ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02T12 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:64 Upphävande av lagen (1989:990) om tillstånd till överlåtelse av skepp Flagglagen och dess föregångare har varit i kraft sedanår 1977. Avsikten med lagen var att försvåra för svenskarederier att äga och driva fartyg under utländsk flagg i ensådan omfattning att den svenska handelsflottan blevoacceptabelt liten.Fartyg under utländsk s.k. bekvämlighetsflagg kanutnyttja andra länders bristande eller icke existerande lagarpå arbetsrättens område och även anställa manskap medmycket låga avtal eller inga skriftliga avtal alls. Bemanningkan i vissa fall till och med anställas på sådana villkor attde ej har rätt att ta kontakt med fackliga organisationer ochförnekas därmed en grundläggande demokratisk rättighet.Anställning av billig arbetskraft är ofta förenad med attden saknar utbildning och kunskaper i säkerhetsfrågor.Språkproblemen och möjligheterna att förstå instruktionerpå dessa fartyg kan vara avsevärda. Fartygskatastrofen medfärjan och ett flertal andra incidenteranses sammanhänga med dåligt utbildat manskap.Flagglagen måste också ses i samband med det svenskarederistöd på som utgårsom ersättning för den sjömansskatt och de sociala avgifterarbetsgivaren betalar in till staten. Enligt propositionenavser regeringen att avveckla detta rederistöd.Genom flagglagen har de fackliga organisationerna haftmöjlighet att påverka utflaggningen av svenska fartyg.Om rederistödet avvecklas och svenska redare beredsmöjlighet att anställa utländska sjömän på mycket låga avtaltorde tusentals svenska sjömän förlora sina arbeten. En svårarbetsmarknadskonflikt kan också utlösas.Svenskt näringsliv inklusive sjöfarten ger sig in i enåtervändsgränd om det huvudsakliga konkurrensmedlet skavara svältlöner, sänkt standard på de anställdasutbildningsnivå, försämrad sjösäkerhet och försvagadarbetsrätt. Regeringen har inte visat hur den ska gemöjligheter för fortsatt svensk sjöfart med bemanning påsvenska avtal och hög kvalitet genom avskaffande avflagglagen och rederistödet. Att de anställda på svenskafartyg skulle ha avtal beroende på den nationalitet de tillhörkan också mycket väl strida mot såväl nr111 som grundlagens regler om diskriminering avarbetskraft. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1991/92:64.
mot · GF02T2 · 1991-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:29 Godkännande av ett avtal mellan , och EEG om civil luftfart, m.m. Jag utgår från att berörda företag verkat för att få tillstånd detta avtal och har därför inga invändningar mot attavtalet ratificeras. Det var emellertid med stigandeförvåning jag läste avtalstexten.Kommunalt självstyre hotasI Lagen om tillämpning av avtalet §15 sägs uttryckligenifrån att svenska myndigheter inte får pröva frågan ''om ettbeslut av kommissionen är ogiltigt på grund av attkommissionen saknat behörighet, att väsentligaprocessuella föreskrifter åsidosatts, att beslutet strider motfördraget eller någon annan rättsregel som hänför sig tillfördragets tillämpning eller att fråga är om maktmissbrukeller illojal maktanvändning från kommissionens sida.'' Isanning en märklig paragraf!Paragraf 19 ger makt över svenskakommuner. Är det så att om de stöder en flygplats t ex såkan kommissionen tvinga staten att upphäva detkommunala beslutet?Byråkratisk detaljstyrningNär det gäller krav på lufttrafikföretagen exponeras enanmärkningsvärd byråkratisk detaljstyrning, som svenskamyndigheter ska tvingas upprätthålla. Kan det verkligengynna en sund konkurrens att intill minsta detalj i lagreglera hur flygbolagen ska kompensera de passagerare somnekas stiga ombord på ett plan som de löst biljett till?Företaget ska t ex erbjuda passagerare som nekasombordstigning ''...kostnader för telefonsamtal tillbestämmelseorten, måltider och förfriskningar i skäligproportion till väntetiden...'' etc. (Artikel 6, bilaga 1) Dettaskall alltså regleras i en bindande förordning som antagits avEGs ministerråd med beaktande av bl a EG-kommissionensförslag, och Ekonomiska och socialakommitténs yttranden.Lufttrafikföretaget skall fastställa regler som det skalltillämpa vid ombordstigning när en flygning är överbokad,anmäla dessa och varje ändring till berörd medlemstat ochtill som ska hålla dem tillgängliga förövriga medlemstater.Jag tycker att företagen gott kunde få konkurrera medservice här i stället för att belastas med denna krångliga ochdärför dyrbara byråkrati! Däremot är det självfallet vettigtatt ha gemensamma regler för säkerheten och miljön.Uppsägning av avtalet och blandad kommitté förtvistlösningNu är detta avtal möjligt att säga upp (Art. 19 och 20).Det upphör också att gälla om parterna dragit en fråga införden blandade kommittén och tvisten inte kan lösas inom tvåmånader (Art. 14, sid 19). Det är samma regler som förgällande, utmärkt väl fungerande frihandelsavtal med EG.En sådan ordning borde tillämpas i allt vårt samarbete medEG också . Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas rätt att stödjaflygplatser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den byråkratiskadetaljstyrningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till uppsägning av avtalet ochtvistlösning i blandad kommitté.
mot · GF02T3 · 1991-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:29 Godkännande av ett avtal mellan , och EEG om civil luftfart, m.m. De tre nordiska ländernas samarbete inom SAS har gjortdet möjligt att utveckla en flygtrafikförsörjning av högkvalitet. medlemskap i medför attflygtrafiken från måste underkastas . Detta gäller emellertid inte flygtrafiken frånSverige och till även om denna trafikgenomförs av samma företag.Vi delar propositionens bedömning att detta i framtidenkan leda till att en större del av flygtrafiken till EGkanaliseras via . Avtalet synes därförofrånkomligt. Avtalets huvudinriktning är att motverkamonopol och karteller på flygtrafikens område.Både på grund av den ökande trängseln i luftrummet ochmiljöproblem i samband med flygtrafik torde flygtrafik iökande grad komma att utsättas för konkurrens frånsnabbtågstrafik. Detta är också en önskvärd utveckling.Samtidigt bör denna skärpta konkurrens inte leda till attfungerande flygtrafiknät faller samman där inga andragodtagbara andra transportsätt finns.Den öppnare marknaden ger naturligtvis ökatmarknadstillträde i för flygföretag från . Den s.k. femte frihetstrafiken kan leda till attlönsamma inrikeslinjer trafikeras av flera företag från olikaländer. Detta kan givetvis innebära att möjligheterna attutnyttja överskott från lönsamma linjer för att trafikeramindre lönsamma linjer minskar för företag som haftensamrätt till den lönsamma linjen.Det finns ingen garanti att trafik kommer attupprätthållas på olönsamma linjer vilket kan drabbaresenärerna i vissa regioner. tar intenågot ansvar för linjer som inte uppvisar företagsekonomiskvinst.Inte minst av regionalpolitiska skäl måste det därför varaett övergripande ansvar för statsmakterna att så långtmöjligt upprätthålla nationella flygtrafiklinjer där alternativsaknas och behov finns.Genom avtalet ges ett stortinflytande på samhälleligt regionalpolitisk stöd tillflygtrafik. Det är i hög grad oklart vilken politik kommer att föra när det gäller nordiskregionalpolitik. Oavsett medlemskap i , anslutning tillEES-avtal eller andra förhållanden till EG måsteansträngningar göras för att öka EG-organens förståelse förnordisk regionalpolitik och transportbehov.Regeringen måste inom ramen för avtalet enligtproposition 1991/92:29 föra en kraftfull transportpolitiksom dels ger snabbtågstrafik goda utvecklingsmöjligheteroch dels upprätthåller nationella flygtrafiklinjer i regionerdär inga andra godtagbara transportsätt finns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kraftfull transportpolitik föratt säkra flygtrafiklinjer i regioner i landet där inga andragodtagbara alternativ finns.
mot · GF02T4 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Den socialdemokratiska regeringen uppdrog i början avseptember till en förhandlingsman att förhandla medLycksele, och kommuner om statligmedverkan vid utbyggnaden av de kommunalaflygplatserna i dessa kommuner. I och Vilhelminagäller det en förlängning av start- och landningsbanorna ochi uppförande av en hangar.Regeringen har i proposition 1991/92:25 beräknat denstatliga insatsen till högst 44 milj. kr.Enligt min mening bör nu ytterligare ett projekt tas medi förhandlingsmannens uppdrag. Det gäller investeringar iflygplatsen i /spelar en mycket viktig roll förfjällturismen. Tyvärr har ett antal anläggningar i områdetunder den allra drabbats av svåra ekonomiskaproblem. Det krävs därför nu snabba och effektiva insatserför att rädda och utveckla turismen i detta för ochEuropa viktiga rekreationsområde.Den viktigaste insats som kan göras är enligt min meningatt förbättra kommunikationerna. Med hänsyn till de långaavstånden krävs förutsättningar för flygförbindelse i förstahand med mindre plan.I samband med genomförande av vattenkraftprojekt iKlippen pågår nu grundläggande investeringar för enflygplatsutbyggnad i . Men för att fullföljaprojektet till en för turismen tillfredsställande nivå krävs enstatlig insats. Enligt uppgift skulle dessa arbeten kunnakomma till stånd efter ett positivt beslut omstatliga medel.Mot denna bakgrund anser jag att den utseddeförhandlingsmannen för flygplatsinvesteringar i ,och bör få tilläggsuppdrag att i sittförhandlingsarbete också ta in flygplatsutbyggnaden iHemavan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av flygplats iHemavan.
mot · GF02T5 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 I propositionen föreslås bl.a. investeringar i trafikensinfrastruktur för att på kort sikt stimulera sysselsättningenoch på lång sikt ett bättre och konkurrenskraftigare Sverige.I det avseendet har en märklig fördelning avinvesteringarna skett i propositionen. som harlandets högsta arbetslöshet och har ett stort behov av extrainvesteringskapital för att klara sysselsättningen ochinfrastrukturinvesteringarna missgynnas av propositionensförslag.En rad exempel på viktiga investeringar har presenteratsav flera kommuner. Det gäller till exempel upprustning avHaparandabanan, ny omaxlingsstation i ,byggnationen av en ny containerterminal mellan ochBoden, ny farled till hamn m.fl. angelägnainvesteringar på kommunikationsområdet till länet.Det är förvånande att propositionen endast innehållermindre insatser för upprustning av vägnätet i Norrbottensinland. En absolut förutsättning för att utveckla glesbygdenär satsning på upprustning och beläggning av vägnätet.Främst gäller det den viktiga samt anslutandematarvägar som t.ex. och 651. Utan störreinsatser på kommer inlandets näringsliv att påverkasnegativt liksom den turisttrafik som ökat avsevärt under desenaste fem åren.Riksväg 45s sträckning från vid gränsen motFinland till har blivit en turistled som lockarbilturister från kontinenten upp till norra ochNordkalotten. Det är därför angeläget att denna riksväg blirföremål för omfattande upprustningar.Dessutom är vägen av avgörande betydelse förinfrastrukturen i inland. En upprustning avvägen ger också en sysselsättningseffekt i den avarbetslöshet hårdast drabbade regionen i landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av .
mot · GF02T6 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 välkomnar ökade investeringar iinfrastrukturen. Liksom den förra regeringen har den nyainsett att infrastrukturinvesteringar under en rad år legat påför låg nivå. För del innebär det dock inteatt vi anser att de föreslagna höjningarna av anslagen ärtillräckliga. Om man dessutom tar lågkonjunkturen ibeaktande med låg ekonomisk aktivitet och högarbetslöshet framstår investeringar i den eftersattainfrastrukturen som mycket angelägna. Den högaarbetslösheten motiverar att man snabbt försöker få tillstånd så många projekt som möjligt. Dessa typer avanläggningsarbeten kulminerar i aktivitet först några årefter igångsättandet. För att erhålla maximal effekt urkonjunktursynvinkel är det avgörande att projekt startasnu. Annars är det risk att den fulla effekten av projektensammanfaller med en konjunkturuppgång. Många avprojekten som är aktuella borde ha satts igång långttidigare.För att dessutom försöka få till stånd en transportsektorsom alltmer anpassas till miljö-, energi-, säkerhets- ochstadsplaneringskrav föreslår vi följande åtgärder:För vissa produktivitets- och sysselsättningsfrämjandeåtgärder inom områdeanvisar vi ett reservationsanslag för /92 på 2000 000 000 kronor.För dessa medel ska järnvägsprojekt för ca 1--1,2miljarder tidigareläggas. Förutom den i propositionennämnda upprustningen av finns det ettantal angelägna projekt som kan tidigareläggas: Bl.a. delarav snabbtåganpassningen --,upprustning av , upprustning avHaparandabanan, norra stambanan och stambanan genomövre , reinvesteringar på ett flertal sträckor (sevidare treårsplan). Även investeringar förkombitrafik -- ett godstrafiksystem med högutvecklingspotential -- har släpat efter, vilket bör åtgärdas.Till väginvesteringar bör ca 0,8 miljarder extra anslås.Medlen bör inte användas till det s.k. bärighetsprogrammetsom syftar till ökad tung godstrafik; tung godstrafik bör iminskad omfattning gå på vägarna. villanvända resurserna till att höja standarden på mindrevägar -- bl.a. grusvägar -- och att eliminera s.k. flaskhalsaroch sträckor med låg säkerhet. Med anledning av det anförda hemställs1. att till vissa produktivitets- ochsysselsättningsfrämjande åtgärder inomkommunikationsdepartementets område på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /92 anvisar500 . utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes 2 ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur anslaget skall fördelas.
mot · GF02T7 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Infrastrukturstärkande insatser i ÖstergötlandDet är av mycket stor betydelse att vi kan återskapatillväxten i och bättre utnyttja dekonkurrensfördelar vi har. Från nationell synpunkt är detdessutom nödvändigt att sprida denna tillväxt. Östergötlandhar en viktig roll att spela i det nationella perspektiveteftersom de förutsättningar, som krävs för att bidra tillnationell tillväxt, finns där. Detta ger ett för landet somhelhet bättre resursutnyttjande och betydande positivamiljöeffekter.Mot denna bakgrund är det nödvändigt att en tillräckligtstor del av de medel som föreslås avsättas förinfrastrukturstärkande insatser används till offensiva ochframtidsinriktade kommunikationssatsningar iÖstergötland.Nedan följer en exemplifiering avinfrastruktursatsningar som behöver göras för att länet skallkunna tjäna som ett regionalt och nationellt kraftcentrumför tillväxt och utveckling.Snabbtåg för att sammanbinda ochMalmöregionen med . Planskilda korsningarmed stambanan.Motorvägsstandard på hela sträckning genomlänet.Upprustning av och riksväg 32.Förbifart i för att bättre ansluta E66 till E4och i för att anluta till E4.Förbättring av innerstadsmiljöerna genom bl.a.utbyggnad av spårvägstrafiken i ochinvesteringar i bussar med alternativa drivmedel iLinköping. I är planeringen så långt framme attspårvägsutbyggnaden kan starta omgående. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel för offensiva ochframtidsinriktade infrastrukturstärkande insatser iÖstergötland.
mot · GF02T9 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 InlandsbananRiksdagen uttalade att ''har ett klartsamhällsintresse''. Utvecklingen har visat att intekan frånhända sig detta samhällsintresse.Banan har en särställning. Det klara samhällsintressetbygger på banans 105-milasträcka genom flera län därbefolkningen har en stark vilja att hålla sin bygd levandeoch kombinera utnyttjandet av banan med satsningar påturism och annan näringsverksamhet.I väntan på hur regeringens förhandlare förInlandsbanan skulle ''pröva hur trafiken kunde utvecklas iformer som främjar en ökad turisttrafik'' anslogs /för driften av banan.Samtidigt beslöts att den totala anslagsramen för deninterregionala trafiken efter viss uppräkning skulle ligga tillgrund för upphandlingen av trafiken även 1991/92.Förhandlaren skulle alltså visa hur utvecklingen avtrafiken på kunde utvecklas.I förslaget till budget för /92 förklarade emellertidregeringen att anslaget till inte rymdes inommedelsramen. Istället föreslogs att länshuvudmännen skulleta över trafiken för ett mycket lägre belopp.Genom ett arbetsmarknadspolitiskt beslut räddades såtrafiken över . I prop 1991/92:25 föreslår nuregeringen att medel för sysselsättningsbefrämjandeåtgärder används för att ge rådrum för att pröva denframtida trafiken på . Detta förslag måste sessom en seger för den opinion som drivit kravet på enutveckling av och måste tillstyrkas.Inlandsbanan måste ses som en del av ett framtida såvälnationellt som internationellt transportsystem.Förändringarna i synen på järnvägen som transportmedeloch internationaliseringen på kan mycket välleda till att andra möjligheter för trafik på Inlandsbananöppnas. förs diskussioner mellan järnvägsintressen iNorge och om järnvägstrafik mellan och för att ge tillgång till en isfrihamn. Mellan och förs också diskussionerom återuppbyggande av banan --Kandalaksja och ökadtrafik på den tredje banan mellan länderna. Dessadiskussioner kan i sin tur föra med sig att behovet av såvälperson- som godstransporter genom ökar, vilketkan ha konsekvenser för Inlandsbanan.Det är vidare möjligt att inlandskommunerna i sinakontakter ute i kan upptäcka nya möjligheter attförstärka turistnäringen och persontrafiken på banan. Iframtiden skulle driften av banan kunna av ettsärskilt bolag bildat av inlandskommunerna, SJ och kanskenågot europeiskt baserat turistföretag. Det är vårbedömning att det i nuvarande skede ärsamhällsekonomiskt och regionalpolitiskt oklokt att lägganed trafiken. Utredaren måste ta hänsyn till denutvecklingsmöjlighet som banan på lång sikt har. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inlandsbanansutvecklingsmöjligheter på lång sikt.
mot · GF02U7 · 1991-11-19 00:00:00 — med anledning av skriv. 1991/92:42 Redogörelse för svenska företags verksamhet i införde investeringsförbud försvenska företag i . Detta investeringsförbudersattes av den s k sydafrikalagen (SFS 1985:98).Enligt denna lag råder -- med vissa smärre undantag --förbud mot investeringar i och . År 1986införde ett begränsat handelsförbud omfattandeinförsel av sydafrikanska jordbruksprodukter. Dettautvidgades till ett totalt förbud mot varuhandel.Fr o m har investeringsförbudet upphävts iNamibia.Sedan början av år 1990 har stora steg tagits i Sydafrikaför en demokratisk och icke-rasistisk utveckling. Sydafrikasapartheidpolitik avvecklas nu i snabb takt. En historiskprocess har inletts -- dock återstår införandet av allmän ochlika rösträtt för befolkning liksom införandet aven demokratisk författning.Att en väsentlig förändring inträffat i vadavser demokratifrågor och apartheid visas av att allt flerländer och organisationer lättar på sanktionerna motSydafrika. harbeslutat låta deltaga i . Svenskariksidrottsstyrelsen har hävt bojkotten i sex olika sporteroch har för avsikt att successivt häva bojkotten i alla sporter.EG upphävde förbudet motinvesteringar i . beslöt EG avskaffasanktionerna mot import av järn, stål m m från Sydafrika.Sistnämnda beslut blockeras dock av . Blandländer som beslutat om upphävande av nationellasanktioner märks , som återtagit normalahandels- och investeringsförbindelser med . Av denordiska länderna har redan genomförtsanktionslättnader och upphävt export- och importförbudetför sydafrikanska varor. I både och pågårdiskussioner om sanktionslättnader.Upphävandet av lagen om investeringsförbudSverige har genom sanktioner och genom olikafördömanden av nått långt mot de mål vieftersträvat nämligen att få den sydafrikanska regeringenatt inse att man måste införa en demokratisk författning ochavskaffa apartheid. Eftersom vi ser att utvecklingen iSydafrika går i den riktning vi eftersträvar är det nu dags attvisa en viss tillfredsställelse med denna utveckling genomatt avskaffa det svenska investeringsförbudet. Om denpositiva utvecklingen skulle avstanna eller till och med gå imotsatt riktning kan självfallet på nytt införainvesteringsbegränsningar i Sydafrika.Svensk industri kommer obönhörligen på efterkälkenom vi in i det sista ska kämpa för sydafrikanernasfullständiga demokratiska rättigheter innan vi upphävervårt investeringsförbud. Vi måste inse att svensk industrikommer att få svårt att övervinna det handikapp manutsätts för om bibehåller investeringsförbudet tilldess att i stort sett alla övriga nationer slopat detsamma.Svensk industri måste få chansen att på nytt kunna investerai men tiden springer snabbt ifrån oss -- ett beslutom upphävandet av investeringsförbudet behövs . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffandet av lagen om förbudmot investeringar i (SFS 1985:98).