ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02U621 · 1991-01-25 00:00:00 — Rapporter om och bilder av vanvårdade barn påinstitutioner i väckte bestörtning och djupmedkänsla över hela under hösten 1990.Frivilligorganisationer kom snabbt igång med insamlingar,givmildheten var stor och hjälpprogram startades. Denstarka reaktionen hos svenska folket var oerhört glädjande.Barnen är dock inte hjälpta av en övergående folkstormunder några korta höstmånader. Här behövs ett långsiktigtarbete. Viktigast av allt är att få till stånd en genomgripandeattitydförändring. Även övergivna, utvecklingsstörda ochhandikappade barn måste ges människovärde. Social- ochfamiljepolitiken måste utformas så att familjerna får enrimlig chans att ta hand om sina barn. Vårdarbetare måsteutbildas och institutioner måste avvecklas. Det är en långoch mödosam väg att gå innan 40 000misshandlade barnhemsbarn kommer att få en något så närdräglig tillvaro.Det är lätt att vi blir historielösa och avskärmar oss fråndet förflutna, när vi ser detta ofattbara lidande hos barn i ettannat land. Trots allt är det bara en del barnlevde under liknande förhållanden på svenska institutioner. ''Flera barn låg till sängs och dörrarna till deras sovrum varlåsta från korridoren. En del var hårt bundna; en pojkehade t.o.m. händerna bakbundna i en mycket obekvämställning'' stod det t.ex. i en inspektionsrapport avmedicinalrådet 1961. Hans outtröttligaavslöjanden av rådande missförhållanden väckte berättigadfolkstorm. Attitydförändring kom igång ochomvandlingsprocessen kunde börja.Rumäniens barnhembarn lyftes via TV in i våravardagsrum och blev synliga. Det finns många andra barnsom också lever under helt oacceptabla förhållanden påinstitutioner i länder där attitydförändringen knappt harbörjat och resurser saknas till en omvandlingsprocess.FN:s barnkonvention är ett ovärderligt tillskott i arbetetför barns rätt att få sina basbehov tillgodosedda. Enbärande tanke i är att genomförandet ären internationell angelägenhet. Den övervakandekommittén skall därför inte bara påtala missförhållandenutan också hjälpa till att finna konstruktiva lösningar, närrättigheter ej kan genomföras på grund av exempelvisfattigdom. Koppling till biståndet har bidragit till att fattigastater vågat acceptera konventionens långtgående krav. Attkonventionen är ett globalt ansvar innebär attförverkligandet är en uppgift för oss alla.I den uppgiften ingår också att göra de gömda barnensynliga. bör därför verka i FN för attlevnadsvillkoren för barn på institutioner kartläggs och föratt åtgärdsprogram utarbetas i länder där barnensrättigheter kränks. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt initiativ i FN för barn påinstitutioner.
mot · GE02U623 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningRiksdagen tog ett viktigt steg framåt i synen påEritreafrågan. Den nya skrivningen om lyder ''Envaraktig lösning av konflikten mellan och Etiopienbör bygga på det eritreanska folkets rätt tillsjälvbestämmande.'' Det innebär att riksdagantagit en folkrättsligt riktig ståndpunkt i frågan. gällerdet att handling kopplas till dessa ord.I olika internationella fora, och då särskilt i FN, måsteSverige nu driva frågan om det eritreanska folkets rätt tillsjälvbestämmande. bör föreslå att FN skall arbetaför en FN-övervakad folkomröstning i , där deteritreanska folket självt får avgöra sitt lands framtid.Kuwaitkrisens följderKalla krigets slut och Kuwaitkrisen har medfört nyaomständigheter kring . Mot står nuUSA, , och på samma sida.Etiopien har sänt tvåhundra soldater till de så kalladeallierade styrkorna. har från somtack för detta erhållit fri bensin till sitt flygvapen.De israeliska vapenleveranserna av bl.a. splitterbomberoch napalm som stoppades , bl.a. efterkritik från , har återupptagits. Det beror bl.a. påatt slöt ett avtal med om fortsattutvandring av etiopiska judar -- falashas -- till Israel.Sovjetunionen sände 1990 vapen till ett värde av 800miljoner dollar (nära !). ska dessaleveranser upphöra. Men det krävs internationelluppmärksamhet och övervakning för att se till att så blirfallet.Den nya politiska situationen i samband medKuwaitkrisen kan medföra att kan komma attförses med både flygbränsle och bomber från olika håll somgör att bombningarna av kan fortsätta.Det skulle kunna medföra ett utdraget bombkrig medstort lidande som följd för det eritreanska folket.BiståndetEn förlängning av kriget kommer också innebäraförlängt lidande för den halvmiljon eritreaner som ärinstängda i . 100 000 etiopiska soldater håller och är belägrade av40 000 EPLF soldater.Biståndsinsatser behövs både för de som befinner sig idet belägrade och för det eritreanska folket pålandsbygden. Sedan EPLF nu kontrollerar hamnstadenMassawa kan i fortsättningen sända direkt bistånddit. Redan har bistånd mottagits i Massawa och förts vidarebl.a. till Asmara.En fredlig lösning av i form av enfolkomröstning om landets framtid skulle kunna bidra tillstabilitet på . brukar EPLF beskrivassom den ''starkaste regeringen'' i regionen. Regimerna iSomalia, och framstår vid en jämförelsesom brutala, ineffektiva och i krig med stora delar av sinaegna folk.Ett fritt skulle därför kunna spela enstabiliserande roll på det konflikthärjade . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i FN skall driva fråganom att FN måste engagera sig i arbetet för en fredlig lösningav konflikten mellan och innefattande enfolkomröstning om framtid,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt skallagera för att alla vapenleveranser till stoppasoavsett varifrån de kommer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svenskt bistånd ifortsättningen -- istället för indirekt och i smyg -- sändsöppet och direkt till .
mot · GE02U624 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo752 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom FN skall verkaför en internationell miljödomstol som är öppen förnationer och miljöorganisationer,2. att hos regeringen begär att samtligainternationella konventioner som ingåtts av påmiljöoch naturvårdens område skall få sin motsvarighet iden nationella rätten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom FN skall verkaför att en konvention om fri information till uppgifter somrör miljön upprättas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom FN skall verkaför att etablerade miljöorganisationer får observatörstatus ide internationella konventionernas kommissioner,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för att eneffektiv global konvention om klimatförändringarupprättas,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för envärldsomfattande havskonvention,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall arbeta för enskyddskonvention och göra till en världspark,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte skall ratificeraMineralkonventionen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för att eninternationell konvention upprättas som reglerar allmänsklig påverkan i ,10. att till Bidrag till internationellabiståndsprogram, C1, Bilaga 5 till statsverkspropositionen,för /92 anslår 1 . utöver vadregeringen har föreslagit till en europeisk miljöfond och . utöver vad regeringen har föreslagit till enutomeuropeisk miljöfond, dvs. totalt 5 ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en utomeuropeiskmiljöfond,12. att hos regeringen begär sådan lagändringatt kommunerna ges rätt att ge ekonomisk hjälp ivänortssamarbetet,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt skall verka föratt kärnkraften avvecklas globalt och att IAEAs uppgift ifortsättningen skall verka för kärnkraftens avveckling.
mot · GE02U625 · 1991-01-25 00:00:00 — Den palestinska frågan har stått på FN:s dagordningsedan 1947 och väntar fortfarande på sin lösning. Undertiden bor generation efter generation i flyktingläger.Dagligen kränks den palestinska befolkningens mänskligarättigheter i och på . Samtidigtintensifieras intifadan och hatet mellan judar och palestinierökar. Risken finns att fundamentalistiska strömningar påbåda sidor får starkare fäste.Denna olyckliga utveckling måste brytas. Så längepalestinafrågan inte får någon lösning kommer det aldrig attbli fred i Mellersta Östern.Det är högst angeläget att ockupationen upphör, vilketockså en stor del av den israeliska befolkningen kräver.Fredsförhandlingar måste komma till stånd. På båda sidorfinns ett starkt önskemål härom även om den nuvarandeisraeliska regeringen inte för en politik i denna riktning.Sverige har som neutralt land tidigare kunnat spela enaktiv medlarroll i . Den svenskaregeringen har också agerat för en dialog mellan parterna ipalestinakonflikten. Det är viktigt att intensifierardet diplomatiska arbetet för att få till stånd en fredliglösning. Ett sätt att åstadkomma detta skulle kunna vara attaktivt verka för en internationell fredskonferens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om diplomatiska insatser för att fåtill stånd en internationell fredskonferens i MellerstaÖstern.
mot · GE02U626 · 1991-01-25 00:00:00 — 1992 -- minnet av folkmordDen landsteg i Västindien.1992 ska 500-årsminnet av ''upptäckt'' firas.Detta jubileum är bittert för indianer på grund avallt elände och alla lidanden som de utsatts för. Det handlarom världshistoriens största folkmord.Folkmordet fortsätter än i denna dag, från i norrtill Eldslandet i söder. Indianer stängs inne i reservat, ifattigdom och förnedring. De fråntas sin kultur. De körsbort när urangruvor exploateras, när golfbanor anläggs, närAmazonas huggs och bränns ner.Speciellt akut är hotet mot yanomamiindianerna i norraBrasilien. har av dem dukat undersedan deras område invaderades 1987 av guldgrävare sommedförde smittosamma sjukdomar som malaria ochinfluensa.Indianer och miljöorganisationer kämpar ihärdigt för attförsvara urinvånarnas rätt till marken och stoppaskogsskövlingen. genomförde 800 indianer frånBolivias Amazonflodsbäcken en över 75 mil långprotestmarsch över till till försvar förindianernas värdighet och för att understryka kraven på attåterfå sina landområden som tagits av skogsbolag.Indian- och miljöorganisationer möts med militärt våldav regeringar och bolag. Många ledare har mördats. Mestuppmärksammat har mordet på ledaren förgummitapparnas fackförening i Brasilienblivit.Utgången av indianernas kamp beror mycket på vilketstöd de får från omvärlden. Alla planer på finansiering avprojekt som hotar indianernas existens måste stoppas.Detta måste driva aktivt i ochInteramerikanska banken. Det bör också tas upp i lämpligaformer i kontakterna med EG.Indianernas organisationer liksom förurbefolkningar ämnar påminna om de 500 årens oförrätteri samband med jubileet 1992.Vänsterpartiet föreslår att 1992 ska bli försolidaritet med indianer. måste bidra tillatt rikta uppmärksamheten på indianernas öde underjubileumsfirandet, bl.a. på världsutställningen i . Ivår biståndsmotion begär vi att ett engångsbelopp på 200miljoner kronor ska anslås till en fond för humanitärtbistånd till indianerna i Nord- och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär initiativ för att isamband med jubileet stödja indianernas krav pårättvisa,2. att hos regeringen begär att den iVärldsbanken och liksom ikontakterna med EG verkar för att de inte ska finansieranågra projekt som hotar indianernas existens.
mot · GE02U631 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en koppling mellan FNs bistånds-och mänskliga rättighetsarbete,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en FN-observatör för ''HumanRights' Defenders'',10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett internationellt normsystemför fria val,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktualiserandet av vissa brottmot mänskliga rättigheter i ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge biståndsavtalen enfolkrättslig bas,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till ett svenskt institut förmänskliga rättigheter,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sambandet mellan mänskligarättigheter och en generös flyktingpolitik,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd för mänskliga rättigheter isamband med interna konflikter.
mot · GE02U633 · 1991-01-25 00:00:00 — Militärregimen i , tidigare , harförvandlat landet till en terroriststat, där allvarligabrott mot de mänskliga rättigheterna sker.Efter en period av protester och krav på demokrati frånbefolkningen tog militären makten i enkupp. Militärregimen har bedrivit en hänsynslösterror mot landets befolkning och tusentals människor harflytt till angränsande länder.All offentlig kritik av myndigheterna är förbjuden ochmilitära undantagslagar ger säkerhetsstyrkornaobegränsade befogenheter att gripa människor. Det är t.ex.förbjudet att samlas fler än fem personer till möten.I samband med militärkuppen sköts tusentals människorihjäl av soldater på gator och torg. Militären grepmänniskor överallt, i hemmen, på bussar, på kaféer och iskolor. Regimkritiker torteras och hundratals försvinnereller dör under oklara omständigheter i fängelserna.Även om demokratirörelsen så effektivt hade förtryckts,utlyste regimen allmänna val , där flera nybildadepolitiska partier tilläts delta. Trots hårda begränsningar avkampanjarbetet och trots att flera av oppositionsledarnafängslades under valkampanjen, vann oppositionen valet.Men militären har obeaktat oppositionens överväldigandeseger ännu inte lämnat ifrån sig makten.Under de senaste månaderna har terrorn trappats uppoch redogör i sin decemberrapportom , att ytterligare parlamentsledamöter fängslatsoch dött under tortyr i fängelserna. Soldater har ocksådödat studenter och munkar, som i fredligademonstrationer protesterat mot det totalitära styret ochkrävt att regimen skall acceptera folkviljan och avgå tillförmån för de valda ledamöterna till parlamentet.Alla dessa politiska fängslanden och allt detta dödandeav politiska motståndare är grova brott mot mänskligarättigheter.Vid årets möte i med kommissionen för demänskliga rättigheterna kommer situationen ochkränkningen av de mänskliga rättigheterna i upptill diskussion. måste då aktivt verka för att dessabrott fördöms.Sverige måste också i FN fortsätta att kräva, attfolkviljan, som har kommit till uttryck vid valen i maj 1990skall respekteras och att valda parlament skallsammankallas och makten lämnas över till den civila,demokratiskt valda regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i FNs kommission förde mänskliga rättigheterna aktivt verkar för att Myanmarsbrott mot de mänskliga rättigheterna fördöms,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i FN aktivt verkar föratt nuvarande regim skall respekteravalutgången.
mot · GE02U635 · 1991-01-25 00:00:00 — har cambodjanerna gjort storaansträngningar för att bygga upp landet som detråder politisk oro och stridigheter pågår. Cambodja är ettytterst fattigt land med en svag ekonomi och en labiladministrativ struktur där stora insatser behövs på praktiskttaget alla områden.De ca 400 000 flyktingarna som finns i läger behandlas grymt och ikrigsfångelägren där även barnsoldater finns ärförhållandena om möjligt ännu grymmare. Detcambodjanska folket har utsatts för terror,mord, svält och enorma umbäranden.Hösten 1990 antog FN en resolution som innebär enfredsplan för Cambodja. FN-förslaget innebär översiktligtatt de inre stridigheterna upphör och att ett gemensamtnationalråd bildas. Vidare att FN-tjänstemän ochfredsstyrkor styr Cambodja , dvs.till dess allmänna val kan genomföras. Dessutom skall demånga flyktingarna ha möjligheter att återvända hem.De olika parterna i Cambodja har förhandlat om planenmen de står långt ifrån varandra. Vid det möte som hölls iParis i arbetet med fredsplanen kom dedock överens om att samlas igen till en fredskonferensunder första kvartalet 1991.Den stadga och den enighet som FN har visat iMellanösternkonflikten motsvarar de idéer om en institutionför konfliktlösning som avsågs när FN en gång bildades. Detger förhoppningar om en lösning på Cambodjakonflikten.Sverige bör i internationella fora och internationellt medkraft verka för att FNs fredsplan skall kunna genomföras iCambodja.Japan har sökt få till stånd ett samarbetsavtal med desydostasiatiska staterna. Ett avtal som avses omfatta dels ettsamarbete om en uppbyggnad av ländernas ekonomi, delsett samarbete för att finna lösningar påCambodjakonflikten. Det är ett återupptagande av den s.k.Fukudadoktrinen som presenterades redan 1977.I har i hög grad bidragit till den kraftigaekonomiska tillväxten. Beräkningar visar att ett nytt företagmed japanska intressen startas i snitt . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attSverige i internationella fora med kraft verkar för att FNsfredsplan skall kunna genomföras i Cambodja.
mot · GE02U637 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till självbestämmande i , , invaderadeIndonesien den f.d. portugisiska kolonin . FNsgeneralförsamling och säkerhetsråd antog medöverväldigande majoriteter resolutioner somuppmanade att utan dröjsmål dratillbaka sina styrkor från Östtimor.En majoritet av befolkningen tvångsförflyttades tillstategiska byar. En tredjedel av befolkningen, 200 000 människor, svalt ihjäl eller mördades av deindonesiska ockupationsstyrkorna.Men trots kriget i tillät den borgerligaregeringen export av vapen till . Densocialdemokratiska regeringen inskränkte exporten till attendast gälla reservdelar och liknande utrustning i enlighetmed de riktlinjer som gäller för krigsmaterielexporten.Sverige har avstått från att rösta för Östtimorsrätt till självbestämmande i FN.Kriget, ockupationen och kampen för självständighetfortsätter . Den katolska kyrkans överhuvudbiskop rapporterar om allvarliga kränkningar av demänskliga rättigheterna. skrev han tillFNs generalsekreterare och vädjade om enfolkomröstning i FNs regi.En internationell opinion till stöd för har återbörjat göra sig hörd. har antagit fleraresolutioner i vilka den indonesiska ockupationen ochbrotten mot de mänskliga rättigheterna i fördöms.Parlamentet har även uppmanat medlemsstaternasregeringar att inte exportera vapen till Indonesien.Ett stopp för den svenska vapenexporten till möjlighet att bli pådrivande i det internationellaarbetet för rätt till självbestämmande. Dessauppgifter, som är väldokumenterade, framgår även av enskrivelse, som de politiska ungdomsförbunden ställt tillregeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i FN och andrainternationella fora aktivt skall stödja rätt tillsjälvbestämmande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att exporten av krigsmateriel tillIndonesien skall upphöra helt till dess att rätt tillsjälvbestämmande säkrats.
mot · GE02U639 · 1991-01-25 00:00:00 — Förtrycket tar inte semester.Trots att världen brinner på närmare håll kan vi inteutlämna människor åt sina bödlar i andra länder på störreavstånd från vårt eget land.Myanmar som tidigare hette är ett sådant land.Där sker förtrycket i de former vi så väl känner till frånandra länder. Ledare hålls i husarrest, studenter och ungavälutbildade presumtiva ledarfigurer fängslas, torteras ochskräms till tystnad, man skjuter på obeväpnadedemonstranter.Amnesty känner till 300 samvetsfångar, men de troskunna räknas i 1 000-tal.Detta land med sin starka isolering mot omvärldenbehöver internationell uppmärksamhet fokuserat på hurmyndigheter och militär begår brott mot mänskligarättigheter.I en fråga till utrikesministern gavs ett positivt svar bådenär det gäller agerande i FN:s generalförsamlingoch i för de mänskliga rättigheterna.Trots detta är det viktigt att utsätts förfortsatta påtryckningar i de båda organen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att arbeta för mänskligarättigheter i .
mot · GE02U643 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till fredsförhandlingar mellan och Tibetanerna är språkligt, etniskt och kulturelltegenartade. Deras land ligger geografiskt avskilt frångrannländerna genom höga bergskedjor och djupaflodraviner.Mongolerna har varit militära beskyddareför tibetanerna då de på lamans begäran kördes ut.Tibetanernas förhållande till kineserna har före 1950varit vänligt. Förhållandet präglades av att laman var enandlig ledare för den kinesiske kejsaren och kejsaren enutrikespolitisk talesman för laman och . Från detkejsaren störtades 1911 och var heltsjälvständigt.Det självständiga upprättade diplomatiskaförbindelser endast med ett fåtal grannländer. Tyvärr försummade tibetanerna att få sinsjälvständighet bekräftad i t.ex. NF.Tibet har sedan det kinesiska överfallet 1950 formelltstatus som autonom kinesisk provins. Det innebäregentligen att tibetanerna skall sköta sina egna inreangelägenheter, kulturutbytet med andra länder osv.År 1956 gjorde tibetanerna uppror och 1959 flydde Dalailama ut ur landet. Kineserna avsatte då , ochkinesiska tjänstemän övertog alla styrande funktioner ilandet.Kulturrevolutionen som i varade fram till 1980kom att bli speciellt förödande för tibetanerna. Kloster,officiella byggnader och privata hem tömdes påvärdeföremål. Dessa såldes sedan till antikaffärer iSydostasiens stora turiststäder.Det är upprörande grova brott mot de mänskligarättigheterna som ständigt pågår i . Människorarresteras, straffas med långa fängelsestraff och t.o.m.avrättas för påstådda kontrarevolutionära brott. Kvinnortvingas till aborter och steriliseras oavsett antalet tidigarebarn. Ett barn som trots detta kommer till världen somtredje barnet i en familj är rättslöst.Kineser tvingas bosätta sig i i stor omfattning ochinom en snar framtid kommer tibetanerna att vara enminoritet i sitt eget land.Ett stort antal kärnvapen och avskjutningsramper finnsutplacerade i landet och kineserna utför provsprängningarhär.Kineserna har påbörjat en industrialisering utan någonsom helst miljöhänsyn. De bedriver också omfattandeskogsavverkning utan att återplantera vilket medför mycketsvåra erosionsproblem.Dalai lama, tibetanernas obestridde ledare, har 1987från sin exil i lagt fram en fredsplan. Den omfattarkortfattat att förklaras som en fredszon, att kinesernadrar bort sina trupper, att alla kineser flyttar hem, att Tibetinte är någon kärnvapenbas och att förhandlingar förs omTibets framtid. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen stöder lamasförslag till fredsplan och i internationella fora stöder attfredsförhandlingar mellan och kommer tillstånd.Eva ()