mot · GE02Sk52 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö BilbeskattningVänsterpartiet anser att bilismen skall bära sina totalakostnader. Ett i verklig mening effektivt utnyttjande avtrafiksystemet förutsätter att trafikanternasmarginalkostnader överensstämmer med trafikenssamhällsekonomiska kostnader. Så är ej fallet idag.Skillnaden mellan privatekonomiska ochsamhällsekonomiska marginalkostnader utgörs av dekostnader som inte trafikanten själv behöver stå för. Detgäller t.ex. kostnader för olyckor, buller, avgaser, andratrafikanters tidsförluster samt slitage på infrastrukturen.Vissa skatter (t.ex. bensinskatten) fungerar istyrningshänseende som betalning för en del av dessasamhällsekonomiska marginalkostnader.Beräkningar tyder emellertid på att dessa skatter intemotsvarar hela skillnaden mellan de samhällsekonomiskaoch privatekonomiska marginalkostnaderna. Framföralltgäller detta trafiken i storstadsregionerna. Av detta skälskulle det vara befogat med en höjning av bensinskatten.Vissa beräkningar tyder på att samhället årligensubventionerar biltrafiken med 11--24 miljarder(/Leksell 1988). Denna subvention har sedan dessreducerats genom införandet av koldioxidavgiften ochmoms. får dock biltrafiken betydandesubventioner och detta gäller särskilt i storstadsområdena.I dagsläget tas en rad skatter ut inom vägtrafiksektorn:försäljningsskatt, fordonsskatt, kilometerskatt,bensinskatt, koldioxidskatt, skrotningsavgift och moms.Endast en del av dessa skatter belastar själva användandetav fordonet. Ett skattesystem som i högre grad inriktadesmot bränslepriset skulle få till följd att fordon med lågbränsleförbrukning, bränslesnål körteknik och kollektivatransporter kom att gynnas.Vänsterpartiet föreslår att fordonsskatten halveras.Detta motsvarar ett årligt skattebortfall på ungefär 2miljarder kronor. För att inte den sammantagnabeskattningen av biltrafiksektorn skall reduceras föreslår viatt bensinskatten och kilometerskatten höjs i motsvarandegrad. En utgångspunkt bör vara att bensinskatten skall varastörre i storstadsregionerna än i övriga landet.En halvering av fordonsskatten skulle innebära attbensinskatten i genomsnitt skulle behöva höjas med 25 örevilket innebär en höjning av bensinpriset med ca (inkl. momseffekt). föreslår att de områdendär ingen fordonsskatt utgår undantas frånbensinskattehöjning. I storstadsområdena bör skatten höjasmer än i övriga landet. Denna extraskatt bör i sin turdifferentieras. Detta beroende på att skillnaden mellanstorstad och övriga landet inte kan göras tillräckligt stor i ettenda steg. En rimlig utgångspunkt kan vara en trappa i tvåsteg där storstädernas ytterområden erhåller en extrabensinskatt på och storstädernas innerområden enextraskatt på 50 öre.Det regionalt differentierade drivmedelsskattesystemetskulle då få fyra olika steg. I de områden där fordonsskattför närvarande inte utgår skulle bensinskatten blioförändrad. I övriga landet utanför storstadsområdenaskulle bensinskatten höjas med ca . I storstädernasytterområden och innerområden skulle extraskattenresultera i en beräknad höjning av bensinskatten med 40respektive . Effekten på bensinpriserna kan blir 25%större beroende på momstillägget.Ett system med regionalt differentierad drivmedelsskattskulle skapa en bättre överensstämmelse mellantrafikantens privatekonomiska kostnader och desamhällsekonomiska kostnaderna. Differentieringeninnebär att bensinskattens roll som styrinstrumentförstärks. Systemet ökar därför förutsättningarna för ensamhällsekonomiskt effektiv resursanvändning.Det bör emellertid understrykas att ett system medregionalt differentierade drivmedelsskatter har vissabegränsningar. Skatteskillnaderna kan inte göras för storaeftersom det då lönar sig att åka utanför det avgiftspliktigaområdet och tanka. Sannolikt är skillnaderna mellan deprivatekonomiska och samhällsekonomiska kostnadernaför omfattande för att helt kunna överbryggas meddifferentierade drivmedelsskatter. Undersökningar visar attde samhällsekonomiska kostnaderna för personbilstrafikeni exempelvis är väsentligt mycketstörre än på landsbygden. Systemet med differentieradedrivmedelsskatter måste därför kompletteras med andramedel som t.ex. biltullar.Vänsterpartiet menar att en förändring avbensinsbeskattning i ovanstående riktning bättre skullemotsvara biltrafikens samhällsekonomiska kostnader. Ettsådant system skulle dessutom ge positiva miljöeffekter ochregionala effekter. Innan en sådan förändring kan trädaikraft fordras dock ytterligare beredningsarbete för att tafram konkreta regler för systemets utformning så att hänsynkan tas till eventuella gränsdragningsproblem. Enligtvänsterpartiets mening bör en särskild utredning med dennauppgift tillsättas av regeringen, och bör geregeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ombilbeskattning, bensinskatter och differentiering enligt vadi motionen anförts.