mot · GE02Ub809 · 1991-01-25 00:00:00 — I riksdagsbeslutet om ''Ansvaret i skolan'' betonadesvikten av lärare med lektorsbehörighet i gymnasieskolan.Där påtalas betydelsen av att kommunerna inrättarlektorstjänster, anställer lektorer och på alla sätt stimulerartill utbildning av lektorer.Tanken med lektorstjänster är att bidra till enförstärkning av den pedagogiska ämnesmässigautvecklingen av skolan och att de hos eleverna kan väckaintresse för högskolestudier. Lektorstjänster innebär ocksåatt alternativa karriärvägar kan tillskapas för lärare.Lektorstjänster bör finnas inom alla utbildningslinjer inomhögskolan.Likartade argument som gäller för gymnasieskolan ärtillämpliga också inom . behöverockså väl meriterade, pedagogiskt skickliga lektorer, somkan utgöra en förstärkning av den pedagogiska ledningenoch utveckla utvärderingsmodeller. De tankegångarnauttrycktes klart i utredningen om den nyagrundskollärarutbildningen som låg till grund för riksdagensbeslut om en ny grundskollärarutbildning 1985.Behovet av lektorstjänster med den inriktning somskisserats ovan är ännu större i den skola som skall leva efterde mål och riktlinjer som fastställts.Riksdagen anger att det bör finnas ca 3 000 lektorer inomgymnasieskolans 3--4-åriga linjer. Behovet avlektorstjänster inom övriga gymnasieutbildningar, somutgör mer än hälften av gymnasieskolans utbildningslinjer,är lika stort. En likvärdig gymnasieskola kräver lektorer påalla gymnasielinjer.Lektorer med ansvar för utveckling och utvärderinginom kommer att väsentligt öka denpedagogiska kvaliteten.Tillsammans betyder detta en ökning av antaletlektorstjänster på ca 5 000. examineras ca 1 000lektorer (motsv) . Bara en bråkdel av dessa går tillskolan. Mot den bakgrunden behövs en förstärkning ochutökning av utbildningen till lärare med lektorskompetens.Eftersom så få av dem som disputerat vid universitetenägnar sig åt läraryrket måste en ny utbildningsmodell förblivande lektorer prövas. En modell som riktar sig till läraremed grundutbildning till grundskole- eller gymnasielärare,och som i förening med deltidslärartjänster kan kombineravidareutbildning till lektorer. Utbildningen bör med fördelkunna bedrivas i en modifierad distansmodell.En sådan uppläggning och inriktning avlektorsutbildning kan med fördel bedrivas vidlärarutbildningar utanför de stora universitetsorterna.I finns statens skola för vuxna som i dagbedriver framgångsrik distansutbildning och regeringen hari budgetpropositionen aviserat satsningar kring skolan. Vårförhoppning är att ett till Härnösand.Av regionalpolitiska skäl behöver en satsning påHärnösand ske. har lång tradition somutbildningsort. Ytterligare satsning på lärarutbildningskulle i positiv riktning påverka det goda studieklimat somfinns vid högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av lektorstjänster igrundskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lektorstjänster på allagymnasielinjer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya modeller förlektorsutbildning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet medlektorsutbildning vid några nya och medelstora högskoloroch att sådan försöksverksamhet förläggs till högskolan iSundsvall/,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det institut fördistansundervisning som lokaliseras till isamarbete med högskolan på orten bör få bedrivaförsöksverksamhet med lektorsutbildning.