom det tobaksprogram somskall bedrivas vid . NTS och VISIRbedriver ett framgångsrikt informationsarbete,trots bristande resurser. Det är särskilt angeläget attsamhällsstödet till dessa organisationer ökar. Vad häranförts om behovet av förstärkta resurser för informationom tobakens skadeverkningar bör ges regeringen till känna.Det är mycket viktigt att så många offentliga lokaler sommöjligt blir rökfria. I första hand bör rökfrihet uppnås påfrivillig väg. Om detta inte visar sig möjligt bör enlagstiftning på området övervägas. Vad här anförts bör gesregeringen till känna.Statsmakterna har genom beskattnings- ochavgiftspolitiken kontroll över prisnivån på tobaksvaror. Enaktiv prispolitik är således ett lättillgängligt instrument somenligt vår mening i ökad utsträckning bör användas ikonsumtionsdämpande syfte. Prishöjningar kan motiverasmed att priskänsligheten är stor bl.a. hos ekonomiskt svagagrupper och att dessa inte nås så lätt av hälsoinformation.Höjningen av tobakspriserna bör stiga mer änkonsumentprisindex. bör besluta om en höjningav tobaksskatten från den 1 juli 1991.AllergiVar tredje vuxen i har allergiska besvär. Allt flerbarn får tidigt allergiska besvär som kan ha sin grund iökade luftföroreningar och ökad användning av kemikalier.I propositionen redogörs för genomförda och planeradeåtgärder till följd av allergiutredningens förslag. Däremotlämnas inga förslag på omedelbara åtgärder.Det är en mycket angelägen åtgärd att saneramarknaden från ämnen som framkallar allergiska besvär.Till att börja med bör en översyn göras av kriterierna förallergiframkallande ämnen. Vi ställer oss bakomallergiutredningens förslag att tillverkare och importörerbör anpassa sina produkter med utgångspunkt i allergikersoch överkänsligas behov av ökad riskfrihet, märkning och''allergideklaration''.Vad här anförts om en översyn av kriterierna förallergiframkallande ämnen och en anpassning avprodukterna för att bättre möta allergikers krav bör gesregeringen till känna.Psykisk ohälsaPsykisk ohälsa är svår att beskriva och mäta. Det stårdock klart att de flesta människor besväras avängslan eller ångest. I många fall blir känslan mer konstantoch kan leda till svåra och långvariga besvär. Bland äldremänniskor är psykiska störningar och depression relativtvanliga. Antalet gamla med demenssjukdomar ökar. Denpsykiska hälsan för barn i har inte förbättratsnämnvärt. Barn i socialt och ekonomiskt svagafamiljegrupper har förhöjd psykisk sjuklighet.I propositionen beskrivs psykisk ohälsa som ett av destörsta folkhälsoproblemen. Detta till trots prioriteras intefrågan. Vi anser att psykisk ohälsa bör vara ett område somges stor uppmärksamhet i det fortsatta folkhälsoarbetet.Detta kan ske inom nuvarande verksamhet.Vad här anförts bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1990/91:175 om vissafolkhälsofrågor såvitt avser förslag om inrättande av ett nyttfolkhälsoinstitut,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en regional inriktningav folkhälsoarbetet samt anvisar . för detta ändamål,3. att avslår proposition 1990/91:175 om vissafolkhälsofrågor såvitt avser förslag om riktlinjer förresursförstärkningar till , i enlighet medvad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att Systembolagetfortsätter att bedriva riskinformation,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarandet av den svenskaalkoholpolitikens särart vid ett närmande till EG,6. att beslutar att skatten på alkohol höjs med10% fr.o.m. den 1juli 1991,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resursförstärkningartill primärvårdens drogförebyggande arbete,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förstärkta resurserför information om tobakens skadeverkningar,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av rökfria miljöer i vissaoffentliga lokaler och allmänna kommunikationer,10. att beslutar att skatten på tobak höjs med10% fr.o.m. den 1juli 1991,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av kriterierna förallergiframkallande ämnen och en anpassning av produkterför att bättre möta allergikers krav,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av samlade insatser förinformation och upplysning om kost och om produktersinnehåll,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser mot psykiskohälsa,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisationernas betydelse ochbehov av stöd i folkhälsoarbetet vad gäller kostfrågor.