ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Kr519 · 1991-01-25 00:00:00 — Verksamheten bör inriktas på exportstödjandeoch stöd till utveckling av turismen inom landet.Det finnsinga fördelar med det delade huvudmannaskapet.Delegationen bör avskaffas och uppgifterna flyttas över tillTuristrådet.Turistrådet bör arbeta utifrån nationell nivåoch kan inte skapa regional balans ochsysselsättning.Turistrådet bör inte självständigt beslutaom turistinformationens omfattning utomlands.Statsmakterna bör ta ställning till servicenivån ocheventuell samordning med annan statligt finansieradinformation, t.ex. från ochExportrådet.Marknadskontoren utomlands bör bli merfristående som resultatenheter.Även revisorer har i förslag tillriksdagen (1990/91:13) lämnat en rapport om Turistrådet.Denna granskning har inriktat sig på de sociala målen,eftersom RRV endast i ringa grad berört dessa.Revisorerna kommer fram till delvis andra slutsatser änRRV:att skall bli en central myndighet förturism och rekreation,att den nya myndigheten, förutomhuvuduppgiften att planera, samordna och genomföraåtgärder för att främja turism och rekreation i ,också ges mera precisa arbetsuppgifter bl.a. beträffande desociala aspekterna på turism och rekreation,attdelegationens myndighetsuppgifter förs över till den nyamyndigheten.Industriministern har i budgetpropositionen meddelatatt en särskild utredare är tillsatt för att granska målen ochfinansieringen av fortsatta verksamhet.Folkpartiet liberalerna anser att detta är väl motiverat ochatt det är angeläget att regeringen återkommer medförslag rörande organisation och verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målet för turismpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om semestertidens och sportlovenskoncentrerade förläggning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till handikappade,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadsutbildning ochturism,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av guider,2]4. att begär att regeringen återkommer med förslagrörande Turistråds framtida organisation och verksamhet,[att hos regeringen begär förslag tillåtgärdsprogram för Norrlandslaxen,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besökscentrum vid sjönTåkern.3]
mot · GE02Kr520 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So310 hemställsatt för /92 anvisar . till ett stimulansbidrag för att uppmuntrakommunerna att stödja ridverksamheten för barn ochungdom i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Kr523 · 1991-01-25 00:00:00 — Underhåll och upprustning av En av de vackraste kanallederna i är Dalslandskanal. Den vattenleden sträcker sig frånÖstervallskog i till i Dalsland.Från att en gång ha varit en viktig länk i industrins och helaregionens utveckling så utgör den en betydelsefull delinom turistnäringen. Ofta kallas för ett avlandets viktigaste vattendrag för turismen. Kanalen har ettbetydande kulturhistoriskt intresse och den klassas som ettriksintresse för kulturmiljövården.Sett mot denna bakgrund är det betydelsefullt attkanalen och dess värden kan säkerställas inför framtiden.Under senare år har slussningsintäkter och bidrag frånkommuner och landsting klarat de löpandedriftskostnaderna. Några större investeringar -- framför alltnödvändiga av säkerhetsskäl -- har inte kunnat genomföras.Under tidigare år har upprustningar till betydande delarskett med AMS-medel.De båda landsting som bidragit till driften avverksamheten har beslutat att trappa ned sina insatser.Eftersom den ekonomiska situationen ärbekymmersam, innebär det att denna unika båtled kankomma att tvingas stängas.Vid föregående /90 behandlades fråganom upprustning av i kulturutskottet. Underutskottsbehandlingen uttalades enhälligt att Dalslandskanal är av stor betydelse för turismen. I utskottetsbetänkande /90:KrU17 uttalades vidare att det börankomma på att fördela pengar tillDalslands kanals upprustning.Ännu har några medel från inteanslagits för räkning. I enlighet meduttalanden i riksdagsdebatten i samband med behandlingenav kulturutskottets betänkande 1989/90:16 återkommer vidärför härmed med en begäran om att anslårmedel för fortsatta verksamhet.Det har beräknats att behöverupprustas för cirka 20 milj. kr. Av detta bör cirka entredjedel av om intesäkerheten i kanalleden skall eftersättas. bördärför nu besluta om att medel avsätts för upprustning avkanalen. Lämpligen genom att avsättsunder den närmaste treårsperioden. Detta bör enligt vårmening ske genom att medel omfördelas från anslaget B 6under tolfte huvudtiteln, Stöd till turism och rekreation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av .
mot · GE02Kr524 · 1991-01-25 00:00:00 — Idrottsrörelsen aktiverar fler ungdomar än någon annanfolkrörelse. Genom det breda utbudet avmotionsaktiviteter bidrar idrottsrörelsen tillfriskvårdsarbetet i samhället. Genom de mångfacetteradeungdomsaktiviterna kan idrottsrörelsen medverka till enfostran i demokrati och solidaritet.Men det finns oroande siffror som visar att flickor har ettvikande intresse för medverkan i föreningslivet. Dettagäller också deras engagemang i idrottsrörelsen. Särskiltmärkbart är det att flickor från socialgrupp tre vänderidrotten ryggen. Idrott tenderar att i än större grad än under60- och 70-talen vara en sysselsättning för pojkar från deöversta samhällsskikten.Inom Riksidrottsförbundet har ett särskilt program förjämställdhetsfrågor, ''Jämställd idrott'', tagits fram. Iprogrammet pekar man på ojämlikheterna och menar att enanledning kan vara att idrotten är organiserad för att passaför män. Ett kvinnoperspektiv på idrotten borde kunna genya utvecklingsmöjligheter och vända den hotande trenden,menar man.Vi i har i en särskild motion lagt fram vårsyn på idrotten och vi delar både riksidrottsförbundets ochföredragande statsråds uppfattning att det är angeläget attrekrytera fler kvinnor både som aktiva och ledare.Dels är detta viktigt ur jämställdhetssynpunkt. Men detfinns också andra skäl. Inom idrotten finns mindre positivainslag. Resultathets och tidig specialisering inomungdomsidrotten bidrar till att många barn och ungdomar --särskilt flickor -- stöts bort.Med fler kvinnor som ledare, idrottsadministratörer ochaktiva -- och varför inte också som idrottsjournalister! --finns det större möjligheter att andra värderingar gör sigmer gällande.Men det räcker inte med att tycka för att en positivutveckling ska främjas!Riksidrottsförbundet bör därför åläggas att redovisa ivilken utsträckning anslaget från staten används för att nåde uppsatta jämställdhetsmålen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär attRiksidrottsförbundet får i uppdrag att redovisa i vilkenutsträckning det statliga anslaget används för att nå deuppsatta jämställdhetsmålen.
mot · GE02Kr528 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A814 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbudet av kultur- ochfritidsaktiviteter.
mot · GE02L201 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagstiftning om ideella föreningar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K206 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av frågan omgrundläggande lagstiftning beträffande ideella föreningar isyfte att stärka den enskildes ställning.
mot · GE02L203 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagstiftning beträffande ideella föreningar Ideella organisationer utgör en viktig del av vårtsamhälle. Många organisationer har också kommit att få ettstarkt inflytande över samhällsutvecklingen.Trots den betydelse organisationerna har, saknas idagnormer av grundläggande karaktär beträffande de ideellaorganisationernas förhållanden till skillnad från aktiebolagoch ekonomiska föreningar, som är noggrant lagreglerade.Frågan om en lagstiftning beträffande ideella föreningarhar varit föremål för behandlingmen motionerna har avslagits med konstaterandet att detsaknas skäl att införa en lagstiftning i ämnet.Vi anser emellertid att frågan är viktig urrättsäkerhetsaspekt och återkommer därför i frågan.Ideella organisationer ska givetvis ha stor frihet i sitthandlande men vissa grundläggande krav bör kunna ställas.Utvecklingen inom de fackligaorganisationerna ger stöd för vår ståndpunkt att denenskildes ställning i förhållande till organisationen börstärkas och ges ett lagfäst skydd.Många fackligt anslutna har t.ex. ställt sig mycketfrågande inför och negativa till att bli anslutna tillkollektiva hemförsäkringar.Andra uppmärksammade fall är blockader, somriktat sig mot företag med anställda som inte är anslutna tillden blockerande organisationen.Det finns inte heller regler mot s.k.organisationsklausuler, där arbetsgivaren enligt avtalförbinder sig att inte anställa personer, som inte tillhör denavtalsslutande arbetstagarorganisationen.Andra viktiga frågor gäller den enskildes rätt att ståutanför eller utträda ur en organisation.Tyngdpunkten i en utredning och eventuell lagstiftningbör ligga i den enskildes ställning i förhållande tillorganisationen. En ev. lagstiftning bör innehålla regler ommedlems bundenhet av beslut som fattats utanmedlemmens direkta medverkan samt om medlems inträdei och utträde ur förening.Tillsammantaget anser vi att det finns skäl att utredafrågan om lagstiftning för ideella föreningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär utredning och förslagtill lagstiftning beträffande ideella föreningar.
mot · GE02L204 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagstiftning om ideella föreningar, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K216 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagreglering av ideellaföreningars verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad rätt till skadestånd från detallmänna vid felaktig myndighetsutövning.
mot · GE02L205 · 1991-01-25 00:00:00 — I ett marknadsekonomiskt näringsliv i ett rättssamhälleinnehar revisorn en nyckelroll. Denna roll påverkas i höggrad av de stora förändringar som pågår både nationellt ochinternationellt.Det svenska systemetVårt svenska revisionssystem innefattar två skildarevisorstyper alltså auktoriserad respektive godkändrevisor, som båda står under tillsyn.Det grundläggande regelverket (revisorsförordningen)präglas av tankar och har i princip varit oförändradsedan dess.En översyn blir alltmer motiverad. Då aktualiserasmånga problemområden bl.a. följande:1. Revisorns oberoende ställningrisken för jävinnehav av konsultuppdragrätten att drivaaffärsverksamhet 2. Revisorns granskningsrollrevision av företagetsförvaltningutökad plikt att anmärka vid felvidgadrapporteringsskyldighet till myndighet 3. Revisorns ansvaransvarsfördelning vid ex.konkursKK:s tillsyn och sanktionerEuropeisk harmoniseringInom EG-rätten finns en enda revisorskategori medsärskild examen (som i och ). Kravenmotsvarar en svensk auktoriserad revisor men våragodkända revisorer uppfyller ej kraven. EG-revisorernasexamensbevis berättigar till både revision och etablering ivarje EG-land.Det kommande innefattar troligen ävenrevisorsproblematiken. Därvid aktualiseras frågan omdispens för våra svenska godkända revisorer (jfrDanmark).Ett svenskt EG-medlemskap torde innebära fullacceptans av samtliga EG-regler utan undantag.Nödvändig översynDet föreligger uppenbarligen ett stort och akut behov aven översyn av revisorsrollen. Det övergripande målet börvara att kraftfullt stärka revisorns roll. Så kan ske genomatt ställa krav på löpande revision med tätare rapporter somäven ska offentliggöras. Dessutom krävs naturligtvis enharmoniserad rättslig reglering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av revisorsrollen.
mot · GE02L206 · 1991-01-25 00:00:00 — Åtgärder vid upphävd bolagsregistrering Enligt svensk rätt svarar olika myndigheter förregistrering av bolag, tillståndsärenden m.m.Den rätt som erhålls vid registrering är emellertid inteabsolut. Att exempelvis en lagfartsansökan beviljas är ingengaranti för att förvärvet är giltigt. En inskrivningsdomarekan ju inte av den formella granskningen av handlingar seom säljaren exempelvis blivit lurad eller om hansnamnteckning förfalskats. Även om lagfart beviljats kanmed andra ord köpets materiella giltighet prövas avdomstol. Ett liknande synsätt kan appliceras beträffanderegistrering av aktiebolag, patent m.m.För den enskilde som drabbas av att en registrering inteär absolut kan problem uppstå som förorsakarvederbörande både ekonomisk och annan skada. Dettaskall då ställas mot de kostnader detta skulle medföra förmyndigheterna att ålägga dessa att ytterligare ökakontrollfunktioner vid registreringsärenden. Följden blir dålängre handläggningstider och ökade kostnader.Den enskilde som drabbas av felaktiga beslut kan enligt3 kap. 2§ skadeståndslagen kräva staten på ersättning. Dessaförhandlingar sköts för statens räkning av justitiekanslern.För det fall den skadelidande och JK ej kan enas återstår dåendast för den enskilde att väcka talan vid allmän domstol.Skadeståndslagen är emellertid mycket restriktivt skrivenoch lämnar föga utrymme för ersättning till den drabbade.Lagen är nu föremål för en parlamentarisk utredning i syfteatt bl.a. stärka den enskildes möjligheter att erhållaersättning. Utredningen beräknas dock inte vara klar förrän1992--1993.För ett företag som får en registrering som tidigaregodkänts av patent-och registreringsverket hävd vid domstolsbeslut uppstårproblem.För att lindra verkningarna för den som drabbats av enfelaktig registrering av bolagsnamn vid patent-och registreringsverket bör emellertid myndighetenvidtaga åtgärder som underlättar för den drabbade. Dettakan ske genom att myndigheten åläggs att ge råd och stödtill det företag som drabbats. Förtur borde automatiskt gesvid registrering av nytt bolagsnamn. Vidare kunde ex.vis enreklamationsnämnd inrättas hos PRV till prövning av frågorom intrång i redan befintliga rättigheter. På så sätt skulle ettantal kostsamma rättegångar sannolikt undvikas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av reparativa åtgärderför den som drabbats av en ''felaktig'' registrering vidmyndighet.
mot · GE02L207 · 1991-01-25 00:00:00 — Åtgärder för att skydda bokstäverna å, ä och ö Den lingvistiska och ortografiska farsot som tog sinbörjan med hedervärda Skånska Cementsmångmiljonkrävande namnbyte till det öronbesmutsandeoch landskapskränkande skvaderordet '''', tycks hatagit en paus. Den motion (1989/90 KrU324) som vilämnade i fjor tycks ha haft viss verkan. Gamla Götabankensom blev har delvis tagit tillbaka prickarnaoch heter regionalt . Svenska Fläktfabrikenreagerade redan i fjor indignerat mot påståendet i vårmotion att man skulle ha övergått till monsterordet (obs --ej pseudonym för ''mönsterordet'') ''flakt''. Man heter FläktAB, med prickar.Ändå är vi inte helt lugna. Prickarna över ö och ä räddasmåhända av . Men i EG-anpassningens tidevarv sitter i varje fall ringen över å löst.Hur det än må förhålla sig med detta är vi djupt missnöjdamed hantering av frågan och dristar oss därföratt återkomma.Grundprincipen borde alla kunna enas om -- i Sverigeskall svenska namn stavas på svenska. Om man också införsvenskar tar bort prickar och ringar av rationaliseringsskäl --vart leder det?Inte nog med att företeelsen utgör en ynkligryggkrökning för en supermakts språkdominans. Denunderminerar känslan för svenskt språk. Varför skallskolbarn bry sig om stavning om storföretag inte gör det?Varför skulle inte studenter kunna strunta i ringar ochprickar om direktörer gör det?Små folk som slår vakt om sina språk bör inte rullatummarna inför slika företeelser. Islänningarna skulleabsolut inte göra det. Tänk om politikerna i landetssydligaste landskap rycks med av stavningsnonchalansenoch börjar kalla provinsen ? Skall huvudstadenförklaras belägen mellan och i''internationalismens'' intresse?Kulturutskottet (1989/90:KrU24) visade stor förståelseför andemeningen i vår motion, däremot inte för vårakonkreta yrkanden. Faktum är att utskottet inte beaktadeatt vi inte föreslog lagstiftning om svenska språkets stavninggenerellt, utan om stavningen av firmanamn, på samma sättsom det finns en namnlag om egennamn.Vi utgår ifrån att det vid remittering av motionen nubeaktas att det inte uteslutande är en kulturfråga utan ocksåen fråga om bolags- och varumärkeslagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring av bestämmelserna om firmanamn iaktiebolagslagen m.fl. lagar som rör juridiska personer att ifirmanamn inte får användas bokstäverna a eller o, då detuppenbarligen är fråga om ändrad stavning av ett vanligtsvenskt ord som innehåller å, ä eller ö,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i varumärkeslagen och andra lagar som gällerproduktidentifikation att i varumärke eller annat särskiltkännetecken för produkt som har sitt ursprung i ochsom marknadsförs här inte får användas bokstäverna a ellero, då det uppenbarligen är fråga om ändrad stavning av ettvanligt svenskt ord som innehåller å, ä eller ö.
mot · GE02L209 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagstiftning om ideella föreningar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N256 hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagstiftningbeträffande organisationers befogenheter gentemot sinamedlemmar.
mot · GE02L217 · 1991-01-25 00:00:00 — Bestämmelser om miljöredovisning i aktiebolagslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi718 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändiga ändringar iaktiebolagslagen och andra lagar för att kompletteraårsredovisningarna med miljöredovisning medmaterialbalans hänförliga till företagens verksamheter.
mot · GE02L301 · 1991-01-25 00:00:00 — Ändring i konkurslagen, m.m. Undertecknade motionärer har kommit i kontakt medett konkursärende, där den konkursdrabbade enligt våruppfattning inte med säkerhet borde ha försatts i konkurs.Detta är uppfattningen även vidkronofogdemyndigheten. Vi vet att liknande situationer,som beror på en alltför låg värdering av den konkurshotadesegendom, inte är alltför ovanliga. Vi föreslår därför i dennamotion en översyn och ändring av tillvägagångssättet förvärdering av den konkurshotades egendom vid konkurser.Det finns enligt vår bedömning en stor rättsotrygghet iett konkursförfarande, som kan baseras på en endavärderingsmans utsago. En konkurs, särskilt en personligsådan, är en så svår och genomgripande händelse i enmänniskas liv, att den bör omgärdas av så stor säkerhet ibedömningen som möjligt. En ändring bör därför enligt vårmening komma till stånd.Ett alternativ vore att två av varandra helt oberoendevärderingsmän anlitades för bedömning av en egendomsvärde inför en hotande konkurs.Ett annat alternativ vore att förfara som i , där Lag8 juni Nr. 58 1984 om gjeldsförhandling og konkurs(konkursloven) bl.a. innehåller bestämmelser om värderingav konkursgäldenärens egendom. ''Skifteretten'' -- dendomstol som handlägger konkursmål -- kan utse en särskild''gjeldsnemnd'', som dels skall bistå gäldenären och delstillvarata fordringshavarnas intressen. En sådan nämndbestår av en ''leder'', i regel en advokat, och en till tre andramedlemmar, företrädesvis utsedda bland fordringsägarnaeller deras representanter. Nämnden kan även tillkallasärskilda sakkunniga.Som ett led i en ökad rättssäkerhet i konkursärenden böräven reglerna om värdering enligt utsökningsbalken (12kap. 3 §) utsökningsförordningen (12 kap. 2 o 3 §§) bliföremål för utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ochförslag rörande tillvägagångssättet vid värdering ikonkursärenden liksom av tillämpningen avutsökningsbalken och utsökningsförordningen syftande tillså hög grad av objektivitet och rättssäkerhet som möjligt.
mot · GE02L303 · 1991-01-25 00:00:00 — I har uppmärksammats ettfall av troligt rättsövergrepp på en enskild i ettkonkursärende. Genom en alltför låg värdering av denkonkurshotades egendom försattes den drabbade i konkurs.Han har sedan inte lyckats få en ändring till stånd av deni hans ögon helt oriktiga värderingen. Bl.a. har befintligaekonomibyggnader inte upptagits i värderingen ochområden med grov skog har betecknats som kalmark.Tyvärr tycks den här formen av rättsotrygghet i ettkonkursförfarande inte vara alltför ovanlig. En konkurs ärdock en genomgripande händelse för individen och den bördärför omgärdas av stor säkerhet i bedömningen.En översyn och ändring av tillvägagångssättet förvärdering av den konkurshotades egendom vid konkurserär enligt min mening helt nödvändig.Ett alternativ vore att vid bedömning av en egendomsvärde inför hotande konkurs anlita två av varandra heltoberoende värderingsmän.Ett annat alternativ tillämpas i , nämligen enspeciell nämnd som kan utses av den domstol somhandlägger konkursmål. Den nämnden skall dels bistågäldenären, dels tillvarata fordringsägarnas intressen.Som ett led i en ökad rättssäkerhet i konkursärenden böräven reglerna om värdering enligt utsökningsbalken (12kap. 3§) och utsökningsförordningen (12 kap. 2 och 3§§) bli föremål för utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ochförslag om tillvägagångssättet vid värdering ikonkursärenden liksom av tillämpningen avutsökningsbalken och utsökningsförordningen syftande tillså hög grad av objektivitet och rättssäkerhet som möjligt.
mot · GE02L304 · 1991-01-25 00:00:00 — En konkurs, speciellt en personlig sådan, är en myckettung och svår upplevelse för de flesta människor somhamnar i en sådan situation.Därför är det mycket viktigt att de bedömningar somgörs i ett konkursärende omgärdas av så stor säkerhet sommöjligt.I dag förekommer i vissa fall, att personer försätts ikonkurs på grund av alltför låg värdering av denkonkurshotades egendom.Jag anser därför att en översyn och ändring avtillvägagångssättet för värdering av den konkurshotadesegendom vid konkurser bör ske.Det finns några alternativ till lösning av problemet. Detförsta och enklaste alternativet är att två av varandra heltoberoende värderingsmän anlitas för bedömning av enegendoms värde inför en hotande konkurs.Det andra alternativet kan vara att förfara liksom iNorge, där Lag Nr. 58 1984 om gjeldsförhandling ogkonkurs (konkursloven) bl.a. innehåller bestämmelser omvärdering av konkursgäldenärens egendom. ''Skifteretten'' -- den domstol som handlägger konkursmål --kan utse en särskild ''gjeldsnemnd'', som skall dels bistågäldenären, dels tillvarata fordringshavarnas intressen. består av en ''leder'', i regel en advokat, ochen till tre andra medlemmar, företrädesvis utsedda blandfordringsägarna eller deras representanter. Nämnden kanäven tillkalla särskilda sakkunniga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av konkurslagen.
mot · GE02L305 · 1991-01-25 00:00:00 — för länsskatte- och länskronofogdemyndigheten Efter den omorganisation som gjorts i riksskatteverketfinns det nu i varje län en länsskattemyndighet och enlänskronofogdemyndighet, fristående från länsstyrelsen.I varje län finns också en styrelse för förtroendemän förresp. Styrelsernas uppgifter är mycketbegränsade och upplevs av många som mindre angelägna.Eftersom båda organen är underställda samma centralamyndighet talar mycket för att samma bör gälla på länsnivå.I varje fall bör samma styrelse i länen kunna vara den bästaorganisationen. Detta skapar ökad effektivitet och innebärockså vissa besparingar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gemensam styrelse förlänsskatte- och länskronofogdemyndigheten.