mot · GE02Bo532 · 1991-01-25 00:00:00 — Plan- och bygglagstiftningen m.m. PBLNär 1986 behandlade regeringens propositionom ny Plan- och Bygglag (PBL) framförde moderatasamlingspartiet stark kritik mot huvuddragen i lagförslaget.Den gällde de obligatoriska översiktsplanerna,planinstitutet områdesbestämmelser, de tidsbegränsadegenomförandetiderna, den allt för starka styrning avverksamheter som lagen ger utrymme åt ochersättningsreglerna vid rådighetsinskränkningar.I flera hänseenden har lagstiftningen inte hållit vad somutlovades. Förenklingarna är få, och åtskilligt har blivitkrångligare. Handläggningstiderna för även enkla plan-eller lovärenden har t.o.m. ökat. Osäkerheten ute ikommunerna om hur PBL skall tillämpas gör att likartadeärenden behandlas helt olika i olika kommuner.Även om har genomfört viss översyn av PBLhar dessa förändringar varit för få och för begränsade.Fortfarande föreligger behov av att förändra PBL påväsentliga punkter. Att riva upp lagen efter det att den variti kraft är dock av praktiska skäl inte möjligt.ÖversiktsplanerEn översiktlig planering av vilka möjliga och alternativaanvändningar markområden kan få är till nytta i denkommunala planeringen. Däremot bör inteöversiktsplanerna vara obligatoriska och redovisa endast ettalternativ.Översiktsplaner har inte någon bindande verkan.Genom sitt innehåll kommer de dock i praktiken att varastarkt styrande. Risken är uppenbar att markanvändningoch byggande utanför detaljplanelagt område helt kommeratt styras av översiktsplanerna vilkas detaljeringsgraddessutom kommer att öka med tiden.OmrådesbestämmelserEnligt PBL kan områdesbestämmelser antas för attsäkerställa översiktsplanens syfte eller skydda riksintresseenligt naturresurslagen. Med områdesbestämmelser kansåledes bygglov vägras eller inskränkningar imarkinnehavarens rätt att nyttja sin mark göras. Med dessabestämmelser kan kommunen styra byggnation ochmarkutnyttjande utan att detaljplanering genomförs.Genom områdesbestämmelser kan kommunen införabygglovplikt för byggen även inom områden som i övrigt ärbefriade från dessa bestämmelser. Detta är oacceptabelt.Områdesbestämmelser fyller ingen funktion ochdessutom är det felaktigt att med dess hjälp reglerabyggnation och markanvändning. Därför bör planinstitutetområdesbestämmelser utmönstras ur bygglagstiftningen.Bygglov utanför detaljplanEnligt vår mening är det endast inom detaljplanens ramsom bygglov och annan lovgivning skall krävas. Av dettaföljer att utanför detaljplanelagt område skallmarkinnehavaren ha rätt att fritt uppföra byggnad, utföraom- och tillbyggnad samt uppföra komplementbyggnad.Kommunen skall endast kunna påverka byggnadensutformning och placering. Sådant godkännande skall ejkallas bygglov.Byggrätt utan tidsgränsI detaljplan anges på vilket sätt marken skall användasoch vilka rättigheter markägaren har under planensgiltighetstid. Inom detaljplan begränsas byggrätten, dvs.markägarens rätt att bebygga sin mark, i tiden med stöd avs.k. Den kan i detaljplan fastställas tillmellan 5 och . hartomtägaren en oavvislig rätt att bebygga sin mark enligt devillkor som anges i detaljplanen. Har inte markinnehavarenutnyttjat sin rättighet kan denförloras. Markägaren kan dock få bygglov även eftergenomförandetidens utgång om så vill.En rad händelser och skiftande förutsättningar kan ledatill att det för markägaren inte är möjligt att inom fastställdtid -- genomförandetid -- fullfölja planerad byggnation.Denna inskränkning i nyttjanderätten begränsaräganderätten. Vi anser att en i detaljplan fastställd byggrättskall gälla utan tidsgräns.DispensDen förändring i PBL som beslöt om hösten1989 beträffande mindre avvikelse var otillräcklig. I dengamla bygglagstiftningen tillämpades dispenser i storutsträckning, vilket kunde leda till tämligen omfattandeavvikelser från den ursprungliga planen. I PBL ärdispensmöjligheten borttagen. Det utrymme som mindreavvikelse medger är ofta otillräckligt för att på ett smidigtsätt kunna ta hänsyn till de förändrade förutsättningar somkan uppstå inom ett planområde.Vi anser att möjlighet till dispens från plan i vissa fall börinföras. Särskilda villkor måste då uppfyllas. Dispensenmåste överensstämma med planens syfte och dessutommåste sakägarna godkänna avvikelsen.SakägarbegreppetDen vidgning av sakägarkretsen som infördes i den nyaPBL har försvagat de direkt berördas -- ägarnas -- ställning.Det är viktigt att klarlägga rollfördelningen i enplanprocess. Med ägandet följer ett ansvarstagande, t.ex.ekonomiskt och miljömässigt, liksom i vissa fall iförhållande till hyresgästerna. De åtaganden, restriktioneroch begränsningar i nyttjandet som planbestämmelsernakan medföra berör nästan uteslutande ägaren. Det är därförrimligt att sakägarkretsen begränsas till de direkt berördafastighetsägarna.De önskemål och synpunkter som hyresgäster ellernärboende vill framföra får fångas upp av fastighetsägareneller på annat sätt genom kommunens försorg, exempelvisvid informationsträffar, samråd el.dyl.Vi föreslår att en översyn av PBL görs beträffandesakägarbegreppet i enlighet med vad som här anförts.DetaljhandelKommunen kan i detaljplan på ettkonkurrensbegränsande sätt reglera markanvändningengenom att exempelvis styra detaljhandelns lokalisering,liksom dess varusortiment. Dessa regleringar gör attkonsumenternas fria val, och butiksägarnas bedömningarom vad som kan säljas, ersätts med kommunpolitiskabeslut. Politiker träder in i konsumenternas ställe.När politisk styrning får påverka marknadsinriktadebranscher visar detta inte bara på politisk klåfingrighet, detutgör också ett hot mot den fria marknaden.Konsumenternas service försämras i sådana lägen.Vi anser att kommunen i detaljplan inte skall kunnastyra detaljhandelns lokalisering och varusortiment.Självfallet skall dock bygglov krävas på sedvanligt sätt förbyggnadsåtgärder.Gamla stads- och byggnadsplanerI PBL stadgas att för stads- och byggnadsplaner, somfastställts efter utgången av 1978, skall genomförandetidenvara räknat från ikraftträdandet. PBL trädde i kraft1 juli 1987.Detta innebär att genomförandetiden för dessa gamlaplaner går ut . Det kan inte uteslutas att mångaav dessa byggplaner innehåller byggrätter som inteutnyttjats, men att innehavarna av dessa byggrätter i mångafall kan vara ovetande om att deras byggrätt snart är tillända.Det kan inte förutsättas att kommunen förlängergenomförandetiden. Tomtägaren löper en uppenbar risk attförlora sin rätt att bebygga sin mark på grund av bristandekännedom om den nya lagstiftningen.Kommunerna har här ansvaret för att allabyggrättsinnehavare, som har oexploaterade tomter iplaner som fastsställts efter utgången av 1978, blirinformerade om att byggrätten kan upphöra ,samt att man kan begära förlängd genomförandetid.Särskilda informationsinsatser behöver därför göras.Kommunerna skall åläggas att informera berördamarkägare i förväg.ErsättningsreglerI de fall en kommun inskränker en fastighetsägaresnyttjande av sin egendom, s.k. rådighetsinskränkning, skallmålsättningen enligt vår uppfattning vara att ge fullekonomisk ersättning för den uppkomna skadan.PBL:s regler om att en fastighetsägare skall få tåla enekonomisk skada av berörd del av fastighetensvärde innan ersättning utgår strider enligt vår uppfattningmot äganderättens grundregler.PBL:s regler om ersättning vid rådighetsinskränkningarmåste ändras så att full ersättning utgår.Jordbrukets ekonomibyggnaderStrukturförändringarna inom jordbruket innebär bl.a.att vissa ekonomibyggnader inte behöver utnyttjas hela åreteller till avsett ändamål. är behovet av tillfälligalagerlokaler stort inom handel och industri. Kan dessabyggnader komma till ökad användning är det till fördel förbåda parter.För en tillfällig annan användning än de ursprungligakrävs enligt PBL inget bygglov. Däremot krävs bygglov för''väsentligen ändrad användning''. För jordbruketsekonomibyggnader är det oklart vad som i dessahänseenden gäller, exempelvis för byggnad somsäsongsmässigt används för annat ändamål.Vi anser det rimligt att anse även återkommandesäsongsmässig användning av ekonomibyggnad somtillfällig. En ändring i PBL med denna innebörd bör ske.StrandskyddVårt land är rikt på sjöar, stränder och vattendrag.Sammanlagt är strandsträckan mycket lång. För att visa vaddet rör sig om kan nämnas att en ungefärlig beräkning avden sammanlagda kust- och strandsträckan i länär , eller , motsvarandesträckan --. Varje blekingehushållkan disponera strand i det egna länet. Om varjefamilj i byggde ett permanent- eller fritidshus medstrandläge, och tomtgränsen mot vattnet var ,skulle det ändå finnas kvar förallmänhetens rekreationsbehov m.m.De flesta andra län har också långa strandsträckor --kuststräcka är exempelvis -- varförsiffrorna för del inte är unika.Endast inom begränsade områden uppstår konfliktmellan strandskydd och exploateringsönskemål. föreligger endast i de delar av vårt land som ärsärskilt attraktiva för fritids- eller permanentbebyggelse.För den helt övervägande delen av stränderna finns endastett lågt eller inget tryck i fråga om bebyggelse.Trots detta stadgas i naturvårdslagensstrandskyddsbestämmelser att generellt strandskydd gälleri intill från strand. Där får bebyggelse inteske.Enligt Moderata Samlingspartiets uppfattning är det felatt ha en generell bestämmelse för hela landet, som inte tarhänsyn till faktiska förhållanden. Redan av detta skäl börstrandskyddslagen revideras.En förändring av strandskyddslagen, så att den inte skallgälla generellt, kommer att leda till att exploateringstrycketpå mark inom attraktiva områden avsevärt skulle minska.Att helt upphäva strandskyddslagen låter sig dock integöras, eftersom vissa strandavsnitt behöver skyddas frånexploatering. Kommunen skall därför i detaljplan kunnareglera strandskyddet.Inom icke detaljplanelagt område skall bygglov ickekunna vägras även om det gäller strandnära lägen.Vi är övertygade om att på detta sätt ändrade reglerskulle resultera i en positiv utveckling för många i dagstagnerade glesbygdssamhällen och bidra till ett bevarandeav det öppna landskapet och en levande landsbygd.Ett annat resultat av dessa förslag kan bli attstrandområden som är svårtillgängliga eller omöjligaför allmänheten att utnyttja kommer att kunna användas förrekreation och fritidsaktiviteter.FritidshusFör många är fritidshusboende ett attraktivt fritids- ochsemesteralternativ. Detta boende ger möjligheter tillrekreation och vederkvickelse. Fritidshus är dessutomutgångspunkten för en stor del av friluftslivet.Fritidshusboende bidrar vidare till att bevara en levandelandsbygd.I vårt vidsträckta land räcker marken till för atttillgodose efterfrågan på fritidshus, och en sådanbebyggelse kan släppas fram problemfritt i mycket storadelar av landet. Vi har i utomordentligt god tillgångpå stränder. Det är därför -- även om vissa restriktionergäller -- fullt möjligt att tillgodose medborgarnas önskemålom strandnära fritidshus. Endast en liten del av denstrandnära marken skulle ändå behöva ianspråktagas.Återhållsamhet bör dock iakttagas med att tillåta ytterligarefritidshusbebyggelse i vissa känsliga områden, liksom iområden som är hårt exploaterade. Värdet avorörd natur bör även hävdas när det gäller områden medsärpräglad karaktär.I vissa attraktiva områden, framför allt på ,har efterfrågan på fritidshus lett till att priserna på husenstigit kraftigt. Många permanentbostäder omvandlas tillfritidshus. Den höga prisnivån gör att den bofastabefolkningen har svårt att prismässigt konkurrera medandra köpare. Det är från boendemiljösynpunkt en tråkigutveckling när en stor del av husen i ett samhälle stårobebodda stor del av året.Denna utveckling har socialdemokraterna ett stortansvar för. Genom lagstiftning och regleringar harmöjligheterna att bygga nya fritidshus kringskurits.Strandskyddslagen och PBL hindrar byggnation.På detta sätt begränsas tillgången på tillgängliga hus. Detär bara befintliga hus som står till förfogande för dem somvill skaffa sig ett fritidshus. När efterfrågan vida överstigertillgången stiger givetvis priserna.Vi anser att de förändringar och lättnader i PBL och istrandskyddslagen, som vi ovan föreslagit, på ett radikaltsätt skulle öppna möjligheterna för nybyggnad av fritidshusi stora delar av vårt land. Den döda hand som legat överstora områden skulle försvinna. Ökar tillgången på billigatomter i strandnära lägen i glesbygd kommer ocksåprisnivån på befintliga hus i attraktiva kustområden attsjunka.En annan möjlighet som bör tas till vara är att låta denbofasta befolkningen få statliga bostadslån vid köp avpermanentbostäder enligt nuvaranderäntelånebestämmelser. Då skulle dessa människor på etthelt annat sätt kunna konkurrera med andra köpare.Dessutom bör kommunerna i större utsträckning ta framnya detaljplaner för småhusbebyggelse.Riksdagen har beslutat medge bildande avstörre fastigheter på landsbygden. Denna utökade frihetsynes närmast ta sikte på fastighetsbildning förpermanentboende.Även fritidsfastigheter bör omfatta denna möjlighet.Odling av frukt och grönsaker, och viss djurhållning -- vilkabl.a. är motiven för att bilda större tomter -- kan utansjälvfallet ske även på fritidsfastigheter.Ökade möjligheter till att stycka av fritidsfastigheter förfritidsändamål skulle gynna jordbruket. Intäkterna frånförsäljning av en eller flera fritidsfastigheter skulle förmånga lantbrukare utgöra ett välkommet bidrag tillverksamheten. Ett större antal fritidsfastigheter pålandsbygden skulle också bidra till att bevara en levandelandsbygd och det öppna landskapet.Det är felaktigt om denna värdefulla boendeformbegränsades och reserverades för endastpermanentboende. Vi anser att den bör utökas och gällaäven fritidsfastigheter.Det bör ankomma på vederbörande utskott att utformaerforderliga lagtexter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar ändra (1987:10) så att översiktsplanerna blir frivilliga,2. att beslutar ändra (1987:10) så att planinstitutet områdesbestämmelseavskaffas,3. att beslutar ändra (1987:10) så att bygglov endast skall krävas inom detaljplani enlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar ändra (1987:10) så att en i detaljplan fastställd byggrätt skall gällautan tidsgräns,5. att hos regeringen begär förslag till ändringav (1987:10) på sådant sätt attmöjlighet till dispens införs i enlighet med vad som anförtsi motionen,6. att hos regeringen begär förslag till ändringav (1987:10) beträffandesakägarbegreppet i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att beslutar ändra (1987:10) så att markanvändning beträffandedetaljhandelsstruktur m.m. inte kan regleras genomdetaljplaner,8. att besluta ändra (1987:10) beträffande kommunernasinformationsskyldighet gentemot byggrättsinnehavare tillgamla stads- och byggnadsplaner i enlighet med vad somanförts i motionen,9. att beslutar ändra (1987:10) så att full ersättning till markägaren utgår vidintrång eller rådighetsinskränkning,10. att hos regeringen begär förslag till ändringav (1987:10) vad gäller återkommandesäsongsmässig användning av ekonomibyggnader i enlighetmed vad som anförts i motionen,11. att beslutar ändra strandskyddsreglerna ienlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för den bofastabefolkningen i attraktiva kustområden att erhålla statligabostadslån vid köp av permanentbostäder,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildandet av större fastigheterför fritidsändamål.