mot · GE02K707 · 1991-01-25 00:00:00 — Bakgrund och nuvarande ordningFör val till är indelat i 28 valkretsar,en ordning som gällt med smärre korrigeringar sedan 1921.Malmöhus län består av två valkretsar, fyrstadskretsen medkommunerna valkrets med resten av kommunernai länet. kunde en sådan kontruktion varamotiverad då levnadsbetingelserna var väsentligt olikamellan stad och land.Nackdelar med nuvarande indelningI våra dagar existerar som alla vet inte dessa skillnader.Utvecklingen inte minst när det gäller näringsliv ochkommunikation har utplånat gränserna och det är längesedan landsbygden kunde betraktas som enbartlivsmedelsproducerande.Alla landets övriga 26 valkretsar utgörs av geografisktsammanhängande områden. I valkrets ärdessutom kommun numera helt avskild från deövriga valkretsen genom att kommunutvidgats. Enligt vår uppfattning är det speciellt upprörandeatt kommun med bortåt 180 000 röstberättigadeinvånare inte utgör en egen valkrets. Helt följdriktigt hardärför i fyrstadskretsen i de senaste valen gåtthändelserna i förväg genom att ha en valsedel med enbartMalmönamn och en med kandidater från de övriga trestäderna.Ärendets tidigare behandlingI direktiven till personvals- ochvalkretsutredning angavs att riksdagsvalkretsarna bordevara geografiskt sammanhängande, och utredningenbetonade särskilt att indelningen i inte vartillfredsställande och att en ändring där var mycketangelägen.Det föreslogs att kommun skulle bilda en egenvalkrets och att länet i övrigt skulle indelas i en norra och ensödra valkrets. Därigenom skulle bildas tre i stort settjämstora valkretsar. Med den dåvarandebefolkningsmängden skulle och den norravalkretsen få nio fasta mandat och den södra tio. Tre avsocialdemokraterna i utredningen reserverade sigemellertid och ansåg att ytterligare utredning erfordrades.Dåvarande justitieminister tillsatte då ensådan utredning (DsJu 1980:3). Efter överläggningarmed representanter för riksdagspartierna föreslogutredningen med instämmande från alla partier utom vpksamma valkretsindelning som föreslagits av personvals- ochvalkretsutredningen och som här redovisats.Den väntande propositionen lades emellertid aldrig framoch skälet var att det trots allt inte tycktes ha gått att fåenighet i den dåvarande trepartiregeringen. Sedan hösten1981 har de dåvarande justitieministrarna ochWickbom samt den nuvarande i frågesvar iriksdagen varit eniga om att reformen borde genomförasförutsatt att det gick att uppnå en tillfredsställande enighetpartierna emellan.FörslagTidigare motionsförslag om en ny valkretsindelning haravslagits men tiden borde enligt vår uppfattning nu varamogen för att ånyo pröva möjligheterna att komma tillrättamed ett problem som pockat på sin lösning. tidningsdebatt som förts har kravet påen ändring av valkretsindelningen varit entydig. ''Fyrstadskretsen är en onaturlig valkrets. Det finns varkengeografisk eller intressemässig samhörighet och det ärrimligt att tre valkretsar bildas med som egen krets. ''()''Det finns goda skäl att söka få en ändring.Konsruktionen fyrstadskretsen är och förblir en kvarlevafrån med betydande motsättningar mellan stad ochlandsbygd. Förhållandena har blivit än mer absurda genomatt betydande landsbygdsområden införlivats medHelsingborg och varigenom kommunblivit avskild från resten av Malmöhuskretsen. ''()Vi föreslår att indelas i de tre valkretsarsom föreslagits i personvals- och valkretsutredningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en ändring ivalkretsindelningen i för val till ienlighet med vad som anförts i motionen.