mot · GE02Sk425 · 1991-01-25 00:00:00 — Avskaffande av skogsvårdsavgiften, m.m. Skogsägaren berörs av fyra olika skatter i sittnäringsidkande. Det är inkomstskatt, arbetsgivaravgifter,fastighetsskatt och skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgiften ären skatt som saknar motsvarighet i andra näringar. Den tasut av näringen för att bl.a. finansiera myndighetens arbeteoch vissa bidrag inom området. Den skiljer sig på ettanmärkningsvärt sätt från finansieringen av annanmyndighetsutövning i . Att specialdestinera en skatttill ett visst ändamål strider mot gängse princip.Skogsvårdsavgiften har ökat kraftigt sedan den infördes.Användningen av medlen som flyter in har också förändratsmed tiden. används medlen till att finansiera vissabidrag inom det skogliga området. Det gäller även bidrag avregionalpolitisk karaktär. Därmed får näringen själv stå fördet regionalpolitiska stödet till skogsnäringen. Detta är orättvisa som måste avskaffas.Anslag finansieras med skogsvårdsavgiftsmedel trots attändamålet knappast är en skogsnäringens angelägenhet. av skogsvårdsavgiften går direkt in i statskassan som renskatt. Resterande del av skogsvårdsavgiftsmedel användsför finansiering av skogliga bidrag och för finansiering avden omfattande byråkrati som krävs för fördelning avmedlen. /91 avskaffades bidraget tilldikning och för /92 föreslås att bidraget tillskogsodling efter avverkning av lågproducerande beståndm.m. Avvecklingen av dessa bidrag är angelägnaeftersom de haft negativ inverkan på naturvården. Deminskade bidragen innebär dock att den andel avskogsvårdsavgiften som går tillbaka till skogsbruket minskatkraftigt. Allt större andel av avgiften går tillmyndighetsuppgifter och även till statskassan. I åretsbudgetproposition anger regeringen att 73 milj. kr. är ettbidrag till de samlade besparingarna på statsbudgeten.Detta är ett orimligt förhållande och stärker kravet på attskogsvårdsavgiften skall avskaffas. Så som det skogligabidragssystemet nu visat sig fungera är det för skogsbruketbättre att skogsvårdsavgiften och samtliga bidragsformer,med undantag av sådana som är av regionalpolitiskkaraktär, avvecklas. Stödet till byggande av skogsbilvägarfinansieras med medel från skogsvårdsavgiften. Dåskogsvårdsavgiften avskaffas kan bidraget till byggande avskogsbilvägar avvecklas. Till dess att skogsvårdsavgiftenavskaffas skall bidraget till byggande av skogsbilvägarkvarstå. Ett annat sätt att sänka kostnaderna förskogsbilvägsbyggande kan vara att ändra i nuvarandeavskrivningsregler. Dessa bör enligt min mening utformasså att större delen av byggkostnaderna kan direktavskrivas,dvs. kostnadsföras i redovisningen. De enskilda företagenkan t.ex. jämställas med aktiebolagen och få göra en stordirektavskrivning om 84 %.Utbyggnadsbehovet av skogsbilvägar i länUtbyggnadsbehovet av skogsvägar i harsedan 40-talet kartlagts och redovisats avskogsvårdsstyrelsen i olika vägplaner, senast i Vägplan 80.Under 1991 kommer en ny vägplan att redovisas. Denbeskriver vägnätets tillstånd och standard samtförändringsbehov . Den nya vägplanenkommer -- enligt -- att skapa de bästaförutsättningar för att ta ställning till hur skogsbilnätetframöver skall beaktas i olika sammanhang.Statens stöd till utbyggnad och förbättring avskogsvägnätet via skogsväganslaget uppgår underinnevarande år till för hela landet.Härav har anvisats till län.I budgetpropositionen /92 föreslås en minskningav väganslaget med 20 miljoner till 40 miljoner kronor.Minskningen ingår som en del i regeringens ''sparpaket''.Om beslutar enligt propositionen kan vi iJämtlands län drabbas av en kraftig minskning.Skogsvårdsstyrelsen redovisar en mängd skäl till att istället behålla eller utöka det belopp som bör anvisas viaväganslaget.SamverkansbehovetUtbyggnad av skogsbilvägar bör göras så att vägarna kaninordnas i en vägnätsplan för regionen/området. Detinnebär i allmänhet att vägutbyggnaden bör samordnas tillgemensamma lösningar, som berör flera fastigheter.Natur- och miljövårdsfrågorBidraget från väganslaget har varit en viktig faktor närdet gäller att få en bättre naturvårdsanpassning vidutbyggnad av skogsvägnätet.LågkonjunkturenSkogsnäringen har denna vinter drabbats av enbegynnande lågkonjunktur. Mycket tyder på attlågkonjunkturen kommer att bestå ännu och ävenriskerar att fördjupas. Att i ett sådant läge strypaväganslaget är olyckligt.KompetensfrågorSkogsvårdsorganisationens personal besitter en storkunskap och erfarenhet när det gäller den skogligavägnätsplaneringen, förmågan att genomförasamverkansförrättningar, projektering av skogsvägar ochutförande av byggnadskontroll. Minskning av statsanslagetriskerar en utarmning av kunnig personal.PlanbankSkogsvårdsstyrelsen i har funnit detändamålsenligt för verksamheten att ha ett planeringsläge,som innebär planbank vad gäller färdigplaneradebidragsföretag. har iplanbank 34 stycken nya vägföretag om tillsammans 155 kmväglängd, som med nuvarande bidragsregler är berättigadetill nära i bidrag. Årets anslagsmedel ärredan intecknade.Skogsvårdsstyrelsen i påpekar slutligen attvägbyggnadsbehovet är stort. Intresset frånmarkägarna likaså. finns utöverplanbanken drygt fyrtiotalet ansökningar,som kan beräknasha ett bidragsbehov av ca medutgångspunkt från dagens bidragsbestämmelser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att skogsvårdsavgiften skallavskaffas,[att därest motion 1990/91:Sk425 ej vinnerriksdagens bifall, till C 6 Stöd till byggande av skogsvägar,proposition 1990/91:100 bil. 11, anslår 20milj.kr. utöver regeringens förslag eller således 60milj.kr.1]