mot · GE02N47 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxtf222N47 och framtiden:Hela ön skall leva!Något om propositionenTillväxtpropositionen grundar sig på antagandenom ekonomisk och industriell tillväxt som finns under ettavsnitt om dimensionering av landets högskolor. Där kan viläsa att den skall styras av en politik, som innebär att denekonomiska tillväxten skall vara och den industriella (propositionen sidan 48).Detta innebär att bruttonationalprodukten skall öka och industriproduktionen . Detta är sensationellt höga tal.De föreslagna ökningarna i ekonomisk och industrielltillväxt ligger på de dubbla respektive fyrdubbla mot vadsom har uppmätts för . Det finns allanledning att hysa allvarliga tvivel påverklighetsbakgrunden för de antaganden, som styrregeringens politik. I statsverkspropositionen finns ingaspår av denna ''utvecklingsoptimism''. Den finns däremotmanifesterad i de viktiga propositionerna om miljö- ochenergipolitiken. I den senare talar regeringen om viljan atthålla låga energipriser för att främja ekonomisk tillväxt. Avrädsla för att den ekonomiska tillväxten skulle kunnahämmas innehåller inte miljöpropositionen de väsentligaförslagen om miljö- och utsläppsskatter, som skulle hahjälpt oss att komma tillrätta med många allvarligamiljöproblem.Vi vet av erfarenhet att ständigt ökad ekonomisk tillväxtleder till miljöförstöring, därför att dagensindustrisamhällen oavsett ekonomiskt system arbetar medlinjära industriprocesser. Det går en nära nog rak linje frångruvan till avfallshögen. Eftersom vi vet att ingentingförsvinner, utan att allting sprider sig innebär stora uttag avnaturresurser att vi förgiftar vår omvärld. Inom EG har mangjort studier av den ekonomiska tillväxtens miljöeffekter.En av tillsatt grupp har avgivit enrapport: Task Force Report on The Environment and TheInternal Market, som visar att ökad ekonomisk tillväxt ökarmiljöfarliga utsläpp.Oavsett vilken ekonomisk tillväxt som regeringenarbetar för kommer den att leda till ökade koldioxidutsläpp.Växthuseffekten kommer att förvärras.Den ekonomiska tillväxten, BNP, är ett mått på hursnabbt vi förpassar material från gruvan till avfallshögen. Juhögre BNP-ökningstakt i en linjär produktionsprocess,desto snabbare är ökningen i miljöförstöringen.Vi ser nu i tillväxtpropositionen att regeringen vill ökatakten i miljöförstöringen. Det finns inga tecken påbesinning -- utom vissa ordalydelser -- som tyder på att denhar tagit till sig det omfattande materialet ommiljöförstöringen och dess orsaker. Tillväxtpropositionenär med andra ord en bankruttförklaring. Att medvetet styrai riktning mot mer förgiftning och utarmning av biosfären ären intellektuell och känslomässig katastrof.Det normala för allt levande är att använda sig avkunskaper, ärvda eller förvärvade, för att säkra överlevnadför framtiden. Regeringen beträder medvetet den motsattavägen.Gotland i regeringens förslag, och beslutDen ''glömda'' och isolerade önGotland är en i allt väsentligt bortglömd del av Sverige.Det framgår med stor tydlighet av propositionen. Denhandlar i stor utsträckning om hur vägar och järnvägar skallbyggas ut på fastlandet. Efterstlands riksvägar är desssjövägar borde propositionen ha handlat också omGotlandstrafiken. Så sker inte och det kan bara tolkas så attregeringen vill isolera ön. togs bort frånstödområdesindelningen härom året. Gotlandstrafiken hardrabbats av mycket kraftiga prisökningar i samband medskattereformen. Den för ön viktiga turistnäringen har ocksåfått en smäll med hjälp av den höjda restaurang- ochhotellmomsen.En strypande jordbrukspolitikGotland är en jordbruksö. Få delar av landet har en såstor del av befolkningen som är beroende av jordbruk iolika former. Den beslutade jordbruksreformen harsom mål att minska den odlade arealen med 500 000 hektar.Jordbruket skall koncentreras till de bördiga slättbygdernapå fastlandet. Moderna miljöstörande odlingsmetoder gesföreträde. Kulturlandskapen, som har formats avgenerationers arbete i samklang med de naturligaförutsättningarna, offras på den kortsiktiga ekonominsaltare. Nålpengar () kommer att satsas på att räddavissa klenoder i landskapet. Viktiga kulturbygder kommeratt med denna politik att utarmas och växa igen. Det råderinget tvivel om att kommer att drabbas hårt av dennya politiken och då kommer dessutom en viktig del av denattraktionskraft som ön har utövat att försvinna.Det döende havet, som en gång var fullt av livÖstersjön dör på grund av utsläpp av kväve och av gifterfrån de länder som omger innanhavet. Genomförandet avplanerna på bygget av en bro över kommer attförvärra situationen för i och med att inflödena avsalt och syrerikt vatten kommer att strypas. ansesvara ett av de mest förorenade innanhaven. Med sittbräckvatten är det mycket känsligt för störningar.Östersjöns prekära läge gör det svårt att tro på ett bra fiskeför gotländska och andra fiskare . Läget bliringalunda bättre av att regeringen har lämnat tillstånd tilloljeletning utanför . Fynd av olja kommer att ledatill att oljan tas upp och kommer att leda till omfattandeskador på havsmiljön och på öns stränder. Regeringen ochriksdagen har inte heller velat lyssna på förslag att begränsastorlekarna på oljetankfartyg och att kräva att de skall hadubbla bottnar. Därför finns det betydande risker förallvarliga oljeutsläpp i samband med olyckor.Ett friskt skulle kunna vara en viktig del i ettutvecklat näringsliv på Gotland.Regeringen måste ta problem på allvar ochlämna konventionstexter och löften bakom sig och gå tillhandling.Ett antal lämpliga steg för att hjälpa är att:1. Avstå från att bygga bro över 2. Stoppa alla regeringstillstånd att leta olja utanförGotland 3. Förbjuda varje form av oljeutvinning på svensktvatten i 4. Verka för att inget av länderna runt letarefter eller utvinner olja i 5. Regeringen begränsar storlekarna på deoljetankfartyg som går på svenskt vatten i 6. Regeringen verkar för att alla länder runt Östersjönbegränsar storlekarna på de oljetankfartyg som går påÖstersjön 7. Regeringen beslutar att alla oljetankfartyg som går påsvenskt vatten skall ha dubbla bottnar 8. Regeringen verkar för överenskommelser att allaoljetankfartyg på skall ha dubbla bottnar 9. Regeringen beslutar att alla sjögående fartyg påsvenskt vatten endast får använda bunkerolja med lågsvavelhalt 10. Regeringen verkar för att alla fartyg som går påÖstersjön endast får använda bunkerolja med lågsvavelhalt.Den ansträngda kommunala ekonominKommunalekonomiskt har ön och kommer ön att få detsvårt på grund av det kommunala skattestoppet somsocialdemokrater och folkpartister drev igenom i riksdagenvåren 1990. lägger regering och riksdag påkommunerna allt fler arbetsuppgifter. Det skedda är ettallvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen och står istrid med grundlagen.Det går tyvärr att teckna en mycket dyster bild avGotlands framtid i skenet av de förslag och beslut somfinns.Av alla de åtgärder som har föreslagits och beslutats kanvi bara dra den slutsatsen att regeringen aktivt arbetar förför skall isoleras från fastlandet. Det måste leda tillatt ön sakta men säkert kommer att avfolkas. Den avregeringen eftersträvade tillväxten skall enbart komma påfastlandets befolkningstäta områden.Har en framtid?Svaret på denna fråga är och måste entydigt vara ja. Detär är inte länge sedan regeringen stöttade ett projekt, somkallades ''Hela skall leva''. Det förpliktigar,eftersom är en del av Sverige.Skapa förutsättningar för utvecklingJordbruket är och måste vara en av önsgrundpelare. Därför måste jordbrukspolitiken inriktas såatt det fortfarande kan vara så. de grönasjordbrukspolitik leder till att jordbruk på främjas.Genom att lägga höga avgifter på konstgödsel och kemiskabekämpningsmedel erhålls pengar till en arealersättning påi genomsnitt per hektar och år.Ett arealbaserat inkomststöd ger lantbrukarna störremöjligheter att själva välja hur de vill göra förändringar i sinproduktion i samband med den interna avregleringen. Detkan t.ex. användas för en övergång till ekologiskt lantbruk.Miljöpartiet föreslår därför ett högre inkomststöd än detriksdagen beslutade om . Stödet bör betalas utunder en femårsperiod.Stöd i kronor och hektarInkomststödetArealer i genomsnittSumma1991/921 3001 0002 3001992/939001 0001 9001993/947001 0001 7001994/955001 0001 5001995/965001 0001 500Eftersom förslag med miljöavgifter som isin helhet återförs till lantbrukarna inte kan varagenomförda till /92 föreslår vi ändå att ettbidrag betalas ut för mark som inte används för produktionav prisreglerade grödor för att undvika enkraftig överproduktion. Bidraget bör vara lika stort somden del av omställningsstödet som avskrivs 1991/92, dvs. 1/5av det genomsnittliga beloppet per ha, . Arealersättningen fortsätter bortom de fem åren.Vi har i ett besvärande skattesystem sommissgynnar mänskligt arbete och befordrar högenergianvändning. Det måste ske en skatteväxling såatt skatten på arbete minskar och skatten på energi ökar.Denna skatteväxling är en väsentlig del av degrönas politik. För del innebär detta attarbetsgivaravgifterna sänks . Det innebär att lönekostnaderna sänks med10 % för alla som verkar på ön, också de inom denoffentliga sektorn. På detta sätt kan verksamheter somkräver mänskligt arbete göras rejält billigare ochkonkurrensförmågan för det gotländska näringslivet ochjordbruket ökar. En aktiv, grön jordbrukspolitikkombinerad med sänkta arbetsgivaravgifter lägger grundenför ett väl fungerande jordbruk på Gotland.Momsen på basmatenMiljöpartiet de gröna kräver att momsen på basmatslopas och att skattebortfallet kompenseras med en höjningav den allmänna momsen med ca 2 %.Basmat som bör stödjas med slopadmoms är enligt de Gröna:Mjölkprodukter,smör, grädde och ost.Produkter av nöt, får och lammsamt get och vilt.Fisk.Säd och sädesprodukter somgryn, mjöl, flingor, matbröd, knäckebröd och skorpor.Potatis och rotfrukter samt grönsaker.Frukt och bär,svamp och konserver av dessa samt honung.Till basmat som de gröna inte vill stödjaräknas ägg, griskött, broiler samt socker och margarin,smör- och margarinblandningar.Först när våra krav på djurvänlighet i djurhållningen äruppfyllda kan undantagen för griskött, ägg och broilerhävas.När oljeväxtodlingen har lagts om och användningen avjordbruksgifter har upphört kan undantaget för margarintas bort.Miljöpartiet de göna vill dessutom medvetet gynnajordbruk med nötkreatur framför dem medsvinuppfödning. Nötkreatur passar väl in i de odlingssystemsom partiet vill att det svenska jordbruket i storutsträckning skall anpassas till.Gotland har ett unikt läge i mitten av . Degotländska jordarna är i god kondition.Vi vet att våragrannländer har det svårt med stor miljöförödelse och dåligtfungerande jordbruk. Bristen på ren mat är mycket stor.Det betyder att ett utvecklat jordbruk på måste hamycket goda förutsättningar att leverera rena livsmedel.Sänkta arbetsgivaravgifter och slopad moms påbasmaten gynnar jordbruket och förädlingsindustrin.Roma sockerbrukSockerbruket är av stor betydelse för det gotländskanäringslivet. Orsaken till att bruket är hotat ligger blandannat i den jordbrukspolitik som fastställde i juni1990. Politiken kommer att leda till en nedläggning avmindre jordbruk och sammanslagningar så att vi får storaindustrijordbruk där all modern odlingsteknik medkemikalier och annat kommer att användas i stor skala. Vikommer att få en marknadsekonomisk kolchosbildning. Idenna omdaning kommer det gotländska jordbruket att tastryk. Därför vill man inte ha problem med sockerbruk.Därför vill man lägga ner sockerbruket påGotland och på Öland.Sockerbruket i är samhällsekonomiskt lönsamtDet sysselsätter 732 odlare och har 100 helårsanställda.Under kampanjerna anställs mera personal. Avomsättningen går tillbaka till odlarna -- en mycket hög andel. FrånGotland går 1 300 långtradare till fastlandet med de sockersom framställs i . Dvs mellan av helalandets förbrukning. Bruket producerar betforom året -- landets billigaste. Frakten står för avGotlandslinjens intäkter. Åkerier på Ön får in närmare 4Mkr för sockertransporter förutom frakterna tillfastlandet. Att regeringen trots detta nu ger sockerbruketen respittid måste utnyttjas för att se översockernäringen på Det bästa sättet är att sätta tillkompetenta arbetsgrupper, som arbetar med att finna sättatt klara näringen eller finna alternativ tillsockerbetsodlingen. Ett utvecklingsarbete som måste fåstatligt stöd. Pengar finns i de som regeringenföreslår skall gå till . Om inte lösningar kan uppnås och om detinte går att finna goda framtidsalternativ måsterespittiden förlängas.Regeringen måste överväga att häva Sockerbolagetsmonopol. Det finns all anledning att befara att monopolethar inneburit att alternativ till sockerbetsodlingen harbromsats. Liksom verksamheter som är knutna tillförädlingen av sockerbetor. Det måste till garantier för attde som regeringen ger i stöd verkligen kommerbruken på och till del.Kulturlandskapet och nedläggningen av sockerbruketVi vill passa på att instämma i skrivelsen 300-6423-90 Naav från tilljordbruksdepartementet angående konsekvenserna av ennedläggning av sockerbruken på och . Härbetonas nödvändigheten av ordentligamiljökonsekvensbeskrivningar före beslut.Naturvårdsverket lyfter särskilt fram konsekvenserna förodlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. Redanföre beslut om nedläggning av sockerbetesodlingen hotaskulturlandskapet av den nya jordbrukspolitiken.Betodlingen har stor betydelse för relativt mångadjurhållande gårdar på och antingen genomatt även sådana gårdar odlar betor eller genom att dessagårdar får tillgång till relativt billigt och näringsrikttillskottsfoder från sockerbruken. Om betesodlingenupphör betyder detta att ytterligare arealer av bland annatbetesmarker inte längre kommer att hävdas. En sådanutveckling skulle vara mycket allvarlig för naturvården.En fortsatt odling av sockerbetor måste inriktasså att odlingen blir ekologiskt acceptabel, dvs medminskande och till slut upphörande användning avkonstgödsel och kemiska bekämpningsmedel.Förslaget att sänka arbetsgivaravgifterna med 10procentenheter och den av de gröna föreslagnainriktningen av jordbrukspolitiken och trafikpolitiken förGotland gynnar odling på och då ocksåsockerbetsodlingen och förädlingen av sockerbetor.TurismenTurismen är en viktig del av den gotländskaekonomin och bör förbli det. unika natur har såmycket att ge människor från mindre lyckligt lottade delarav landet. Bland annat därför vill de gröna attmomsen på sjö- och landbaserad kollektivtrafik skall slopasoch att turistmomsen skall återgå till den gamla storleken.Härigenom uppnås stora kostnadssänkningar för turisterna,och lägger vi därtill de sänkta arbetsgivaravgifterna blirsänkningarna än större. Nedläggningen av sockerbruket iRoma kommer att långsiktigt påverka turismen negativt pågrund av den landskapsförstörelse som kommer att ske.TrafikenTrafiken till och från är ett sorgebarn. Dyra,långa färder med båt och dålig service kännetecknar den.Vad kan göras:Rederiet måste vara baserat på . Då kan dettillgodogöra sig de sänkta arbetsgivaravgifterna. Därmedsänks kostnaderna för färjetrafiken. Resekostnadernamåste baseras på det faktum att sjövägarna till fastlandet äröns riksvägar. Det betyder att det är rimligt att trafiken påön får en kostnadskompensation, som baseras påinvesteringskostnader för att bygga och underhållamoderna bilvägar till och från ön. En rimlig utgångspunktför prissättning kan vara att utgå ifrån de statligamilersättningen på per mil. Det skulle betyda atten personbil med två passagerare skulle betala ca 200kronor för en överfärd till fastlandet. för bilenoch per passagerare under tolv år.Fraktkostnaderna måste också reduceras på liknande sättför att göra det gotländska näringslivet konkurrenskraftigt.EnergiförsörjningenGotlands läge medför att vindenergi bör vara lämplig föratt klara viktiga delar av öns energiförsörjning. Dessutombör energigrödor, som kan användas i en ekologiskt rimligodling, odlas i ökande omfat Det är viktigt för en ö somGotland att eftersträva en hög grad av självförsörjning föratt kunna klara störningar i kommunikationer ochelförsörjning från fastlandet.Ett Baltiskt Ekologiskt UtvecklingscentrumGotlands läge mitt i gör ön särskilt lämpad föratt knyta ihop utvecklingsarbeten inom den baltiskaregionen. Utvecklingsarbeten med klar ekologisk inriktningDen baltiska regionen är de områden, som omgerÖstersjön. Den berör länder som , ,, , , , Tysklandoch samt och Finland.Inom området finns betydande gemensamma problemsom måste lösas:Östersjöns situation och åtgärder för attfå havet levande och produktivt igenMiljöfrågor på landinom området. Gemensamma lösningar för att klaralivssituationenUtbildning och fortbildningForskningoch utveckling i gemensamma projektBaltiskarbetsmarknadJordbruksutveckling med ekologiskaförteckenKommunikationer inom regionenFörnybaraenergikällorHandelsutbyteTeknikutbyte ochgemensamma projektFörebyggande hälsovårdEkologiskt byggande och boendeAvfallshantering ochreningsteknikKulturutbyteUngdomsutbyteIdrottsutbyteMellankommunal samverkan inomregionen m m.Visby med hamn och flygplats i centrum bör vara engiven plats för ett Baltiskt Ekologiskt Utvecklingscentrum.Vi vet av utredningar att regionalpolitiska satsningar avdetta slag har stor inverkan på utvecklingen i ett område.Miljöpartiet de gröna sin budgetmotion Gröna Luntananslagit för /91för miljöinsatser iEuropas öststater med betoning på vårt närområde. EttBaltiskt Ekologiskt Utvecklingscentrum faller väl innanförmålsättningen för de medel som de gröna haranslagit.Det är vår önskan att regeringen tillsätter ensnabbutredning om formerna för ett Baltiskt EkologisktUtvecklingscentrum och formerna för samarbete medinstitutioner i staterna runt och att regeringen nureserverar för kommande budgetår för att utredaoch starta verksamhet. Vi förutsätter ett aktivt samarbetemed regeringar, kommuner och institutioner inom hela denbaltiska regionen.Industriella utvecklingDen stora snedbelastningen i länets näringsliv kankortsiktigt uppfattas som mycket negativ. är lägetså alarmerande att det nu krävs samordnade åtgärder för attbryta låsningarna. Då framstår dagens problem i stället somframtidens möjligheter. Gör en gemensam plan och sedanmed tillgängliga medel och resurör att den kan genomföras.Härigenom skapar man förutsättningar för en utveckling.Politiker skall inte starta och driva inudustrier ochverksamheter. Ytterligare förutsättningar för en godutveckling är att sätta upp mål för en framtidanäringsutveckling. Sådana viktiga mål är att en framtidanäringslivsstruktur klarar de gränser som naturen sätter förutsläpp att de tillverkningar som kommer att finnas äreffektiva och klarar konkurrens med goda varor som i sintur är miljövänliga i sin användning.En viktig utgångspunkt för ett omdaningarbete kannaturligtvis det Baltiskt Ekologiskt Utvecklingscentrumet iVisby vara som bör kunna påräkna grundutbildningsplatserinom högskoleutbildningen.SkattepolittikenAndra förutsättningar är en skattepolitik som gynnararbete framför energitunghet. de grönas politikmed sänkta arbetsgivaravgifter på fyller dessa krav. Sänkningen avrestaurangmomsen och slopandet av momsen på landochsjöburen trafik underlättar en god utveckling i länet.Utred snedfördelad näringslivsstrukturDen sneda fördelningen inom näringslivet måstemedföra att regeringen tillsätter länsvisautvecklingsutredningar för alla län i intimt smarbete medlänsorgan. Därefter måste snabba åtgärder komma, ihuvudsak som generella metoder att stimulera utvecklingoch företagande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen för näringaratt arbetsgivaravgiften och moms sänks,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvensanalyser natur- ochkulturmiljö för ett eventuellt beslut om nedläggning avsockerbruket i ,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att en arbetsgruppmed statligt stöd för sockerbruk och alternativ odlingtillsätts,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förlängd respittid förRoma sockerbruk,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att slopa monopoletför Sockerbolaget,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikens, till och från ,näringspolitiska betydelse,2]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att inrätta ett baltisktekologiskt utvecklingscentrum i ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avstå från att bygga bro överÖresund,2]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riskerna med oljeutvinningutanför och oljenedsmutsning av ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av länsvisagenomgångar av snedvridningar av näringslivsstrukturer,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att efter utredningarsnabbt sätta in generella stimulanser för att skapamöjligheter till en god utveckling.