ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub721 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So529 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på grundforskning.
mot · GE02Ub723 · 1991-01-25 00:00:00 — Värdering av utländska examina Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf646 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av utländskaexamina.
mot · GE02Ub724 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L735 hemställs1. att för /92 anvisar ett anslagom . som en basförstärkning vid denkonsumenttekniska institutionen, ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kompetensen inomkonsumentforskningen måste byggas upp långsiktigt och attanslagen bör öka med i storleksordningen i fastpenningvärde.
mot · GE02Ub725 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A495 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etablerandet av enkonsthögskola i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningen i polymerteknik vidhögskolan i .
mot · GE02Ub726 · 1991-01-25 00:00:00 — Forskning vid mindre högskolor, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A496 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om distansundervisning.
mot · GE02Ub727 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T266 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om verksamheten vid högskolorna iGöteborg.
mot · GE02Ub728 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr526 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevplatser för handikappidrottpå GIH.
mot · GE02Ub804 · 1991-01-25 00:00:00 — Skolans undervisning i ekologi, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So226 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt mer biologi/ekologiundervisning införs i skolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt vi får en större satsning på undervisning, utbildning ochforskning om barn och barns villkor,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt barnens rätt till omsorg på skolans område vad gällerskolmåltider, lokaler, arbetsmiljö och arbetsmaterialtillgodoses enligt vad i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt motion och idrott som schemalagt ämne inte minskar.
mot · GE02Ub805 · 1991-01-25 00:00:00 — Nyuppförda byggnader och anläggningar visar tydligt attde kunskaper och den erfarenhet som finns kring hur manbygger för t.ex. synskadade saknas eller inte tillämpas.Det är viktigt för den synskadade att kunna hitta rätt,känna sig säker och kunna använda lokaler och utrustning.Oklara gränser mellan gång- och möbleringsytor,bländande belysning och speglande material, utskjutandeföremål i ögonhöjd är exempel på saker som är besvärandeeller farliga för synskadade.Alla inblandade parter i byggprocessen behöver ökadekunskaper om hur man bygger mera tillgängligt ochanvändbart för olika handikapp. Utbildningen ochkunskapen måste därför förbättras, så att arkitekter,projektörer och byggare kan göra ett gott jobb.Naturligtvis gäller detta också den omgivande miljönsom trafikplanering m.m.En kartläggning borde göras av vilka utbildningar somär betydelsefulla för de handikappades miljö. Arkitekter,inredare, materialproducenter, byggnadsarbetare ochmånga andra påverkar och utformar närmiljön. I samtligautbildningar som bedöms vara av betydelse för densamma,måste relevant handikappkunskap ingå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kartläggning av utbildningar därhandikappkunskap måste ingå för att trygga dehandikappades boende- och närmiljö.
mot · GE02Ub806 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf617 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarkunskap i hälso- ochsjukvårdsutbildningen.
mot · GE02Ub807 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So239 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande alkoholinformationen iskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av utbildning ialkoholfrågor för lärare, journalister, socionomer m.fl.
mot · GE02Ub808 · 1991-01-25 00:00:00 — Samlevnadsundervisningen i skolan, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So448 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samlevnadsundervisningen iskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av information omHIV/aids till studenter vid universitet och högskolor.
mot · GE02Ub810 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr513 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrott som obligatoriskt ämne igymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsgymnasier,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottshögskola i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottslärarutbildningen.
mot · GE02Ub811 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning och forskning i och dess näringsliv har förändrats radikaltunder . Från att ha varit ettvaruproducerande län förändras till att bli ettlän med fler och fler människor i yrken av s.k.kunskapshanterande karaktär.Det krävs utbildning och fortbildning i föratt skapa en situation där arbetsmarknad och människor ilänet går i takt med varandra. All utbildning, från grund- tillhögskola, är lika viktig i detta arbete. De unga måsteerbjudas grund- och vidareutbildningar som ärframtidsinriktade och de vuxna måste ha möjlighet att bytayrkesbana eller att bygga på sina kunskaper.Från unikabox till telefaxVid i utgavs förra åretrapporten unikabox till telefax som beskriver ochanalyserar de effekter den ekonomiskastrukturomvandlingen haft på efterfrågan av arbetskraftmed olika utbildning och yrken i . Därutöverpresenteras en prognos över näringslivets utbildnings- ochyrkesefterfrågan i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning av verksamheteninom gymnasie-, vuxen- och AMU-utbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av fristående kurservid högskolan i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda utgifter förforskningsändamål till högskolan i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konstnärligt utvecklingsarbetevid högskolan i ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reserabatter förstuderande1].
mot · GE02Ub812 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning för handikappade, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So283 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning för handikappade,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på resurscentra medutåtriktad verksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser förutbildning av arbetsterapeuter, sjukgymnaster ochlogopeder.
mot · GE02Ub815 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning av lärare i religionskunskap I budgetpropositionen 1990/91:100 bil. 10 föreslås atttillgången på lärare skall förbättras. För /92föreslås för detta ändamål. Pengarnaskall dels användas till en utbyggd grundutbildning avlärare, dels till utbildning av tjänstgörande lärare somsaknar behörighet.Den nya grundskollärarutbildningen har brottats medstora problem. På vissa lärarhögskolor har avhoppen varitavsevärda. Motivationen för lärarkandidaterna att fortsättaen påbörjad utbildning har ofta varit svag. De kraftigalönelyft som följde i spåren på lärartjänsternaskommunalisering visar att det viktigaste för en blivandelärare inte är lönen.I grundskollärarutbildningen är det viktigt att stärkaämneskunskapen. För att kunna förmedla kunskaper måsteläraren själv ha en god ämnesutbildning, helt enkelt vara''bäst i klassen''. Det ämne där bristen är störst ärreligionskunskap. Många grundskollärare, som undervisar ireligionskunskap på högstadiet saknar utbildning i ämnet. Iinget annat ämne har lärarna så bristfällig utbildning som ireligionskunskap.Vid undersökningar som bl.a. gjorts av iLinköping har det visat sig att man i vissa klasser pågrundskolans mellanstadium inte har haft en enda timmereligionskunskap. Detta beror huvudsakligen på bristandekunskaper hos lärarna i ämnet. Inom ämnesblocket OÄ,där religionskunskapen hör hemma, har i stället andraämnen tagit dess plats.Religionskunskapen, där undervisning i kristendommåste inta en viktig plats, är betydelsefull för att förståvitala delar av den västerländska kulturen. Det är också idetta ämne etikundervisningen hör hemma. Frågor om etik,moral och normer måste återinföras i våra eleversobligatoriska undervisning. Det är oacceptabelt att det, somi dag, finns elever som gått genom hela ochendast har fått ytterst sporadisk undervisning i kristendom,som endast ingått i ämnet religion och som även där blivitförsummat. Att ämnet har trängts tillbaka är givetvis heltotillfredsställande. I den aviserade utbyggnaden avgrundutbildning av lärare och utbildningen av personer somtjänstgör som obehöriga lärare är det viktigt att ämnetreligionskunskap får hög prioritet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnet religionskunskap igrundutbildning och fortbildning av grundskollärare.
mot · GE02Ub818 · 1991-01-25 00:00:00 — Undervisning i skolan om alkohol, narkotika och tobak () Det finns en tendens till ökad alkoholkonsumtion blandflickor i årskurs nio. Dessutom röker flickorna allt mer.Däremot har en glädjande utveckling kunnat konstateras ifråga om narkotika. Såväl pojkar som flickor i årskurs niobibehåller sin avoga attityd till narkotika. Bruket av dettasjunker alltjämt i dessa åldersklasser. För att skolan skallkunna kanalisera dessa positiva tendenser och förändranegativa beteenden, krävs det medvetna handlingslinjerinom ramen för den nya skolan som skall danas.Eftersom ANT-konsulenterna på länsskolnämnderna äruppsagda behövs det direktiv i det nya skolverketsinstruktion. En möjlighet är att föreskriva att varjerektorsområde i sin skolplan redovisar hur ANT-undervisningen skall integreras i skolans dagliga liv. Detinnebär att man vid de föreslagna revisionerna får anledningatt göra samfällda utvärderingar av positiva och negativaerfarenheter.Vidare är det synnerligen angeläget att varje kommuni sitt utbud av fort- och vidareutbildningen av lärare höjerlärarkårens kunskapsnivå. förAlkohol- och Narkotikaupplysning (CAN) somlänsnykterhetsförbunden kan därvid vara en resurs, liksomnykterhetsrörelsens folkhögskolor eller andrafolkhögskolor som har inriktat sig på frågor kring alkolhol-,narkotika- och tobaksproblematiken.Slutligen bör lärarutbildningens kursplaner för ANT-undervisningen ses över och revideras i relation till de nyatankegångar som skall gälla för skolan, liksom att ny ochmodern kunskap om ANT-undervisningen tillförslärarhögskolorna. Även i det sammanhanget kannykterhetsrörelsen och länsnykterhetskonsulenterna samtCAN vara en tillgång. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ANT-undervisningen i skolanoch i lärarutbildningen.
mot · GE02Ub825 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A503 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av högskolan iÖrebro,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av statensskolhandikappinstitut till .
mot · GE02Ub826 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A504 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad teoretiskgymnasieutbildning i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiskahänsyn vid utbyggnad av universitets- ochhögskoleutbildning i .
mot · GE02Ju21 · 1991-02-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:80 Rättskipningen i socialförsäkringsmål I propositionen föreslår regeringen attupphäva sitt tidigare beslut att första instans isocialförsäkringsmål skall vara kammarrätt. Istället inbjudsriksdagen nu att besluta att första instans i dessa mål skallvara länsrätterna samt att dessas avgöranden skall prövas avkammarrätterna.Rättskipningen i socialförsäkringsmål inordnas därmed ide allmänna förvaltningsdomstolarna med ett väsentligtundantag. Högsta instans i dessa ärenden skall, liksom ,vara försäkringsöverdomstolen.Förslaget, som således innebär att specialdomstolenförsäkringsrätten avskaffas, ansluter till de övergripandeprinciper för domstolsväsendet som pläderat för.Enligt vår uppfattning är det angeläget att den specialiseringinom rättskipningen som uppbyggnaden av de olikaspecialdomstolarna medfört avbryts. Vi förordar istället enkompetensuppbyggnad inom det allmännadomstolsväsendet så att nuvarande specialdomstolar kanavskaffas och dessas målområden överföras endera till deallmänna domstolarna eller till förvaltningsdomstolarna.Av propositionen framgår även att regeringen numeraansluter sig till dessa principiella ställningstaganden när detgäller handläggningen av socialförsäkringsmål i första ochandra instans. När det däremot gäller högsta instans fördenna målgrupp innebär förslaget att dessa ärenden inteöverförs till regeringsrätten utan avses avgöras av enspecialdomstol, försäkringsöverdomstolen. Skälen för dettaställningstagande framgår inte av propositionen.Föredragande statsråd hänvisar endast till riksdagensprincipbeslut avseende försäkringsöverdomstolen sominnebär att domstolens ställning skall övervägas efter enutvärdering av den förändrade organisationen.Försäkringsöverdomstolens verksamhetsområdeomfattar -- till skillnad från regeringsrättens -- såvälprejudikatsdispens som ändringsdispens. Enligt centernsuppfattning är det angeläget att prövningen avsocialförsäkringsmål utformas efter de principer som idaggäller för andra förvaltningsmål. Det är därför rimligt attprövningsmöjligheterna avförsäkringsmålen i högstainstans begränsas att omfatta prejudikatsdispens. På siktbör därmed ärendetillströmningen tillförsäkringsöverdomstolen avta och domstolens uppgifter dåöverföras till regeringsrätten. Under en övergångsperiodoch i avvaktan på att den nuvarande målbalansen inomförsäkringsrätterna arbetas av börförsäkringsöverdomstolen behållas.Riksdagen bör dock redan nu uttala att rättskipningenav socialförsäkringsmål i sin helhet skall överförastill de allmänna förvaltningsdomstolarna vilket innebär atthögsta instans för denna ärendegrupp skall vararegeringsrätten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringsrätten som högstainstans i socialförsäkringsmål.
mot · GE02Ju22 · 1991-02-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:80 Rättskipningen i socialförsäkringsmål Försäkringsrättens organisation har varitföremål för utredning. Trots flera olika utredningar, och ensittande domstolsutredning, är det ännu oklart varförsäkringsrätten bäst hör hemma. Det finns även ettriksdagsbeslut i ärendet och som avser ensamordning av försäkringsrätten med vissa kammarrätter.Nu vill regeringen, till synes av ekonomiska skäl, ändradetta beslut utan att öka länsrätternas kompetens och tilldem lämna över mål som rör socialförsäkringen.Vänsterpartiet röstade för en överflyttning avförsäkringsrätten till kammarrätten då vi ansåg att dennainstans har större expertis, handläggare och föredragande,på försäkringsområdet än vad länsrätterna har. Under detår som gått tror vi inte att detta förhållande förändrats.Vi såg också att försäkringsrätten hade stora problemmed ärendebalansen mycket beroende på svårigheter medatt rekrytera kompetent personal. Detta ansåg vi vara tillskada för de försäkrade och hoppades på attkammarrätterna med sin organisation skulle kunna minskaproblemen.Under förra riksdagsbehandlingen fanns det äventankegångar och förslag om att länsrätterna skulleförsvinna. Men domstolsutredningen som tillsattes år 1989och som i sina direktiv (1989:56) har att utreda länsrätternasställning kom med helt andra propåer. Av deras arbeteframgår i stället att ytterligare uppgifter kan läggas pålänsrätterna.Vänsterpartiet är för att länsrätterna får en starkareställning när det gäller ''sociala'' mål. Vi har exempelvisföreslagit att vårdnads- och umgängesmål ska föras fråntings- till länsrätterna. Men detta förutsätter att dessa får ettstörre mått av social kompetens än de har nu.Ges länsrätten även kompetens för socialförsäkringsmålså kan vi tänka oss att även överföra de ''sociala'' målen dit.I propositionen görs ingen upprustning av deras kompetensvarför det ter sig bättre att bibehålla rådandeförhållande med försäkringsrätter eller att låtakammarrätterna sköta socialförsäkringsmålen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad kompetens vid länsrätternaför att klara socialförsäkringsmål.
mot · GE02Ju23 · 1991-02-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:80 Rättskipningen i socialförsäkringsmål I propositionen föreslås att försäkringskassornas ochriksförsäkringsverkets beslut i socialförsäkringsärendenskall överklagas till länsrätten och att nuvarande treförsäkringsrätter skall upphöra.Propositionens förslag innebär en starkare centraliseringav rättskipningen till de mycket storadomstolsorterna: centrala , , Malmöoch . Länsrätten i har ca 190tjänster och är därmed landets fjärde största domstol. Medpropositionens förslag tillförs länsrätten i Stockholmytterligare 30 tjänster. Länsrätterna utanför storstäderna(21 st.) har i genomsnitt 23 tjänster vardera.Försäkringsrätten för som är belägen iHaninge kommun har i remissarbetet föreslagit att dennuvarande länsrätten i delas i två länsrätteroch att en ny länsrätt placeras i . En sådan ordningskulle innebära att skulle få två länsrättermed vardera 110 tjänster.En delning av länsrätten i skulle innebäraenklare administration och bättre överblickbarhet, vilket ärtill fördel för både den dömande verksamheten och deanställdas arbetsvillkor. behålls den storamyndighetens fördelar i form av minskad sårbarhet ochmöjligheterna till specialisering.För en lokalisering av en ny länsrätt till talarsåväl regionalpolitiska som ekonomiska skäl. Haningesarbetsmarknad har behov av offentligatjänstemannaarbetsplatser. I kan man erbjuda braoch billiga lokaler och en väl utbyggd service och godakommunikationer.Personalen på den befintliga försäkringsrätten förMellansverige vill vara kvar i . Deras kompetenskan på bästa sätt utnyttjas genom att en ny länsrättlokaliseras till . Den nya länsrätten i börlämpligen ta hand om de mål enligt den äldre yrkesskadeförsäkringslagstiftningen som försäkringsrätten förMellansverige nu är ensam specialdomstol för.Det eventuellt förändrade arbetsunderlag för deframtida länsrätterna som kan följa avdomstolsutredningens arbete liksom ändringar isocialförsäkringslagstiftningen bör relativt lätt kunna mötasi den nu föreslagna delningen av länsrätten i Stockholm.Man kan snarare hävda att denna delning gör situationenmindre sårbar än om den nuvarande länsrätten i Stockholmslän finns kvar som en av de allra största domstolarna ilandet.Enligt vår mening bör sammanfattningsvis dennuvarande länsrätten i delas i två länsrätter.En länsrätt med exempelvis somdomkrets med säte i , och en ny länsrätt förövriga delar av som placeras i . Detbör ankomma på regeringen att återkomma medförslag till en sådan delning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om delning avlänsrätten i i två länsrätter, en förStockholms kommun, belägen i , och en ny förövriga delar av , belägen i .
mot · GE02Ju24 · 1991-02-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:80 Rättskipningen i socialförsäkringsmål I propositionen föreslås att beslut isocialförsäkringsärenden skall överklagas till länsrätten.Länsrättens avgöranden överklagas till kammarrätten ochförsäkringsöverdomstolen behåller sin ställning som högstadomstolsinstans för socialförsäkringsmålen.Vi är kritiska till förslaget att införa ytterligare enöverprövningsnivå -- länsrätten. Med hänsyn till att flertaletav ursprungs- och/ elleromprövningsbeslut fattas av socialförsäkringsnämnd anserjag att det i normalfallet inte är sakligt motiverat attöverklaganden skall bli föremål för fullständigdomstolsprövning i mer än en domstolsinstans.Försäkringskassans beslut skall därför enligt min meningöverklagas till kammarrätten.Det vore klart olämpligt att förlänga instansordningen.All erfarenhet visar att rehabiliteringsinsatser i praktiken äromöjliga att genomföra innan ett ärende är slutligt avgjort.Beslutsprocessen måste därför göras så kort som möjligtutan att eftersätta rättssäkerheten. Med en satsning påkvalitet i första ledet, dvs. hos försäkringskassorna, bör eneller två besvärsinstanser trygga den enskildesrättssäkerhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt vid behandling av proposition 1990/91:80beslutar att kammarrätten skall pröva mål som överklagasfrån allmänna försäkringskassor.