mot · GE02Ub97 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning ''Bildning är större än utbildning. ''Folkbildningens grundläggande uppgifter är att gemänniskor ett rikare liv genom insikter och delaktighet isamhälls- och kulturlivet, att förändra samhället ochfördjupa demokratin, att lära ut kunskaper och färdigheter.Målet är att människor aktivt ska delta i samhälletsförändring. Folkbildningen skall vara trotsig ochifrågasättande.Folkbildning är alltid fri och frivillig. Inga läroplanerdikterar innehållet, tvärtom, deltagarna bestämmer självavar tonvikten ska ligga. Man utgår från sinalivserfarenheter. Man studerar inte för att få betyg utandrivkraften är nyfikenhet och viljan att förstå. Skapa, levaoch lära!Det övergripande skälet till att stödja folkbildningenenligt propositionen anges vara att den bidrar till endemokratisk grundsyn och utveckling i samhället bl agenom att den bygger på ett fritt och frivilligtkunskapssökande, stärker människors möjligheter attpåverka livsvillkor och tillsammans med andra förändraförhållanden enligt egna värderingar och idéer samtmedverkar till att utveckla en folklig kultur.FrihetenTilltron till den fria och frivilliga folkbildningen är denviktigaste utgångspunkten i propositionen. Med andra ord:detaljregleringen av folkbildningen bör upphöra liksom attfolkbildningen själv bör administrera bidragsgivningen. Avdetta följer att staten inte skall formulera målen förbidragsgivningen, utan fastlägga samhällets motiv för attstödja folkbildningen.Tyvärr ges de principiella utgångspunkterna enbart enandraplansroll i formuleringen av propositionens mål förstatsbidragen till folkbildningen.KravPropositionens krav på prioritering avutbildningsmässigt missgynnade grupper -- preciserat tillsvenska, engelska, matematik och samhällskunskap -- ochkravet på att bedriva en verksamhet, som helt skall skilja sigfrån det offentliga skolväsendet, stämmer inte överens medfrihet osv.StudieförbundenStudieförbundens kulturverksamhet visar över tiden enklar ökning och dess betydelse för den enskilda människansbehov liksom för utvecklingskraften i samhället växer.Detta avspeglas inte i propositionen. Internationaliseringenoch invandringen talar för att det statliga stödet bör utgå tillcirkelverksamhet och kulturaktiviteter även i framtiden.FolkbildningsrådetRådet föreslås få som huvuduppgift att fördelastatsbidragen till studieförbund och folkhögskolor, att följaupp och utvärdera användningen av bidragen och att årligenredovisa och ta fram en anslagsframställning till regeringen.Kostnaderna för rådets verksamhet skall underkastaskontroll av RRV. Är det ett nytt organ som behövs -- ennivå till? de gröna anser att det inte behövsnågon ny organisation utan att medlen fördelas på liknandesätt som och direkt till skolan. Om ett folkbildningsrådändå inrättas, måste dess sammansättning bestå av likamånga elever som övriga representanter.Lokal styrelseVarje folkhögskola skall ha en egen styrelse. Medstatsbidrag direkt till skolan, menar vi att styrelsen får egetbudgetansvar. Detta sker inte om folkbildningsrådet sitteremellan och bestämmer utdelningen, vilket föreslås ipropositionen.StudieomdömeDet s.k. folkhögskoleprovet, som funnits i ett tiotal år,skall tas bort. Motivet är de höga kostnaderna och att dethar mist sitt värde genom att så få deltar i provet.Lärarkollektivets bedömningar skall vara tillräckliga.Miljöpartiet anser att dessa bedömningar av genomgångenutbildning och kurser skall räknas och komma eleven tillgodo vid t ex antagning till högskola.Nya skolor och förbundVi anser att folkbildningsrådet kommer att befinna sig iett känsligt läge när det gäller att ta ställning till ansökningarfrån nya folkhögskolor och studieförbund.Hittills har regeln varit /år somminsta enhet för att kunna starta ett nytt studieförbund. Vii de gröna har yrkat på att detta tal skall sänkastill 10 000 studietimmar.Detta skulle medföra att nya folkrörelser som t exmiljö-, freds- och kvinnorörelsen skulle kunna starta egnaförbund. Det är en frihet som är nödvändig för att bryta destora förbundens övertag.I dag är det så gott som omöjligt att starta nyafolkhögskolor. anser att en annan viktig åtgärdär att komma till rätta med detta.Vi har tidigare föreslagit en höjning av anslaget till dessamotsvarande 7 milj.kr. (undervisningsvolym med ).AnslagsfrågornaEftersom rådet skall hantera anslagen inom en givenekonomisk ram finns risken att motsättningar uppstår bådemellan ny och etablerad folkbildning och inom rådet självt.Vi anser att det är viktigt att nya folkhögskolor från t exmiljö- och fredsrörelsen skall kunna startas. Om ett rådbildas, är det ett krav att rådet inte blockerar dennautveckling, och vid den statliga utvärderingen ochanslagsframställningen , skall detta särskiltuppmärksammas. anser att anslagsperiodenslängd skall vara som utvärderingen -- tre år.Uppföljning och utvärderingI propositionen föreslås dubbla kontroller -- både avrådet och av staten. Det viktiga borde varavilka kriterier som skall ligga till grund i utvärderingen, menhär uppmanas folkbildningen att finna lämpliga former fördetta utvärderingsarbete. Kvalitet, antalet bidragsveckor,möjlighet att starta nya förbund och skolor, borde varanågra viktiga kriterier.KostnadI statens besparingspaket skall folkbildningen svara för100 milj.kr. Detta är orimligt, när vi vet att man brottatsredan tidigare med ekonomin. Vi anser att medlen skalltillföras folkbildningen igen, men att det skall förenas medatt nya skolor och studieförbund får en chans att starta sinastudieverksamheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkhögskolans frihet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avslå inrättande av ettfolkbildningsråd,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ifall ett folkbildningsråd ändåinrättas det inte får blockera nyetablering av studieförbundoch folkhögskolor,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur ett eventuelltfolkbildningsråd skall regleras,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att studieomdömen skall godtasvid antagning till bl.a. högskolan,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokal styrelse, lärar- och kursråd,med budgetansvar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kriterier för utvärdering,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om treåriga anslag,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återföra 100 milj.kr. tillfolkbildningen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidragen till folkbildningen.