mot · GE02K408 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom sin strävan att kontrollera samtligadistributionskanaler hotar de nya mediemogulerna attmonopolisera och likrikta kulturproduktionen iinformationssamhället. En handfull jättelika privatakoncerner får ett allt större inflytande över världensmedier.Deras strategi går ut på total koncentration och de köperalla tänkbara distributionskanaler -- tryckta medier,etermedier, film. Det betyder att kommerfem till tio bolagsjättar att ta kontrollen över det mesta avvärldens viktiga tidningar, tidskrifter, böcker, radio och , filmer, musikinspelningar och videokassetter.Dessa jättar planerar också att vinna inflytande övervarje steg i själva informationsprocessen. Nyheter somfiberoptik och satelliter gör det möjligt att trycka och sändaöver hela världen med en allt större hastighet och till en alltlägre kostnad.Vetenskapliga och tekniska tidskrifter är i storutsträckning kontrollerade av de stora mediemogulerna.Också de stora databaserna kontrolleras av ett fåtal storabolag. De globala medierna är guldgruvor ur mångaaspekter.Hur ser då koncentrationen ut? Vilka äger vad?När världen går in i det tjugonde århundradets sistadecennium är det fem mediekoncerner som dominerar:TIME , som finns i , ,, och i . Detta företag hävdar attdet är världens ledande direkta marknadsförare avinformation och underhållning. Time har 35 000anställda.BERTELSMANN, som är specialister på bokklubbaroch bokutgivning. Bertelsmanns når ut över femton länderoch fyra världsdelar.NEWS CORPORATION ägs av den dynamiskeimperiebyggaren . Företaget är stationerati och har tidningsupplagor som är större ännågon annan utgivare i världen. är också världensledande producent av våldspornografi.HACHETTE är världens största producent avveckotidningar och månadsmagasin.CAPITAL CITIES/ABC äger åtta lokala TV- och 21radiostationer runtom i . De har också kedjor avdagstidningar och inspelningsstudior i . Denstörste enskilde aktieägaren är som ocksåkontrollerar som näst störste aktieägare och delar av och därmed ocksåfilmbolaget dessa jättar i medievärlden finns förstås andramedelstora jättar som försöker att nå de riktigt storasnivåer. Som exempel kan nämnas , somkontrollerar hundratals publikationer enbart i England.Det japanska bolaget är fortfarande litet mätt efterglobala mått fast det äger som är världensstörsta skivbolag.Det globala mediemonopolet är inte synligt förkonsumenternas ögon. Kioskerna uppvisar fortfaranderader av tidningar och tidskrifter med en bländandemångfald av färger och ämnen. Över hela världen fortsättereter- och kabelkanalerna att föröka sig liksomvideokassetterna på dussintals olika språk. Men om dettabrokiga kalejdoskop plötsligt försvann och ersattes medbolagsagenturerna för dem som äger produktionen skullenamnen på det fåtal transnationella mediejättar sombehärskar fältet göra bilden grå och enformig.Den galopperande kommersialiseringen ochkoncentrationen av medierna kommer också att drabbaSverige. Det presstöd som avses motverkamonopoliseringen har begränsad verkan. Svensk EG-anslutning kommer att ytterligare påskynda enkoncentration och kommersialisering av medievärlden inteminst med tanke på EG:s hållning om fria kapitalrörelseroch därmed fria investeringar. När EG:s gemensammamarknad förverkligas så kommer 320 miljoner konsumenteratt vara mycket intressanta för mediejättarna.Dessa konsumenters totala årliga köpkraft beräknas blien av de största i världen, och framför allt bildar de enexempellöst stor TV-publik.Världens nationer måste gemensamt lagstifta mot destarka monopoltendenser som finns inom medievärlden.Det ska inte vara fråga om censurregler utan om eninternationell konvention som kan garantera mångfald ochvalfrihet bland medierna.Grunden för all frihet -- informationsfriheten -- står påspel. Det ligger en oerhörd maktutövning i att kunna formaen information som så många människor är beroende av förbeslut om allt från vem de bör rösta på till vad de bör äta tillmiddag.Det är således dags för världens nationer att mötas ochskapa en konvention eller deklaration ominformationsfrihet. Beslut om monopolbegränsandeprinciper måste fattas och dessa principer tillämpas bådeinom nationernas gränser och över ländernas gränser.En internationell konvention med syfte att garanteramångfald och valfrihet bland medierna skulle kunna sättagränser för hur många mediekanaler en person ellerjättekoncern fick kontrollera, precis som andrainternationella konventioner har satt regler för t.ex. sjöfartoch luftfart, eterfrekvenser eller dumpning avkonsumtionsvaror, där somligas ohämmade aktivitet oftaskadar många andra. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en kartläggning avden internationella massmediemarknaden och hur dennakan påverka svenska massmedier,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska initiativ i FN och andrainternationella fora för en internationell konvention i syfteatt reglera och begränsa ägandet av massmedier.