mot · GE02L613 · 1991-01-25 00:00:00 — respektive finns ensärskild kollektiv ansvarsförsäkring för behandlingsskadorinom sjukvården. Försäkringen, patientförsäkring vidbehandlingsskada, meddelas av ett konsortium beståendeav , , och . Staten och samtliga kommuner och landstingtecknar avtalet.Sjukvårdshuvudmännen betalar c:a /år i avgiftför försäkringen. Avgiften är så konstruerad att om antaletutbetalningar för patientskador hålls nere, tillfaller dekvarvarande pengarna konsortiet och avgiften förnästkommande år sänks.Ersättning från försäkringarna ska utgå utan att denskadelidande behöver bevisa att förutsättningar förskadeståndsansvar föreligger, dvs att skadan har vållatsgenom fel eller försummelse. Enligt gällandeförsäkringsvillkor finns det dock begränsningar ochreservationer i rätten till ersättning. Exempelvis ersätts inteen komplikation som inte kan undvikas om behandlingeneller undersökningens risktagande är medicinskt motiverat.Detta förbehåll är givetvis inte möjligt för patienten attsjälv kontrollera riktigheten av. För att kunna göra en sådanbedömning krävs att man har specialistkunskaper inom detmedicinska området.Förbehållet drabbar speciellt den lilla grupp, mindre än3 % av patientskadorna, som får sällsynta komplikationer.Många får inte fullständig information om eventuellakomplikationer. Även i de fall patienten verkligen upplystsom alla risker som är förknippade med behandlingen kandet vara svårt för en icke medicinskt kunnig patient att ensteoretiskt göra en korrekt riskanalys.Avslagna ersättningsyrkandenExempel på hur patientförsäkringens undantagsparagrafanvänds för att avslå ersättningsyrkanden ger fallen med degulsotssmittade.Alla ersättningsyrkanden avslås från människor somopererats med hjälp av hjärt-lungmaskin varvid storamängder blod och blodplasma använts och som avbehandlingen fått kronisk hepatit. I § 3 ipatientförsäkringen står: ''Med behandlingsskada avsesdock ej sjukdom, skada eller annan komplikation som är enföljd av ett från medicinsk synpunkt nödvändigt risktagandeför diagnostisering eller behandling av sådan sjukdom ellerskada som obehandlad är livshotande eller innebär risk försvår invaliditet eller svårt lidande. ''Det är alltså den här paragrafen som används för attmotivera, att patienter som exempelvis vid en operationbehövt blodtransfusion och därigenom smittats med non hepatit (gulsot) inte erhåller ersättning förbehandlingsskada eftersom sjukdomen utan operationskulle inneburit risk för invaliditet eller svårt lidande.PatientskadenämndenFör att pröva principiella eller tvistiga fall avbehandlingsskada har det inrättats en nämnd,patientskadenämnden, som består av sex ledamöter.Regeringen utser ordföranden samt två ledamöter av vilkaen företräder patientintressen och en medicinsksakkunskap.Enligt uppgift från patientskadenämnden är det ungefären femtedel av patienterna som genomgår operation därhjärtlungmaskin används som får hepatit. Av dessa är det15--vars hepatit blir kronisk.Det har också på olika sätt framhållits, bl a avpatientskadenämnden, att det inte funnits något sätt attundvika risken för smitta av hepatit vid blodtransfusioner.För att ytterligare belysa patientskadenämndenstolkningspraxis citeras här ur ett avslagsyttrande frånnämnden. Likalydande motiveringar finns i en radavslagsyttranden.Dnr 1980/082. ''...Patientförsäkringskonsortiet har begärt nämndensprincipiella utlåtande om det föreligger en ersättningsbarbehandlingsskada. Konsortiet anser det styrkt att patientenfått gulsot antingen via hjärt/lungmaskin eller viablodtransfusioner under hjärtoperationerna. Konsortietanser dock att patienten led av en så kraftigt invalidiserandegrundsjukdom att den kunde medföra risk för hjärtinfarkteller i vart fall innebar risk för svår invaliditet om den intebehandlades. Tillståndet motiverade därför visstrisktagande.Nämnden konstaterar inledningsvis att patienten led aven allvarlig grundsjukdom. I samband med operationen fördenna var det nödvändigt att tillföra patienten betydandemängder blod. Gulsot av typ non A non B kan finnas itransfusionsblod. Det saknas dock möjlighet att undersökaoch fastställa om blodet innehåller dessa typer av gulsot. (Motionärens kurs.) Detta medför en risk för att patientendrabbas av gulsot vid blodtransfusioner, men att den riskeninte kan undvikas. I detta fall var patientens tillstånd såallvarligt att, för att undvika ett livshotande eller svårtinvalidiserande tillstånd, det var ett nödvändigt risktagandeatt operera honom. Ersättningsbar behandlingsskadaföreligger därför inte. ''Dnr 69/1986. ''...Vid denna typ av operation är man väl medveten omrisken för hepatitsmitta. ...Nämnden gör följande bedömning. Någramöjligheter att konstatera om blod eller blodplasmainnehåller non -A, non -B hepatitsmitta finns inte.Värmebehandling påverkar inte aktuellt virus. Vid dennödvändiga och omfattande hjärtoperationen medbehandling i hjärt-lungmaskin finns alltid en viss risk försådan smitta. (Motionärens kurs.) Då risken således intekan elimineras föreligger inte någon ersättningsbarbehandlingsskada. ''Dyrt albumin utan gulsotssmittaDe som krävt ersättning från patientförsäkringen haralltså givits intrycket att det inte funnits någon möjlighet atteliminera riskerna för hepatitsmitta vid stora operationer.Detta är inte sant!Sanningen är i stället att det finns skäl att misstänka attpatienter helt i onödan har smittats av olika former av gulsoti samband med blodtransfusioner ! Avdessa har flera drabbats av den besvärligare och kroniskavarianten, hepatit non A non B.Orsaken är att sjukvården inte anser sig ha råd att -- vidoperationer där stora mängder blod krävts -- använda denhelt ofarliga blodplasman albumin, utan i stället, av rentekonomiska skäl, väljer blodplasma frånblodcentralerna som alltså kan innehålla hepatitvirus mensom blir betydligt billigare.Det har inte framkommit i patientskadenämndens avslagatt det alltså både varit känt och möjligt (märk skrivningenom värmebehandling av blod eller blodplasma) att undvikahepatitsmitta.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen har tidigare behandlat frågan om ersättningfrån patientförsäkringen till personer som smittats medhepatit non A non B. I betänkandet 1989/90:LU30framhålls att patientförsäkringen granskats avförsäkringsinspektionen. Granskningen har bl a avsett denavgränsning av ersättningsbara behandlingsskador somgjorts i försäkringsvillkoren. Försäkringsinspektionenkonstaterar att gränsdragningen mellan ersättningsbar ochicke ersättningsbar skada inrymmer svåra medicinskaöverväganden. har dockunderlåtit att yttra sig över de ekonomiska övervägandensom uppenbarligen orsakat att människor drabbats avkronisk gulsot och fått avslag på sin begäran om ersättningfrån patientförsäkringen!Det kan inte förutsättas att patienter som lider av ensjukdom och som rekommenderas operation vet, eller blirinformerade om, att ingreppet -- förutom den risk somsjälva ingreppet utgör -- också innebär risk för obotligsmitta på grund av nödvändig blodtransfusion, men attdenna smittorisk kan undvikas om patienten kräver attalbumin används i stället för blodplasma från blodcentral.Bestämmelserna i patientförsäkringen måste ändrasVi anser att det föreligger starka skäl för attundantagsbestämmelserna från vad som ska anses varaersättningsbar behandlingsskada ändras till patienternasförmån.De patienter som fått sällsynta komplikationer eller somfått komplikationer som de rimligtvis inte kunnat taställning till före en behandling eller undersökning ska fåersättning.Människor vilkas behandling krävt blodtransfusion elleranvändning av hjärt-lungmaskin ska -- om de drabbas av enobotlig sjukdom till följd av denna behandling -- kunna fåersättning av patientförsäkringen. I all synnerhet gällerdetta när skadan hade gått att undvika om inte ekonomiskaskäl gått före medicinska. Dessutom måste ersättning utgåretroaktivt till dem som smittats av hepatitnon A non B men fått avslag på sin begäran om ersättningfrån patientförsäkringen.I sin egenskap av försäkringstagare har staten möjlighetatt påverka innehållet i försäkringsavtalet och därmed ävenförutsättningarna för att försäkringsersättningen ska utgå.Regeringen har utsett ordföranden och två ledamöter ipatientskadenämnden varav den ene ska företrädamedicinsk vetenskap. Bl a med anledning avpatientskadenämndens utlåtande om möjlighet att undvikablodsmitta bör den medicinska sakkunskapen ipatientskadenämnden stärkas och patientinflytandet öka. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring i villkoren förpatientförsäkringen vid behandlingsskada,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om retroaktiv ersättning till personersom smittats med hepatit non A non B men som fått avslagpå sin begäran om ersättning av patientförsäkringen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om patientskadenämndenssammansättning.