ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo448 · 1991-01-25 00:00:00 — Under innevarande budgetår har 5,3 miljoner anvisatsför bidrag till fiskevård.Medlen disponeras av för bidrag enligtförordningen (1985:440) om statsbidrag till fritidsfisket.Av anslaget får högst användas för bidrag tillsådana serviceanläggningar för fritidsfiske som är avbetydande allmänt intresse. Under budgetåret 90/91 fårvidare användas högst för ersättning till för konkretafiskevårdsåtgärder och särskilda informationsinsatser för enutvecklad fiskevård samt högst för ersättning tillSveriges för åtgärder i syfte att främja bildandet avfiskevårdsområden. Den tidigare möjligheten att fåstatsbidrag till kostnader för bildande av fiskevårdsområdehar upphört. Övergångsvis kan dock den som före 1september 1990 ansökt om bildande av sådant område fåstatsbidrag.Före deadline inkom det mångaansökningar om bildande av fiskevårdsområden. I t.ex.Hallands län inkom 41 ansökningar. För att bilda dessafiskevårdsområden bedöms behovet av statsbidrag vara 2,9milj kr. För hela landet bedöms behovet av statsmedel till27 miljoner kr till 875 fiskevårdsområden.Av årets budgetmedel finns inget mer att fördela tillfiskevårdsområden. Områdena är av stor betydelse för attskapa en effektiv organisation för god fiskevård bl.a. i våralaxåar.I årets budgetprop. bil 11 D 9 säger föredragande:I detta sammanhang vill jag ta upp frågan om statensbidrag till fiskevård. Sådana anvisas överanslaget Bidrag till fiskevård m.m. på denna huvudtitel.Bidrag kan lämnas bl.a. till fiskevårdsåtgärder och tillförrättningskostnaderna för bildande avfiskevårdsområden. Mot bakgrunden av behovet av attkraftigt reducera statsutgifterna föreslår jag att dessa bidragskall slopas. Kostnaderna för de aktuella åtgärderna fåristället täckas av de fiskekortsinkomster ellerarrendeavgifter som vattenägarna erhåller.Fiskevårdsföreningar får fr.o.m. inte säljafiskekort. Därför är den finansiering som föredragandeanvisar inte tillgänglig. Förslaget om slopat bidrag tillbildande av fiskevårdsområden är ett stort svek mot alladem som sökt bidrag och litat på de utfästelser som gjordesi förra årets budget.På något kan en allmän fiskevårdsavgift varaen alternativ finansiering för olika fiskevårdsåtgärder. Ettförslag till fiskevårdsavgift togs fram av en utredning 1978och redovisas i betänkande SOU 1978:75. Enfiskevårdsavgift på bedöms ge ca . Detbehövs säkerligen ytterligare överväganden innan enfiskevårdsavgift kan införas. Regeringen bör snarastverkställa kompletterande utredningar för att klarläggalämpligheten och möjligheterna att införafiskevårdsavgifter. I avvaktan på konkreta förslag omfiskevårdsavgift bör statligt stöd till fiskevård utgå, så attbl.a. bildande av fiskevårdsområden kan fortsätta.Vi bedömer att det för detta ändamål under budgetåret1991/92 krävs minst 8 milj för att på ett hederligt sättfullfölja de utfästelser som gjordes i 90/budget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att för statligt stöd till fiskevårdanvisa 8 milj.kr.,2. att begär att regeringen skyndsamt låterutreda lämpligheten och möjligheterna att införafiskevårdsavgifter och därefter återkommer till riksdagenmed konkret förslag.
mot · GE02Jo449 · 1991-01-25 00:00:00 — Staten, fiskevattenägare och sportfiskare har varitöverens om vikten av att bilda fiskevårdsområden för attbringa ordning och reda när det gäller den samfälldafiskerätten.I syfte att stimulera till en sådan åtgärd har statsbidragutgått till de kostsamma förrättningskostnaderna. Våren1990 beslutade att ifrågavarande statsbidrag intelängre skall utgå. Beslutet innebar emellertid att de somansökt om bildande av fiskevårdsområde före den 1september 1990 skulle erhålla statsbidrag även omförrättningen inte var avslutad vid utgången av år 1990.Regeringen vill uppenbarligen inte stå fast vidriksdagsbeslutet. Hela anslaget till detta statsbidrag ärslopat i årets budgetproposition.I har det inkommit 18 ansökningar till den 1september 1990. Den sammanlagda förrättningskostnadenavseende dessa ansökningar uppgår till 500 000 kronor.I flera fall är förrättningarna påbörjade. Sökandena ärpersonligen ansvariga för uppkomna kostnader.Det är helt orimligt att enskilda människor i vårt landinte kan lita på beslut som fattas i riksdag.Regeringens förslag om slopande av detta anslag kan inteaccepteras. beslut måstefullföljas.Den samverkansform som bildandet avfiskevårdsområde utgör bidrar till en positivlandsbygdsutveckling. Kräftodling och ökad turism är ettpar fina exempel på vad som kan åstadkommas genomdenna samverkan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att anvisa ett anslag på .
mot · GE02Jo450 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslag till fiskevård m.m. gick tiden ut för ansökningar omstatligt bidrag till bildande av fiskevårdsområden. 875ansökningar som inlämnades före detta datum har ännu inteslutbehandlats. De sökande har i dessa fall redan ådragit sigstora kostnader och har givetvis förutsatt att staten ienlighet med riksdagsbeslut ska erlägga statsbidrag. Enligtriksdagens beslut (1990/91:JoU 14) skulle desom ansökt före detta datum medges statligt bidrag även omförrättningen då inte är avslutad.I regeringens förslag till statsbudget har dessvärreanslaget helt uteblivit. Det rör sig om ca 5 miljoner i det avfiskeristyrelsen äskade anslaget för fiskevård på 8 324 000kronor.De övriga 3 miljonerna, som således inte finns med iregeringens budgetförslag, avser visst stöd till konkretfiskevård av långsiktig karaktär och till fiskevårdandeorganisationer. Sportfiskarnas och fiskevattenägarnasorganisationer har till uppgift att informera om ochstimulera till såväl bildande av fiskevårdsområden som tillutförande av god fiskevård. Vi anser att en allmänfiskevårdsavgift bör införas. Avgiftsmedlen ska då bekostafiskevård, stöd till vissa organisationers fiskevårdsarbetem.m. Det statliga stödet till fiskevården bör dock finnaskvar till dess en allmän fiskevårdsavgift införs.Under 1970- och 1980-talen har ca 1.100fiskevårdsområden bildats i med syftet att skapaändamålsenliga förvaltningsformer för ägosplittradefiskevatten så att de görs tillgängliga för fritids- ochsportfiske. Staten, fiskevattenägarna och sportfiskarna harvarit överens om att detta är angeläget.Vi anser att det nu är angeläget att bildandet avfiskevårdsområden fullföljs och att beslut frånvåren 1990 respekteras. Även fiskevården i övrigt är starktmotiverad med hänsyn till fiskets stora betydelse för mångamänniskor i vårt land. förslag till anslag''Bidrag till fiskevård m.m.'' bör därför bifallas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. till Bidrag till fiskevård m.m.,2. att hos regeringen begär förslag om enallmän fiskevårdsavgift i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Jo451 · 1991-01-25 00:00:00 — I motioner har vi framhållit detparadoxala i att trålfiske får bedrivas i samtidigtsom staten, landsting och kommuner runt satsarbetydande belopp i det stora projektet att laxstammarna ska öka i krävs att detfinns foderfisk i samma sjö. När trålfiske bedrivs försvinnerstora mängder foderfisk.Det kan förefalla som om den ena myndigheten inte vetvad den andra gör. visar det sig vara värre än så.Fiskeristyrelsen är i högsta grad medveten om paradoxen.Varför man inte upphör med licensgivningen till trålfiske,återstår att ge svar på.Möjligen vet tjänstemän i fiskeristyrelsen.Stiftelsen skriver i en PM attjordbruksdepartementet hade väntat sig en mer restriktivhållning till trålningstillstånd än vad visat.För Laxfonden är trålningsverksamheten psykologiskttungt belastande då finansiärer kan tveka införsmoltutsättningar i vatten där trålning tillåts. Då trålning ärhelt inriktad mot siklöja medför verksamheten även ökadkonkurrens om laxens näringsbas.Avvecklingen kan göras successivt genom attinskränkningar görs i tillstånden.Eftersom vi motionärer i flera tidigare motioner utförligtbeskrivit agendan avstår vi i denna motion som vi hoppasska bli den sista där vi begär att trålfisket i avvecklaspå . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de negativa följderna av trålfiskei och angelägenheten av att verksamhetenavvecklas.
mot · GE02Jo452 · 1991-01-25 00:00:00 — Stiftelsen bildades somresultat av ett flerårigt samverkansprojekt mellanmyndigheter och fiskeintressenter i Vänernregionen.För turismen i regionen skulle sportfisket i efterhögkvalitativ vänerlax betyda mycket. Man räknar med 95000 gästnätter och 25 000 dagsbesök i . 300nya arbetstillfällen skulle skapas.För den långsiktiga finansieringen av Laxfonden ärtanken att stat, kommuner, landsting, näringsliv ochorganisationer skall bygga upp en grundfond på 90 milj.kr.Fondens avkastning skall användas för att genomföraprojektets mål.Avtal finns med 14 primärkommuner om årligakapitaltillskott åren 1988--1992. De tre länsstyrelserna iVärmland, och medverkar på sammapremisser som primärkommunerna.Den 31/12 1990 beräknas fonderade medel uppgå till 15milj.kr.De tre länsstyrelserna har inlämnat skrivelser omfinansiell medverkan till industri-, arbetsmarknads- ochfinansdepartementen. Tanken är att staten skulle bidra med30 milj.kr. till fonduppbyggnaden.Riksdagen beslöt 1990 att uppdra till regeringen attlämna förslag till åtgärder för att genomföra LaxfondVänern. Regeringen har uppdragit åt attlämna sådana förslag.Fiskeristyrelsen har utarbetat ett förslag som går ut påföljande:1. Anslag för laxfondens verksamhet budgetåret 91/92med 3.750.000 kronor.2. Uppdrag lämnas om att utreda genomförandet avlaxfiskeavgift i Vänern.3. Arbetsgrupp har redan tillsatts med uppgift att göraen översyn av fiskebestämmelserna för Vänern.Laxfonden anser det vara av yttersta vikt att förslag omlaxfiskeavgift tas fram snarast.Det är nödvändigt att få till stånd en översyn avfiskebestämmelserna för på sådant sätt att talrikaoch storvuxna vänerlaxar verkligen finns tillgängliga försportfiske och yrkesfiske.När det gäller fisket vill Laxfonden åstadkomma enåterfångst av vänerlax per år.Laxfonden verkar för att en frivillig överenskommelseuppnås om formerna för fördelning av möjlig återfångst av200 ton vänerlax, mellan yrkesfiske och sportfiske50%.Laxfondens tillkomst har medfört att bevarandefrågornasatts i fokus. Det är synnerligen viktigt att säkerställa ettfrån genetisk synpunkt så brett material som möjligt föravelsändamål och att förbättra förutsättningarna för dennaturliga reproduktionen.En översyn av fiskebestämmelserna är avgörande för ombevarandefrågan skall kunna lösas. Allt tyder förnärvarande på att fisketrycket är för hårt, då laxen mestverkar fiskas upp innan könsmognaden inträtt. Detta ärnaturligtvis ett allvarligt hot mot de naturligt reproduceradevänerlaxarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Laxfond .
mot · GE02Jo501 · 1991-01-25 00:00:00 — Ungefär en halv miljon kalvar i får sinahornanlag i hjässan bortbrända. Detta sker under de förstaveckorna efter födseln. Enligt djurskyddslagen 25 § är dettillåtet att avhorna nötkreatur utan att veterinär anlitas,under förutsättning att avhorning sker innan djuret uppnåtten månads ålder. Det finns lantbrukare som anlitarveterinärer som efter bedövning gör ingreppet. Vanligtvisär det dock djurets ägare som, utan föregående bedövningoch med ett lödkolvsliknande brännjärn, låter bränna bortanlagen för djurets horn, två små rundlar mellan en och tvåcentimeter i diameter. En hornbränning bör ej understiga10 sekunder, eftersom det kan leda till missbildade horn.Sveriges Veterinärförbund kräver att brännmärkningenskall ske under bedövning. Även lantbrukare reagerarstarkt över att denna smärtsamma process tillåtsförekomma. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att brännmärkning av kalvarshornanlag måste ske under bedövning.
mot · GE02Jo503 · 1991-01-25 00:00:00 — Märkning om tillsatser i vin har vid ett antal tillfällen kommitalarmerande rapporter om giftiga tillsatser i vin. inträffat två dödsfall i som misstänkts varaorsakade av glykol i italienskt lantvin.Giftiga tillsatser i vin är resultat av brottsliga handlingaroch skall beivras med rättsliga åtgärder. Regelmässigt finnsdet tillsatser i vin som skall ge vinet bättre hållbarhet, färg,o.s.v. Det finns anledning att förmoda att svenskavinkonsumenter blivit mer uppmärksamma på tillsatser i vinän tidigare. Deras möjligheter att få information om vilkatillsatser som finns i olika viner är dock begränsade.Tillsatserna kan för känsliga personer ge upphov tillbekymmer, t.ex. för allergiker.Det är endast i inledningen av Systembolagets prislistakonsumenten kan få information om vad som tillsatts ivinerna, inte på förpackningarna. Det är inte givet att varjekonsument studerar prislistan före sitt inköp och därför intekänner till eventuella tillsatser som kan ha betydelse förvalet av vin.Vin är således en produkt för human konsumtion somundantas från bestämmelser om märkning, vilka gäller försåväl det ur hälsosynpunkt fördelaktigare, alkoholsvagaölet som för en rad andra livmedelsprodukter, vilkaveterligen inte lett till misstankar om att ha orsakatdödsfall. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av märkning omtillsatser i vin även på vinförpackningarna.
mot · GE02Jo507 · 1991-01-25 00:00:00 — Handel med hotade djurarter BakgrundEtt flertal djurarter från olika djurgrupper är idaghotade eller akut utrotningshotade. Till största del beror detpå miljöförstöring, jakt och förstörelse av biotoper. Ettmindre antal djurarter hotas dessutom även av en annanmänsklig aktivitet, nämligen jakt på levande djur i syfte atthålla dem i fångenskap, antingen privat i hemmen i i-ländereller zoologiska trädgårdar eller för att stoppas upp ochsäljas som prydnader. Det gäller bla vissa fågelarter, en delkräldjursarter, några däggdjursarter, m fl.Sveriges handel med hotade djur- och växtarter reglerasbland annat av förordningen (1975:542) om tillämpning avkonventionen om internationell handelmed utrotningshotade arter av vilda djur och växter.ProblemFörordningen (1975:542) är en bra grund men den skullebehöva ändras och kompletteras med en del andra åtgärder.Sverige har fått inhemsk och internationell kritik för attvi har fungerat som mellanland i den omfattandeinternationella handeln med utrotningshotade djur.Riksdagen bör besluta att förordningen ändras så attutförsel av levande exemplar av art som upptagits påkonventionens bilagor 1--3 endast får ske om exemplaret ärfångat eller uppfött i Sverige.Även av smittskyddsskäl och ur djurskyddssynpunktfinns det starka skäl att inte tillåta att är mellanlandi denna handel.I bl a Nordiska ministerrådets miljörapport 1990:4 finnsdet ett antal rekommendationer till de nordiska ländernasom anser att skyndsamt borde ta tillsig.Det är t ex:1. Bestämmelser om handel med hotade arter börskärpas och anpassas till EG som har hårdare regler än t exSverige.2. Införsel av arter som är fredade i ursprungslandet börej tillåtas.3. Kontrollen av försändelser med djur bör skärpas.4. Det måste finnas beredskap för att ta hand omsändningar med djur som ej är lagliga eller som stoppas avnågot annat skäl.5. Handeln med hotade arter inom landet måsteregleras, t ex innehav av hotade arter ska registreras.Fungerar utmärkt i tex Tyskland.6. Konservatorer bör auktoriseras samt skall bokföra dedjur de arbetar med. Möjlighet bör ges tillsynsmyndighettill oanmälda kontroller.Regeringen bör få i uppdrag att arbeta in dessarekommendationer i lagstiftningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att förordningen (1975:542)ändras så att utförsel av levande exemplar av art somupptagits på den i motionen nämnda konventionens bilagor1--3 endast får beviljas om exemplaret är fångat elleruppfött i ,2. att av regeringen begär lagförslaginnebärande att i lagen arbetas in de i motionen nämndarekommendationerna beträffande hanteringen avutrotningshotade djur.
mot · GE02Jo508 · 1991-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition aviserar regeringen att ''bl.a.distriktsveterinärsorganisationen ses över i samband meden översyn av veterinärväsendet''.Förutsättningen för att en organisation ska fungera i helalandet är ett fortsatt statligt inflytande över djurskyddet,smittskyddet och livsmedelskontrollen. Dessutom måstedet finnas en dygnstäckande organisation.Särskilt måste distriktsveterinärernas arbetssituation iinlandet uppmärksammas. (jan 91) saknasveterinärer i , och , vilketinnebär mycket långa resor för övriga tjänstgörandeveterinärer för att länets kommuner ska täckas.Västerbotten utgör 1/8 av yta.Detta innebär att inga besparingar kan göras vad gällerantalet veterinärer i inland. Tvärs om behövsförstärkningar, så att veterinärerna kan få drägligaarbetsförhållanden. Särskilda insatser måste också till föratt underlätta rekryteringen av veterinärer till inlandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om veterinärernas arbetssituation iinlandet.
mot · GE02Jo509 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundTack vare mätningar av har allmänhetenuppmärksammats på att den läckra vätterrödingen tyvärrinnehåller mycket höga halter av dioxiner. Man har mättupp till 80 pikogram dioxiner() per gram fisk. Dettaär extremt höga halter och innebär att rödingen är otjänligsom människoföda om man vill följa de rekommendationersom () har utfärdat.De innebär att det högsta dagliga intaget av dioxiner är1--5 pikogram per kilo kroppsvikt. När man görbedömningar av vad man kan äta måste man också beaktaatt inte är den enda dioxinkällan i våle.Naturvårdsverkets Dioxinarbetsgrupp har konstaterat att vialla bara genom olika former av mjölkfett får i oss upp till20 pikogram per dag i genomsnitt.Det är också så att dioxinerna är fettlösliga och att dehar långa biologiska halveringstider och det innebär att delagras i fettvävnader och kan frigöras från depåerna. Dettaär klart tydligt vid amning när det visar sig att de spädabarnen från början får i sig mycket stora mängder dioxiner.Vi förgiftar med andra ord våra barn.För att vätterröding skall kunna vara garanterat ätlig föralla utan begränsningar måste dioxinhalterna i rödingen nerunder 5 pikogram per gram fisk.Så länge det inte är så måste vätterröding vara svartlistadoch de som har sin bärgning från fiske av i Vätternmåste hållas ekonomiskt skadeslösa av den part somförorenar. Den stora nu kända dioxinkällan i ärAspa Bruk med sin klorblekning av pappersmassa och detär då naturligt att det är ägarna av Aspa Bruk somekonomiskt måste kompensera rödingfiskarna. Det ideellaskadestånd som konsumenterna borde ha rätt att utkrävaför förlorade njutningar och oro kan inte värdesättas ochdärför inte ges ett underlag för utbetalande av skadestånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vätterröding svartlistas tilldess de genomsnittliga värdena för dioxiner i rödingenhåller sig under 5 pikogram dioxin () per gram fisk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad motionen anförts om att fiskarna av runt Vätternskall hållas ekonomiskt skadeslösa av förorenaren och attunderlaget för beräkningen skall vara de normalafångsterna som har rapporterats .
mot · GE02Jo510 · 1991-01-25 00:00:00 — Kontroll av miljögifter i livsmedel Flera av de länder där frukt- och grönsakskonservernaproduceras brottas med stora miljöproblem.Länderna i östra , , delar av samtövriga länder i vet vi börjar få omfattande ekologiskastörningar till följd av en alltför kraftig miljöbelastning.Restriktionerna i dessa länder gällande miljöfarligaämnen kan ej jämföras med reglerna i vårt land. att fosfaten som används till handelsgödsel äveninnehåller tungmetallen kadmium. Livsmedel hardärigenom blivit den viktigaste källan till kadmium-förorening av människan.Det finns anledning anta att rester av miljögifter finns ibl.a. konserver från ovanstående länder. Rester avmiljögifter kan också förekomma i andra produkter frånandra tillverkningsländer.Det finns två skäl att i ett tidigt skede uppmärksammaoch åtgärda ev. förekomster och halter av miljögifter ilivsmedel.1) Folkhälsoskäl 2) MiljöskälSyftet är naturligtvis att minimera intaget av miljögiftersamt att visa på möjligheter till olika former avmiljöskyddsåtgärder som kan ändra utvecklingen till enmiljövänlig ekologisk stabilitet.En väg att kontrollera förekomsten av miljögifter ilivsmedel är att starta en stickprovsverksamhet liknandeden som gäller beträffande bekämpningsmedelsrester. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär attlivsmedelsverket får i uppdrag att tillsammans mednaturvårdsverket och kemikalieinspektionen utreda ochidentifiera förekomsten av miljögifter i livsmedel från såvälinhemska som importerade produkter,2. att hos regeringen begär attlivsmedelsverket får i uppdrag att bygga upp enstickprovsverksamhet, i likhet med den avseendebekämpningsmedelsrester, för kontroll av förekomsten avmiljögifter i livsmedel.
mot · GE02Jo511 · 1991-01-25 00:00:00 — De metoder som används för konservering avlivsmedel, nedfrysning, inneslutning i konserveringsburkeller konservering genom tillsats av diverse kemikalier, ärinte invändningsfria ur energi- och miljösynpunkt -- när detgäller konserveringsmedel inte heller ur hälsosynpunkt.Ur energisynpunkt är det knappast tänkbart att''exportera'' våra energikrävande metoder till u-världen. Istället bör vi fråga oss om vi inte i i större omfattningkunde återuppliva gammal kunskap: torkning, syrning,saltning, vaccumkonservering.Alla dessa metoder ger hälsosamma livsmedel fria frångifter och präglas av låg energiförbrukning, att användadem i ökad utsträckning kan vara ett steg mot ett merekologiskt sunt samhälle.Åtgärder för att återuppliva kunskapen om dessametoder är angelägna, och kunskapen bör föras ut till helafolket.Energiverket bör engagera sig för energiaspekterna ochLivsmedelsverket för övriga aspekter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attåtgärder bör vidtas för att återintroducera gamlaenergisnåla och hälsosamma metoder förlivsmedelskonservering i i enlighet med vad som imotionen anförts.
mot · GE02Jo512 · 1991-01-25 00:00:00 — har fattat beslut om kraftigthöjda avgifter för den statliga kontrollbesiktningen av kött.För 1991 har verket beslutat om en nivåhöjning på 35procent. För de tre tidigare åren har enligt uppgifthöjningarna varit 14, 12 respektive 13 procent.Bakgrunden är att den statliga myndigheten måstebringa sin ekonomi i balans sedan man tillåtit enexceptionell kostnadsökning.För de berörda industriföretagen är detta en oacceptabelåtgärd och dessutom orimligt i det läge livsmedelsbranschenbefinner sig i med hänsyn till ändrade politiska ochkommersiella förutsättningar. Alla kostnadsökningar måstei slutskedet tas ut i form av ökade matpriser. Om dennautveckling skall kunna vändas i en konsumentvänligriktning måste kostnadsökningarna i tidigare led hållastillbaka.Det är således uppenbart att statens eget organLivsmedelsverket har tillåtit att kostnaderna på ettokontrollerat sätt fått rusa i höjden. Några åtgärder för attstävja utvecklingen har uppenbarligen inte vidtagits. Dessakostnader, som uppkommit genom bristande effektivitet,kan inte övervältras på näringen och konsumenterna.Mot bakgrund av den maning till yttersta återhållsamhetsom staten i andra sammanhang ger uttryck för, är detrimligt att regeringen i lämpliga former tar initiativ tillöversyn av den berörda myndighetsverksamheten medavsikt att åstadkomma en mer effektiv kostnadskontroll.Riksdagen bör göra ett uttalande med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsningen avkostnadsutvecklingen för den statligaköttbesiktningskontrollen.