ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So53 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:93 Rättsmedicinsk verksamhet, m.m. I socialutskottets betänkande SoU24 omledningsansvaret inom hälso- och sjukvården diskuterasprinciperna för hur detta ska vara utformat. Vänsterpartiethar tolkat utskottets ställningstagande så att det ska varamöjligt att ge det administrativa ansvaret till den som ärmest lämpad för denna uppgift.Vi anser att skrivningarna i propositionen låserchefsläkaren vid både det medicinska och detadministrativa ansvaret, och vi anser att detta inte är i linjemed utskottets intentioner. Rättsmedicinska enheter är avden art som enligt utskottets majoritet inte nödvändigtvisbehövde ha ett samlat ledningsansvar. anserdärför att ledningsansvaret inte ska regleras enligt denprincip som anges i propositionen.Vänsterpartiet har i en flerpartimotion tillstyrkt detlämpliga i att hela den rättsmedicinska, rättskemiska ochkriminaltekniska verksamheten koncentreras tillLinköping. Vi förutsätter då att verksledningar ochstyrelser, av rationella skäl, även kommer att få sinplacering på denna ort.Beträffande den nya myndighetens styrelse vill vi att dentill mer än hälften ska bestå av lekmannarepresentanter.Detta är för oss ett principiellt demokratiskt krav som skagälla alla myndigheters styrelser.Slutligen när det gäller det rättsmedicinska laboratorieti , filial till SRL i , håller påatt göra en konsekvensanalytisk utvärdering. Dennaberäknas bli klar och ska främst se över hurrättssäkerheten kan drabbas av en nedläggning. Viförutsätter att får ta ställning till vadsocialstyrelsen kommit fram till, och vi avvaktar med vårtställningstagande när det gäller denna del tills utredningenär klar med sitt arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ledningsansvaret för denrättsmedicinska verksamheten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verksledningar och styrelserförläggs till ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en lekmannamajoritet i styrelsenför den nya rättsmedicinska myndigheten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avvaktan påkonsekvensutredning beträffande nedläggning av SLRsSolnafilial.
mot · GE02So54 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:93 Rättsmedicinsk verksamhet, m.m. En viktig uppgift inom rättsmedicinen är identifieringenav dödsoffer i samband med flygolyckor och andra storaolyckor. I det arbetet har rättsodontologen spelat enavgörande roll för möjligheten att identifiera bl.a. svårtbrända avlidna. Rättsodontologen medverkar också vid s.k.levande besiktningar av personer med skador efter våld, därman önskar objektiv bedömning av skadan och utfärdandeav rättsintyg. En annan del av rättsodontologens arbeteutgörs av åldersbestämningar av adopterade barn ochinvandrarbarn.I propositionen nämns att resurserna vid statensrättsläkarstationer och SRL bör föras över till den nyamyndigheten. Medan andra verksamheter somdödsorsaksundersökningar, rättskemiska analyser ochrättsserologiska undersökningar omnämns särskilt berörman inte de identifieringsuppgifter som rättsmedicinen idaghar och för vilka tillgång på rättsodontolog är nödvändig.Vi anser att rättsodontologisk expertis måste finnasockså inom den rättsmedicinska verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av rättsodontologi vidrättsmedicinalverket.
mot · GE02So56 · 1991-03-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:120 Den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten, m.m. är positivt till att ett nytträttsmedicinalverk inrättas med placering i . Atttill detta även koppla rättspsykiatrin tycker vi är logiskt.Däremot är vi tveksamma till att denna organisation skavara ett provisoriskt mellanstadium för en tänkt överföringav det statliga ansvaret för rättspsykiatrin tillallmänpsykiatrin på landstingsnivå. Det är den tolkning vihar gjort av regeringens försök att fåsjukvårdshuvudmännen att överta ansvaret för dennaverksamhet, exempelvis statens förhandlingsnämndsmisslyckade försök att få med på denlinjen.Vänsterpartiet vill att rättspsykiatrin ska utvecklas,eftersom den är en viktig del i rättssamhället. Det måstefinnas, förutom kvalitetskraven, en samstämmighet ibedömningarna. Ett, , uppsplittrat huvudmannaskapkan komma att minska rättssäkerheten, försämra kvalitetenoch ge upphov till olikartade bedömningar.Det kan också befaras att rättspsykiatrins status minskarav en sammankoppling med den allmänna psykiatriskavården och att den rättspsykiatriska forskningen, som i dagär eftersatt, får ännu svårare att hävda sig i konkurrensenmed andra psykiatriska inriktningar.Vänsterpartiet anser också att det finns endemokratiaspekt när det gäller var rättspsykiatrin ska varaplacerad och att den hör till domstolsområdet och inte tillden beslutande, parlamentariska delen av samhället. Omlandstingen tar över huvudansvaret ruckar vi på principenom att ha en rågång mellan de båda storheterna.Vi är överens med regeringen om att en organisatoriskförändring måste genomföras. Problemen har varit såomfattande och köerna till även de enklare §7-undersökningarna har blivit långa. Det har ocksåbrustit organisatoriskt och samarbetsmässigt inom ochmellan kliniker/stationer.Vår förhoppning är att en förnyelse kan ske omrättspsykiatrin inordnas, som en egen specialitet, underrättsmedicinen. Där även rättsläkare och rättskemister skafinnas.Omorganiserandet av myndigheter brukar vara ensmärtsam process. Vi anser därför att hänsyn ska tas till dennuvarande organisationen på så sätt att de nuvarandeklinikerna, som har slutna platser, i , ,och samt stationerna i ochUmeå bibehålls. Lednings- och samordningsfunktionenförläggs till rättsmedicinalverket i som enligtplanerna ska öppnas den 1 juli 1991.Beträffande de olika enheternas,klinikernas/stationernas ledningsansvar hänvisar vi till vårmotion med anledning av regeringens proposition1990/91:93 om rättsmedicinsk verksamhet m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens hemställan om attupprätta avtal med landstingen om rättspsykiatriskaundersökningar enligt vad som i motionen anförts om likheti bedömningar, forskning, demokratiaspekten m.m.,2. att beslutar att bibehålla de rättspsykiatriskaenheterna, med slutna undersökningar, i , ,och ,3. att beslutar att bibehålla de rättspsykiatriskastationerna, med öppna undersökningar, i ochUmeå,4. att beslutar att lednings- ochsamordningsfunktionen för rättspsykiatrin inordnas irättsmedicinalverket i .
mot · GE02T10 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Järnvägstrafiken i MälardalenI regeringens prop. 1990/91:87 nämns Mälardalsfrågornasom särskilt viktiga i fråga om järnvägsinvesteringarna.Ett stort intresse har visats från såväl näringslivet somkommuner, landsting och trafikföretaget . Redan 1985startades arbetet på vilket sedan ett drygt årtillbaka har organiserats i . Bolaget består av såväl länshuvudmän som kommuneroch ett tjugotal företag representerande näringslivet längsMälarens norra sida.Ett arbete har också bedrivits för att på likartat sätt fåsnabbtågsförbindelser söder om , den s kSvealandsbanan.Den 20 februari 1991 bildade trafikhuvudmännen vidMälaren, dvs. länsbolagen i , ,och , ett intressentbolagkallat . Aktiekapitalet är ochhuvudmännen är beredda att sammanlagt tillskjuta 1 miljonkr i utredningskostnader. Syftet med bolaget är att parternaskall utreda möjligheterna att skapa en huvudman förtågtrafik mellan bl a , , ,och Eskilstuna.Det är viktigt att se som en gemensamregion som har en mycket stor tillväxtkapacitet. En starkMälarregion får också betydelsefulla spridningseffekter, bla mot Bergslagen. har alla egenskaper som entillväxtregion måste besitta. Genom att viktigainvesteringar görs i såväl vägar, järnvägar som telenät runtMälaren skapas infrastrukturella förutsättningar för en godutveckling i området till gagn för hela Sverige.Genom en sådan infrastruktursatsning skapasförutsättningarna för en kvalitativt högtståendetillväxtregion till stort gagn för hela . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en snabb utbyggnad avinfrastrukturen i .
mot · GE02T11 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Förutom sedvanliga återanskaffningar harSjöfartsverket gjort vissa undersökningar för investeringari . Genom uträtning av befintlig farled kankapaciteten i leden utnyttjas bättre och storleken påtonnaget ökas så att i kan utnyttjasoptimalt.Detta skulle innebära en förbättrad ekonomi i sjöfartenpå , främst och , och därmedunderlätta etablering av ny verksamhet i Bergslagen.En sådan utökning av farledskapaciteten förutsättersjälvfallet att staten uppfyller de krav på fri passage somfastställts vattendom.En samhällsekonomisk beräkning bör göras av nyttan avutökad kapacitet i . En arbetsgrupp vidUniversitetet i har gjort en begränsadanalys av trafikförutsättningarna för kanalen ochUniversitetet i bör därför få fördjupa dennastudie till att även omfatta effekterna av en utökadtonnagekapacitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör uppdra åtsjöfartsverket att göra en ekonomisk analys avförutsättningarna för en utbyggnad av .
mot · GE02T12 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Enligt propositionen skall stora satsningar göras påvägnätet och då speciellt på det nationelltgemensamma vägnätet.E4 är en betydelsefull pulsåder och en länk i detnationella vägnätet. Den måste ges lämplig standard, godframkomlighet och hög trafiksäkerhet.E4 håller mycket låg standard genom län. Denpasserar flera tätorter, där framkomligheten är nedsatt ochden svarar definitivt inte mot de krav som kan ställas på enEuropaväg. En verklig flaskhals är sträckningen genomUppsala kommun. Trots dessa brister finns E4:anssträckning genom län inte nämnd i propositionen.Den dåliga framkomligheten genom länet har ocksåpåpekats från angränsande län. När nu en satsning görs påE4 norr om måste även hänsyn tas till vägstandardensöder därom.Trafikmängderna längs norr om uppgår tillnära 10 till 20 tusen fordon beroende påvägavsnitt. I tätort innehar väg,med ca 20 tusen fordon , den dubbla rollen somlokal omfartsled och Europaväg.Utförda prognoser visar på ökade flöden längs ,framförallt genom kommun. I perspektivet av ettsvenskt EG-medlemskap ökar behovet av ett funktionellttransportnät med god kapacitet och hög standard, särskilt iövergripande länkar av nationell och internationellbetydelse. Härvid ökar kraven på en ny sträckning ochtillhörande standardhöjning av E4.Alternativa sträckningar studeras.Alternativen innebär förbättrad standard längs aktuelltvägavsnitt med avsevärt förbättrad framkomlighet.Oönskade trafikmiljöer byggs bort med förbättradtrafiksäkerhet som följd såväl för fordonstrafikanter somför oskyddade trafikanter. En betydande miljömässigavlastning av särskilt utsatta vägavsnitt och anknytandeområden erhålls.En ny sträckning av aktualiserar och underlättar iflera avseenden förutsättningarna för utbyggnaden av ettnytt omfartssystem i . Då kan kopplingarna till Rv55/72 bättre tillgodoses. Vidare ges Lv 282, 288 och 290 nyakopplingar till E4 utanför tätorten. Härigenom kan enavsevärd systemutveckling uppnås med samtidigmiljömässig avlastning framförallt av innerstaden, TychoHedens väg, Luthagsesplanaden samt de kulturhistorisktvärdefulla miljöerna vid Gamla Uppsala.En ny E4 bidrar i olika avseenden till en utveckladregional funktion inom länet.En västlig sträckning bidrar i hög grad till att stärkasamspelsmöjligheterna i befintligt E4-stråk, dvs. i stråketmellan och Uppsala.En östlig sträckning stärker i högre grad den östra delenav länet med de gamla bruksorterna i Tierps ochÖsthammars kommuner och skapar i detta läge tillsammansmed järnvägen förutsättningar för utveckling av ett starktstråk mellan och . Ett sådant ortsstråkstärker möjligheterna att kanalisera överhettningen iStockholms- och till positiv expansion ochökat samspel i stråket --. Dessutom tordevissa regionala förstärkningar uppnås även för de nordöstradelarna av län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående betydelsen av att medelanvisas för utbyggnad av inom län.
mot · GE02T14 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt I regeringens proposition 1990/91:87, den s.k.tillväxtpropositionen, anförs bl.a. att en ny bro skall byggasöver på väg E6.För att finansiera detta projekt föreslås att avgifter skalltas ut både på den befintliga bron och den nya.Detta är en finansieringsmodell som är acceptabel. Dockinnebär detta stora problem för ett antal människor som bori närheten av gränsen, både på den svenska och norskasidan. Det gäller s.k. gränsgångare, alltså personer som bori men arbetar i och vice versa.För dessa personer blir genom det föreslagnaavgiftssystemet arbetsresorna väsentligt dyrare. Attregeringen med stöd av i samband medskatteomläggningen redan kraftigt har försämrat avdragenför arbetsresor gör ju inte saken bättre.För att klara detta problem bör de som pendlar överriksgränsen till sitt arbete erhålla ett frikort som gör att dekan passera både den nuvarande och den nya bron utan atterlägga avgifter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsresor över vidSvinesund.
mot · GE02T16 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt I proposition 1990/91:87, den s.k. tillväxtpropositionen,föreslås att ett särskilt nationellt vägnät utpekas. Detta skagynnas i den fortsatta planeringen och byggas ut till en högoch jämn standard. Dessa vägar kommer att fungera sompulsådror för trafiken i . I propositionen utpekasbland annat E 3 och E 4 som tillhörande dessa vägar.Särskilt nämns i detta sammanhang vissa vägavsnitt iSörmland.Mot denna bakgrund vill vi i det följande ta uppBergslagsdiagonalen och Bergslagens behov av att få enstark position i det nationella vägsystemet.Dagens vägnät när det gäller ''pulsådror'' tar istor utsträckning sina utgångspunkter i . Så är detmed E 3, E 4 liksom E 18. Dessa linjer är väl tillgodoseddapå så sätt att det finns vägsträckningar även omstandardhöjningar behövs.Däremot är avsaknaden av en diagonal vägförbindelsemellan och besvärande och dåframför allt för Bergslagen, och Norrlandskustland. Enligt vår uppfattning bör en sådan sträckningsnarast definieras och ingå i det särskilda vägnät som enligtregeringens förslag ska utgöra stomme i det övergripandenationella vägnätet. Det arbetsnamn som använts ärBergslagsdiagonalen. Fördelarna med att etableraBergslagsdiagonalen kan sammanfattas i följandepunkter:Bergslagsdiagonalen förkortar med ca10 mil i nord--sydlig riktning jämfört med E 4 överStockholmBergslagsdiagonalen gertransportekonomiska vinster i form av sparad tid och lägrefordonskostnaderBergslagsdiagonalen minskarbelastningen på vägsystemet både i Stockholmsregionenoch i de öst--västliga stråken i vilket innebär attockså trafiksäkerhetsvinster och miljövinster uppnåsBergslagsdiagonalen behöver endast relativt korta nyavägavsnitt för att den eftersträvade strukturen skauppnåsBergslagsdiagonalen ger storasamhällsekonomiska vinster och stärker den regionalautvecklingen i Bergslagen, och Norrlandskustland. Benägenheten för nya lokaliseringar ochexpansion kommer att öka i berörda områden. Förförnyelse av Bergslagens näringsliv är detta av mycket storbetydelse.Mot denna bakgrund har en särskild samhällsekonomiskstudie gjorts prisnivå.Samhällsekonomiska intäkterPersonbilar överflyttade670--930 mkrLastbilar överflyttade370--580 mkrBefintlig trafik60--110 mkrSamhällsekonomiska kostnaderByggkostnader325--520 mkrKapitalknapphetstillägg160--260 mkrNuvärde (Intäkter -- kostnader)330--820 mkrTillkommande plusposterTrafiksäkerhetMiljöavlastning för /har därefter i datasimuleringsprogram ocksåfått fram data som indikerar Bergslagsdiagonalensbetydelse för Bergslagens och näringsliv. modell kan man räkna med att vägen utbyggdska få den betydelse som här anges. Berörda länsstyrelserhar kommit till samma resultat och har i ett gemensamtuttalande ställt sig bakom tillkomsten avBergslagsdiagonalen som en nationell led. Den närmaresträckningen framgår av nedanstående bild: Med hänvisning till det anförda hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Bergslagsdiagonalen skall höra till det s.k.särskilda vägnätet.
mot · GE02T17 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt regionala organisationI regeringens proposition om näringspolitik för tillväxtföreslår regeringen att bör genomföra engenomgripande omorganisation och därigenom kraftigtminska antalet regionala enheter. Anledningen till förslagetär att besparingar på 300 milj.kr. skulle kunnaåstadkommas.Enligt förslaget skall sex vägmyndighetsregionerinrättas. En av dessa omfattar , ,och . Det blir en region somomfattar av landets yta och av det statliga vägnätet. Det finns 40 kommuner inomregionen som bebos av ca 1 miljon människor. Det är 60 milfrån norra till södra delen. Det blir alltså fråga om en kraftigcentralisering som går stick i stäv med strävandena att föraut planering och ansvar till de olika länen.Om denna nya region skapas innebär det att ett mycketgott samarbete mellan och ,kommunerna, företagen och organisationerna i länetförsvåras, som det, enligt vår uppfattning,försvinner värdefull kompetens från länet. Redan i dagförekommer ett planerat och gott samarbete med andra länsvägmyndigheter, något som naturligtvis kan utvecklasytterligare.Vi motionärer anser att de föreslagna besparingskravenskulle kunna åstadkommas med en översyn av gällandeorganisation och med förslag till samarbetslösningar överlänsgränserna hellre än genom att åstadkomma en otympligmyndighetskoloss i en mycket stor region.När utlokaliserades till var det enregionalpolitisk satsning av mycket stor betydelse för orten.Det innebar att en tung industriort kunde få endifferentierad arbetsmarknad. En utflyttning av människoranställda inom från --Borlänge-området tillt.ex. eller skulle därför försvaga denregionalpolitiska satsning som redan gjorts.Med , trafiksäkerhetsverket och banverketsom nav har man i samarbete med bl.a. Teknikdalen,länstrafikbolaget och högskolanFalun/träffat avtal om ett Centrum förtransportforskning som är i full verksamhet. Det voreolyckligt om förutsättningarna -- både teoretiska ochpraktiska -- för denna forskning och utveckling försvåradesgenom att länets resurser tunnades ut.Vi anser alltså -- som första alternativ -- att denföreslagna organisationen av , med sex storaregioner, måste omprövas för att se om intebesparingskraven och organisationsvinsterna kanåstadkommas på ett enklare och bättre sätt och med ettstörre regionalpolitiskt ansvar.Som ett andra alternativ måste en eventuell centralortför den nya regionala vägmyndigheten övervägas mycketnoga och hänsyn tas till tidigare regionalpolitiska satsningaroch till pågående infrastrukturella satsningar. Med andraord: en ny regional vägmyndighet bör placeras i Falu--. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till nyorganisation.
mot · GE02T18 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Tillgången till goda kommunikationer i vid mening är engrundläggande förutsättning för en positivsamhällsutveckling.Regeringen har i propositionen Näringsliv för tillväxtföreslagit kraftfulla satsningar bl.a. påkommunikationsområdet. En infrastrukturfond om minst20 miljarder kronor skall inrättas. Fondmedlen skallanvändas till strategiska projekt, så att näringslivetskonkurrenskraft stärks och därmed skapar en god grund fören ökad tillväxt i ekonomin.Bergslagen har drabbats hårt avomfattande strukturella förändringar. Framför allt gällerdet basnäringarna. Detta ställer stora krav på förändringoch förnyelse av näringslivet.Näringslivet i Bergslagen präglas av en dominerandetillverkningsindustri och av en liten, men växandehögteknologisk sektor.Vi delar regeringens syn i prop. 1987/88:64 Särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen:''Kommunikationer utgör en viktig del av åtgärder sombehövs för att förbättra näringslivets villkor inomBergslagsregionen. Genom goda järnvägsförbindelser kanman bidra till att merunyttja befintliga resurser ochdärigenom stärka regionens näringsliv. ''Regeringen anslog 16 milj.kr. för upprustning avjärnvägen på sträckan --. Därutöveranslogs 4 milj.kr. för broombyggnader på sträckanTillberga--Ludvika.Länsstyrelserna i U- och W-län har prioriteratutbyggnad av erforderliga anläggningar --1993. Totalt har 120 milj.kr. avsatts i U-län och 38 milj.kr. En utbyggnad av Bergslagspendeln i U-län harpåbörjats under 1989.Emellertid har kostnaderna för Bergslagspendeln ökatkraftigt jämfört med tidigare bedömningar. För åren 1991till 2000 beräknas kostnaden till 357 milj.kr. avser kostnader i W-län. De ökade kostnadernaberor på anslutningen av Bergslagspendeln till Mälarbanansamt kostnader för fjärrblockering ochsäkerhetsanordningar.Bergslagspendelns bansträcka är viktig för regionensgodstransporter. har godstrafiken ökat med50 %. Godstransporter från t.ex. hamn tillBergslagen sker i hög grad med järnväg. En investering iBergslagspendeln medför en betydandesamhällsekonomisk vinst då den gör det möjligt att undvikavägtransporter.Bergslagspendelns regionalpolitiska betydelse är avsådan vikt både nationellt och regionalt att en utbyggnad avbanan måste ske enligt intentionerna i det trafikpolitiskabeslutet . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en kraftfullupprustning av Bergslagspendeln.
mot · GE02T19 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Regeringen anger i propositionen att ett program för deninomregionala kollektivtrafiken skall utarbetas iMalmöhusregionen. Den överenskommelse som utgörgrund för det kommande programmet omfattar bland annatåtgärder avseende järnvägen ----Sturup.I motion A478 gällande utvecklingen inom regionenÖsterlen har de oroväckande tendenser som finns förÖsterlen vad gäller arbetsmarknadssituationen, vägnätet,telesystemet samt fiskeförädlings- och livsmedelsindustrinbeskrivits.Den i motionen beskrivna situationen har de senastemånaderna inte förbättrats, utan det är snarare så attproblembilden försvårats.Mot denna bakgrund vill jag framhålla vikten av attsatsningar även görs på en järnvägssträckning mellan Ystadoch , detta i avsikt att förbättra deinfrastrukturella förutsättningarna för i en svårsituation och därmed stimulera intresset för industrin, vilketpå sikt kan leda till ökad sysselsättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om järnvägssträckan --.