mot · GE02Ub211 · 1991-01-25 00:00:00 — Skolan skall ge kunskapSkolans huvuduppgift är att ge alla elever godakunskaper och färdigheter. Skolan måste svara för att varjeelev utvecklas maximalt efter sina förutsättningar.Att fokusera skolans mål på goda kunskaper ochfärdigheter innebär krav på en arbetsdisciplin som i sig ärfostrande. Om undervisningen skall kunna fungera väl ärdet nödvändigt med ordning och reda samt ett gottarbetsklimat.I och med att skolan under en följd av år fått ta på sig enmängd uppgifter har skolans huvuduppgift skjutits åt sidanoch blivit otydlig. Undervisningen har splittrats. Bådelärare och elever upplever stressen att inte hinna med alltsom ålagts dem.Denna utveckling har påskyndats av att ämnesgränsernaalltmer suddats ut till förmån för s.k. blockundervisning.Ämnena har blivit otydliga och undervisningen ytligare.Begreppet orienteringsämnen anger i sig att det mer ärfråga om orientering än att lära ut ämneskunskaper.Forskningsrapporter som ingår i den nationellautvärderingen av skolan visar t.o.m. att undervisningen ivissa ämnen eller delar av ämnen helt enkelt inte blir av.Exempelvis visade en rapport från pedagogiskainstitutionen i att av elevernai årskurserna 4 och 5 inte får någon undervisning isamhällskunskap eller religionskunskap. Geografi ochhistoria dominerar de samhällsorienterande ämnena (SO).I de naturorienterande ämnena (NO) försvinner de''hårda'' ämnena fysik, kemi och teknik till förmån för de''mjuka'' inslagen biologi och zoologi.Rapporterna bestyrker faran med blockläsning; vissaämnen och moment betonas på bekostnad av andra. Dettaär något som länge varnat för.Lärarna skall vara utbildade i de ämnen de undervisar i.Att så inte är fallet visades i en undersökningutförd på uppdrag av . Över 30procent -- i vissa regioner långt fler -- av lärarna saknadeenligt undersökningen någon som helst utbildning i ämnensom de undervisade i.Samtidigt visar rapporterna hur viktigt det är att detfinns tydliga mål i skolans läroplaner och attundervisningstiden måste värnas. Dessutom visar de attlärarna måste ha goda kunskaper i ämnen som de skallundervisa i. Utan gedigna ämneskunskaper blir lärarenhänvisad till enbart lärobokens framställning. Allsidighetenoch den kritiska analysen riskerar att gå förlorad.Lärarutbildningen och fortbildningen måste därför byggapå rejäla ämnesstudier.I den moderata partimotionen ''En moderat vision omen bra skola'' krävs att skall klargöra att skolansfrämsta uppgift, överordnad alla andra, är att ge alla elevergoda kunskaper och färdigheter. Läroplanerna skall skrivasom och målen skall formuleras så att skolans uppgift blirtydlig och möjlig att genomföra.2. Återinför skolans ämnenDe enskilda ämnenas ställning måste markeras ochstärkas. Ämnesstudier ger eleverna redskap för att kunnaförstå verkligheten och därmed också få en helhet ikunskaperna. Förståelse bygger på att vi har insikt i och kananvända oss av de begrepp som de olika vetenskapligadisciplinerna förser oss med. Dessa begrepp är de verktygeleverna behöver för att metodiskt och kritiskt studeraomvärlden.De som hävdar att blockundervisning är bättre änämnesundervisning brukar framhäva att det är viktigaremed helhetssyn än detaljkunskaper, att överblick är bättreän snäva fackkunskaper och att konstlade, akademiskaämnen är verklighetsfrämmande för eleverna. Viinstämmer inte i detta.Att förespegla eleverna att helhetssyn och överblick kannås utan grundläggande kunskaper är vilseledande. Ytligtkunnande ger en falsk och farlig känsla avsjälvtillräcklighet. Det är ett svek mot eleverna att få dematt tro att de klarar sig utan goda kunskaper i de olikaämnena.Självfallet är det värdefullt och nödvändigt medsamverkan mellan ämnen. Denna samverkan måste dockbygga på kunskaper i varje enskilt ämne. Varje ämne skallha sin fastslagna roll och sin egen tim- och kursplan.Att läroplanen är indelad i naturorienterande ochsamhällsorienterande ämnen innebär en nedtoning avämnenas betydelse. Det finns en uppenbar risk attväsentliga delar får en ytlig behandling eller helt enkeltförsummas. Detta bestyrks av flera rapporter i dennationella utvärderingen såsom ovan påvisats.Vi föreslår att läroplanen för ändras så attämnena återinförs. Varje ämne skall ha en egen kursplanoch en bestämd garanterad minsta tid. Denna bör utformasså att det centrala i varje ämne tydligt framgår.Vi föreslår dessutom att effekterna på grundskolansundervisning av olika former av arbetslivsorientering ochandra aktiviteter av icke undervisningskaraktär börkartläggas i syfte att garantera eleverna rätt till viss minstaundervisningstid i varje enskilt ämne.3. Grundskollärarutbildningen håller inte måttetI den nya grundskollärarutbildningen ärblockämnesprincipen ofta helt genomförd. Detta innebäratt denna princip kommer att få ett ännu kraftigaregenomslag i när de nya grundskollärarnabörjar undervisa i skolan.Moderata samlingspartiet har konsekvent hävdat att dennya lärarutbildningen inte fyller de krav man måste ställaför att de blivande lärarna skall vara tillräckligt välförberedda att undervisa i . De främsta skälenär att alla lärare tvingas spänna över alltför många ämnen.Integrationen av kurserna i utbildningen är vid vissalärarhögskolor så långt driven att ämnena riskerar attförlora sin identitet. En del av kurserna är dessutom såkorta att de inte kan leda till varaktiga kunskaper.4. En ny lärarutbildning byggd på ämnesstudierLärarna måste ha gedigna ämneskunskaper för att kännasäkerhet i yrkesrollen och för att kunna meddela enintresseväckande och gedigen undervisning. Ämnenas rollmåste markeras tydligare -- både i läroplanoch i lärarutbildningarna.I den ovan nämnda partimotionen föreslås dels en ny --på ämnesstudier grundad -- utbildning av blivande lärare förårskurserna 4--9, dels att den pågående utbildningen förblivande grundskollärare får en tydligare ämnesinriktning.Vidare föreslås att fortbildningen skall varaämnesinriktad och att alla lärare skall erbjudas enämnesinriktad fortbildning om 20 poäng minst vart tiondeår.5. Skolan skall anpassas efter elevenOrdet likvärdig används ofta i utbildningsdebatten --dock utan att detta begrepp närmare preciseras. Ett avmålen i utbildningspolitiken anges vara en likvärdigutbildning.Moderata samlingspartiet anser att skolan skall ge varjeelev möjlighet att utvecklas i enlighet med sinaförutsättningar och anlag. En likvärdig utbildning måsteinnebära att varje elev skall ha rätt att utvecklas maximaltutifrån sina personliga förutsättningar och intressen.Skolan skall alltså anpassas efter eleven. Detta innebäratt undervisning och innehåll kan och bör utformas olikaefter olika elever. Det är elevens behov och förutsättningarsom avgör hur skolan skall organiseras. Elever och föräldrarmåste ha möjlighet att påverka utbildningen både genomval av skola och genom att välja innehåll. Eleverna måstekunna arbeta i sin egen takt.Begreppet likvärdighet ges dock som regel innebördenatt skall vara densamma för alla. Inom enenhetlig organisation, d.v.s. genom undervisning i ''denallsidigt sammansatta klassen'', skall lärarna tillgodoseelevernas skiftande behov enligt den förhärskandeideologiska tolkningen.Många elever upplever därför att undervisningen inte ärmeningsfull för dem, eftersom skolan inte förmår anpassasig efter eleven och ge en undervisning som passar var ochen.Alltför många föräldrar och lärare kan vittna om atteffekterna av den sammanhållna undervisningen mångagånger blivit vantrivsel, störande uppträdande, skolk, busoch t.o.m. utslagning. Problemen beror inte på lärarna. Deär effekter av övertron på den sammanhållnaundervisningen. Att individualisera inom klassens ram är enmycket svår uppgift -- oftast närmast övermänsklig.Trots vackra ord om valfrihet är möjligheterna föreleverna att välja mycket få. Inte heller uppfyllsjämlikhetsmålet, eftersom elevernas olika förutsättningaroch intressen inte respekteras i grundskolan.6. Fler valmöjligheter på högstadietUnder högstadietiden framträder elevernas skiftandepersonligheter och förutsättningar allt starkare. Frigörelsenfrån föräldrar och andra vuxna har börjat. Tonåringenkräver respekt och uppskattning för den egnapersonligheten. Behovet av att kunna välja studieinriktningefter eget intresse blir därför särskilt stort på högstadiet.Ökade valmöjligheter på högstadiet kommer att leda tillökad trivsel för eleverna. Studierna upplevs som mermeningsfulla och eleverna får större möjligheter att lyckas.Det blir då lättare för eleverna att också klara det som inteomedelbart känns viktigt och intressant.I dag kan eleverna genom eget val påverka ca tio procentav tiden på högstadiet. Den som vill lära sig fler främmandespråk än engelska och därför väljer ett s.k. B-språk kandärefter inte göra något mer val.Vi föreslår att utrymmet för tillval skall utökas till attomfatta ca en fjärdedel av tiden på högstadiet. Timmar tillett ökat tillval tas dels från fria aktiviteter, som därmedavskaffas, dels från temastudierna.Följande principer bör gälla vid utformningen av detutökade tillvalet:Varje elev skall ha möjlighet att väljafler alternativ. Tillvalsalternativen skall omfatta bådeämnen som är obligatoriska för alla och sådana som inte ärobligatoriska. Ämnena skall kunna ges i kurser av olikasvårighetsgrad.De olika tillvalsalternativen skall anges iläroplanen för att garantera kvaliteten på tillvalen.Antalet tillvalstimmar bör öka gradvis ju längre upp ihögstadiet eleven når.Samtidigt som denna modell för tillval ger möjlighet tillspecialisering, ger den utrymme för sådant som bör varagemensamt för alla. Alla kan få en gemensam kunskapsbasoch dessutom möjlighet till personlig utveckling.För elever med mycket speciella intressen kan det varasvårt att organisera tillräckligt stora grupper för gemensamundervisning. I sådana fall bör det vara möjligt attorganisera undervisning i form av handledda självstudier.Därigenom ökar skolans möjligheter att tillgodose ettspeciellt intresseval. Detta förutsätter dock ett synnerligenuttalat intresse för de valda studierna. För vissa elever kansådant mer självständigt arbete vara värdefull förberedelseför senare studier.Om en elev är så skoltrött att tiden i skolan inte längreär meningsfull bör skolan ha ytterligare möjligheter. Iundantagsfall bör eleven kunna påbörja enarbetsplatsförlagd utbildning redan efter årskurs 8. Det kange en ung människa självförtroende att tillsammans medvuxna få utföra ett arbete som ger synligt resultat.Skolan bör också ha möjlighet att i särskilda fall ordnaanpassad studiegång. Att få detta vid en lämpligt valdtidpunkt kan kanske medföra att eleven senare villåteruppta studierna.För varje elev bör upprättas en enkel individuellstudieplan som, oavsett vilka val eleven gör, anger målenför undervisningen. Studieplanen bör göras upptillsammans med eleven och föräldrarna.7. Kompletteringsutbildning efter årskurs 9Med fler tillval på högstadiet kan det bli nödvändigt fören elev att korrigera ett val eller förbättra kunskaperna i ettämne. Det bör därför skapas en möjlighet tillkompletterande utbildning efter årskurs 9 för elever som avolika skäl behöver detta.Vi föreslår också att krav på förkunskaper skall gälla förde olika gymnasielinjerna och även detta aktualiserarbehovet av att kunna komplettera sin kunskaper ochfärdigheter.Främst torde behovet av komplettering och stöd gällaelever som har för lågt betyg i ett ämne för vilket särskildakrav på förkunskaper gäller. Det kan också gälla för eleversom har för lågt betygsgenomsnitt i samtliga ämnen för attkomma in på önskad linje. Även elever som alltför sentupptäcker att de borde ha gjort ett annorlunda tillval påhögstadiet kan behöva komplettera.Behovet av kompletterande utbildning varierar ochmåste kunna anpassas efter varje elevs behov.Utformningen måste vara flexibel och utifrån lokalaförutsättningar. Samverkan måste ske med andrautbildningsanordnare, t.ex. vuxenutbildningen.8. Ett vidgat uppföljningsansvarDen av oss föreslagna kompletteringsutbildningen böringå i ett kommunalt uppföljningsansvar gällandeungdomar . Verksamheten bör också gevägledning för elever som inte vet om eller vad de skall läsai gymnasieskolan samt hjälp till studietrötta elever att fåplats i arbetslivet.Liksom nu skall skolstyrelsen ha ansvaret för denvidgade uppföljningen och att varje elev som inte kommerin på önskad gymnasielinje får ett individuellt program.En tidigare skolstart innebär att de flesta ungdomar iframtiden lämnar vid ålder.Samtliga elever bör bli pliktiga att intill fyllda sexton årdelta i den verksamhet som bedrivs inom det kommunalauppföljningsansvaret. Detta innebär för de allra flesta att degår i gymnasieskolan. Övriga får ett individuellt programinom uppföljningsansvaret. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i läroplanen markera deenskilda ämnenas ställning så att varje ämne har en egenkursplan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att garantera eleverna rätt till vissminsta undervisningstid i varje enskilt ämne,3. att hos regeringen begär förslag om ökadevalmöjligheter på högstadiet i enlighet med vad som imotionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter till kompletterandeutbildning efter årskurs 9,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på förkunskaper för de olikagymnasielinjerna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anpassad studiegång,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om individuella studieplaner.