ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk652 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokal och regional bensinskatt Biltrafiken orsakar olika problem och olika mycketproblem i olika delar av landet. I vissa storstäder ärbiltrafiken så intensiv att företag och enskilda gör storaförluster enbart på grund av dålig framkomlighet. På sådanaplatser blir också luftföroreningarna från bilarna såkoncentrerade att det blir hälsovådligt.Luftföroreningsskador på fasader, friser m.m. brukar ocksåsynas tydligt i sådan stadsmiljö. Där är det mycketangeläget att minska biltrafiken.I andra delar av landet har vi glesbygder där man ärberoende av bil för att komma till affär och skola.Av detta framgår att det finns skäl att ha olika bensin-och dieselskatt i olika delar av landet. Vi menar att såvällandsting som kommuner bör ges rätt att ta ut skatt på trafikoch drivmedel. Vi föreslår här att kommuner och ävenStockholms läns landsting ska få rätt att ta ut skatt påbensin.Intäkterna från denna extra skatt torde bäst användasför reparation av miljöskador och sjukvård, investeringar ikollektivtrafik m.m. av kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lag som gerkommuner och även rätt att ta utsärskild skatt på bensin och diesel.
mot · GE02Sk653 · 1991-01-25 00:00:00 — Bensincheckar för utländska turister sista vildmarker står att finna i . Vi hartillgång till orörd natur som kan ge värdefull rekreation förmånga fler. Tillgängligheten till naturupplevelser inte minsti den svenska fjällvärlden är en nationell tillgång för Sverigesom bör kunna erbjudas till många flera. Den svenskaturistnäringen ger 200 000 hel- ochdeltidsysselsättningar. Inte minst i landets glesbygder ärnäringen av avgörande betydelse. De utländska turisternakommer huvudsakligen från och . Detfinns mycket goda förutsättningar att rekrytera turister ävenfrån övriga delar av Mellan- och Sydeuropa.Sveriges närmande till EG och inte minst den ökadetillväxten i bland annat och gerförutsättningar att öka antalet turister från dessa länder.Men det krävs såväl uppfinningsrikedom som utvecklademarknadsföringsinsatser för att göra de svenska''smultronställena'' kända för ett större antal européer.Uppfinningsrikedomen när det gäller att intresserautlänningar att turista i är sparsamt utvecklad. Enhel del kan göras genom enkla och billiga aktiviteter. IItalien har införts rabattkuponger på bensin för utländskaturister. Personer med utlandsregistrerade personbilar ellermotorcyklar kan i samband med resa i köparabatthäften som berättigar till viss rabatt på bensin.Rabatthäftena kan köpas vid den italienska gränsen eller avmotororganisationerna i olika länder. I säljs de avMotormännens riksförbund. Rabatthäftena finns i fyraolika kostnadsklasser . Med häftet följerett s.k. Carta carburante som fungerar som ettbilidentitetskort och på vilket bilens registreringsnummernoteras. Detta berättigar även till kostnadsfri assistans avden italienska bilorganisationens vägtjänst samt vissaförmåner vid reparationer.Rabatthäftena fungerar ungefär som svenskarikskuponger, dvs. rabatten ges vid inköpstillfället och vidtankningen betalar man fullt pris. Rabatten uppgår till 75öre per liter för det billigaste häftet och till perliter för det dyraste. Med hänsyn till de långa avstånden iSverige, framför allt vid resa från övriga till densvenska fjällvärlden, bör regeringen pröva frågan om försökmed någon form av system med bensincheckar efteritaliensk modell. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försök med bensincheckar förutländska turister.
mot · GE02Sk654 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattningen av vissa transportfordon I äger en seriös och duktig småföretagare ens.k. Han har en bandtraktor medvilken han utför schakterings-, planerings- ochlastningsarbeten. Arbetet utförs i Skellefteåregionen.Med sin s.k. med släpvagn förflyttar han sinbandtraktor mellan olika arbetsplatser.Småföretagaren kör med sin närmare 100 milper år. Det innebär att han får betala ca /körd mil ivägskatt.Företagaren har möjlighet att avregistrera sittfordon, men den möjligheten är nästan utesluten eftersomdet då och då kommer korta jobb som den seriösa ochkundtillvända företagaren inte vill neka ifrån sig, även omdet korta jobbet genom skatten på transportfordonet blir endålig affär.Enligt min mening har samhället skyldighet att nogabeakta att småföretagen får en rättvis beskattning. Uradministrativa utgångspunkter är tillfälligaavställningsperioder en dålig metod.Sällan använda A-traktorfordon av ovanstående typ,som används av egenföretagare främst för egnatransportbehov, borde kunna få en rimlig beskattning.Skatten kan uttas per körd km eller också överlåter manåt lokal skatteinstans att fastställa skattenedsättning iförhållande till hur ekipaget belastar vägarna.Jag föreslår därför att beslutar uppdra tilllokal skattemyndighet att nedsätta skatten förtransportfordon av ovanstående typ så att beskattningenkommer i rimlig proportion till hur mycket övrig tung trafikbeskattas per mil. Alternativt kan besluta omsedvanlig kilometerskatt. borde kunnaerhålla uppdrag att till fastställanya och rimliga regler för företagare som använder fordon ihuvudsak i egen företagsamhet.n Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att riksskatteverketfår i uppdrag att utarbeta rimliga skattevillkor för sällananvända A-traktorer och därtill hörandetransportanordningar.
mot · GE02Sk655 · 1991-01-25 00:00:00 — Miljöavgifter erbjuder stora möjligheter att taregionalpolitiska hänsyn. Bl.a. framhöll denregionalpolitiska kommitté, REK 87, i sitt betänkande SOU1989:55 att det finns betydande skillnader mellan södra ochnorra när det gäller olika slag av miljöstörandeutsläpp.I är inflödet av nedfall från kontinentenstort. Men även de egna utsläppen är stora. Särskilt gällerdet storstadsområdena. Att de utsläppen utgör en ringa delav nedfallet i den egna regionen hänger samman med att desprids med vindarna. Den största delen hamnar i ellerutanför , men en stor del hamnar i andra delar avSverige. I norra delen av däremot är de egnautsläppen små, bortsett från några avgränsade kustregioner.Inflödet av nedfall söderifrån hotar ändå miljön. I vårt landsker således en kontinuerlig övervältring avmiljöbelastningen från söder till norr och även i vissa fallfrån kustland till inland.De miljöavgifter på drivmedel, som beslutatom, drabbar hårdast den befolkning som bor i de mestglesbefolkade områdena. Dessa områden belastas samtidigtmed utsläpp från andra håll, vilka oftast är större än de egnautsläppen. Denna befolkning är också för sinakommunikationer i hög grad beroende av bilen.Landsbygdsbefolkningen är ofta helt beroende av bilen försina kommunikationer och transporter, somtrafikintensiteten är så låg att någon förorening knappastkan vara aktuell.Den regionalpolitiska kommittén föreslog införandet avregionaliserade miljöavgifter för att motverka övervältringav miljökostnader mellan olika delar av landet. Detta skulleinnebära att regler och avgifter i de ekonomiskt starkadelarna av landet, där mycket av utsläppen sker, kan sättasutan att hämmas av att samma regler och krav inte skullekunna bäras av befolkningen i andra landsdelar.Inkomsterna från differentierade miljöavgifter skulle kunnaanvändas för att förstärka utvecklingsinsatser i regionersom drabbats och drabbas av nedfall från luften.Det är naturligtvis svårt att i praktiken fastställamiljöavgifters storlek utifrån här angivna förhållanden. Deförsök som har gjorts när det gäller att fastställasamhällsekonomiska kostnader till följd av miljöförstöringvisar att resultaten varierar inom mycket vida intervall. Motden bakgrunden framstår det som särkilt angeläget attfrågan om differentierade miljöavgifter studeras ytterligare,gärna med praktiska försök. Försöken bör också omfattadieseldrivna fordon och försök med etanoldrivna fordon. förefaller det vara alltför höga kostnader att köra tungafordon med etanol, varför någon form avkostnadsneutraliserng måste åstadkommas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentierade miljöavgifter.
mot · GE02Sk656 · 1991-01-25 00:00:00 — har i ett remissyttrande överdryckesförpackningsutredningen föreslagit att man som ettekonomiskt styrmedel inför differentierade punktskattersom gynnar miljövänliga dryckesförpackningar. sida har man ett förslag om fyra grupper:Att man för returförpackningar som klarar ettåtervinningsmål på blir skattebefriad. Dereturförpackningar som inte uppnår detta mål får ungefärsamma skatt som på engångsförpackningar(beroende på storlek).Pappersförpackningar beskattas med 8 till perförpackning, om metallfolie ingår i förpackningen börskatten bli 16--. Engångsförpackningar som intebestår av papper bör få en väl avvägd skatt, mellan 65 öreoch 1:75 per förpackning.Det är av både miljö- och resursskäl nödvändigt att styraöver användningen av engångsförpackningar tillreturförpackningar.En differentiering av förpackningsskatten med högreskatt på engångsförpackningar är ett medel för att minskaanvändandet av engångsförpackningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentierad skatt påförpackningar.
mot · GE02Sk657 · 1991-01-25 00:00:00 — , , har antagit enmålsättning att världens alkoholkomsumtion skallha reducerats . har för delanslutit sig till samma hälsofrämjande målsättning. Menutöver dessa stolta paroller händer ytterst litet i närdet gäller en uppstramning av alkoholpolitiken.Vi vet att alkoholen i förlängningen förorsakar storakostnader för sjukvården och är upphov till mycketmänskligt lidande. En vedertagen beräkning är att avSveriges samlade kostnader för sjukvården är en femtedelorsakad av alkoholbetingade sjukdomar. vet vi attlandstingens ekonomi är ytterst ansträngd och att det vid deflesta sjukhus finns patientköer. Så trots att vi nåttskattetaket i , måste landstingen på ett eller annatsätt tillföras mer ekonomiska resurser för att kunna fullföljasin huvuduppgift -- att ge sjukvård till alla som behöver.Vi har numera infört principen att den som förorsakarskada på exempelvis miljön skall betala för detta. Det finns''skadeavgifter'', miljöavgifter, på bekämpningsmedel,handelsgödsel, bensin (utöver punktskatten) osv.Alkoholkonsumenterna betalar punktskatt på singiftkonsumtion, som motsvarar en femtedel av kostnadernaför de skador som åsamkas det gemensamma folkhushållet.Men alkoholen är inte belagd med någon ''skadeavgift''.Punktskatten tillfaller staten och landstingen får ingendel därav. En sjukvårdsavgift på alkohol, utöver nuvarandeskatteuttag, borde vara ett instrument väl värt att pröva.Det finns ekonomiska beräkningar som utvisar att om mantar ut en krona per procent alkohol och liter skulle en dylikavgift inbringa ca . Dessa medelbehövs som extra satsningar på sjukvården i landet.Jag föreslår därför att en särskild sjukvårdsavgift påalkohol införs och att denna avgift i samband med varjealkoholinköp redovisas särskilt på kvittot, precis som närmoms redovisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av sjukvårdsavgift påalkoholdrycker.
mot · GE02Sk658 · 1991-01-25 00:00:00 — Skattefri försäljning på färjeförbindelsen -- Allinge, ingicks en överenskommelse mellan Sverigeoch som öppnade möjlighet till en ändradklassificering av färjeleden --/ frånkort till lång rutt. beslöts att någon motsvarandeändring ej skulle ske beträffande linjen --Allinge/Bornholm.Den enda motivering som lämnats beträffande detsistnämnda beslutet är det danska skatteministerietsuttalande att trafiken mellan och ej äratt betrakta som ''trafik i vanlig mening'' enligt den nordiskaprovianteringsöverenskommelsens bestämmelser. Dettauttalande strider klart mot de svenska tullmyndigheternasuppfattning att färjeleden --Allinge har såväl ennaturlig linjesträckning som ett naturligt resandeunderlag.Skillnaden i klassificeringen av de båda linjerna har letttill en ohållbar konkurrenssituation för linjen --Allinge gentemot linjen --. Den skattefriaförsäljningen på den senare linjen har visat sig vara ettkraftfullt marknadsargument och subventionerar dessutombiljettpriserna till en nivå som klart understiger vad som kananses företagsekonomiskt acceptabelt för --Allinge linjen. Det troliga resultatet härav är att trafikenmellan och Allinge kommer att upphöra vilketi sin tur innebär klart negativa konsekvenser förturistnäringen inom Simrishamnsområdet och östra turistbyrå har länge arbetat med att byggaupp ett attraktivt turistutbud. I detta koncept ingår det närasamarbete vi har med turistnäringen på norra kombinationsprodukter Österlen-Bornholmsamt det gränsregionala samarbete som är etablerat mellansydöstra och , vilket stöds av . Paketerbjudanden med både ochBornholm för såväl enskilda som för grupper har visat sigmycket attraktiva icke minst på den tyska marknaden, ochhär finns en intressant utvecklingsmöjlighet medgenomgångsförbindelse från ----Simrishamn.Det är därför av stor vikt att inte förbindelsen läggs nerpå grund av ogynnsamma konkurrensvillkor innan vikommer med i EG-konceptet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omklassificering avfärjeförbindelsen --Allinge till lång rutt och omatt frågan omgående bör tas upp till diskussion medDanmark.
mot · GE02Sk660 · 1991-01-25 00:00:00 — föreslår en ny organisation förtullverksamheten.Denna innebär bl.a. att verksamheten kraftigtcentraliseras till främst några stora gränsorter. I länkommer dramatiska nedskärningar att göras. Kvar blir baraen tullkammare i och en tullexpedition iOskarshamn. Tullexpeditionen i försvinner helt.Stora områden blir därför helt utarmade på tullresurser.Möjligheterna att övervaka gränserna både till lands ochmot kusten och att bedriva tillsyn av de små kusthamnarnai län kommer starkt att reduceras.I det lagda förslaget kommer inga tullresurser att finnasdisponibla mellan och . Ett så stortvakum kan locka till ökad insmuggling av exempelvisnarkotika. Det är nödvändigt att det finns tullpersonal medgod lokal- och personkännedom inom dettaskärgårdsområde och är därvid den logiskalokaliseringsorten.Sjötrafiken inom Västerviksområdet visar på en snabbökning. Inte minst är det handeln och trafiken österut medframför allt de Baltiska länderna som visar en gynnsamutveckling. Sovjetiska fiskebåtar anlöper numeraVästerviks hamn, 4--5 båtar per vecka.Västervik är vidare en av huvudorterna i ett av vårt landsmest attraktiva skärgårdsområden med en stor och starktväxande turism där inslaget av fritidsbåtar är markant.Antalet utländska fritidsbåtar ökar starkt. I skärgårdenfinns en rad mindre hamnar i vilka fritidsbåtarna lägger till.Mot denna bakgrund är det förvånande att ingatullresurser alls skall finnas kvar i , och avståndettill repektive är så stort attVästerviksområdet riskerar att bli ett vitt område itullsammanhang. Det kan också påpekas att län längsta sammanhängande kuststräckan av alla län ilandet. Att därför just här dra ner resurserna av denföreslagna omfattningen är oklokt och obegripligt.Generaltullstyrelsens förslag i denna del måste avvisas.Jag föreslår därför att även får enpermanent tullbemanning, och att tullens resursfördelningmellan de tre orterna , och Västervikbör bibehållas på nuvarande nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att även i framtidenskall ha permanent tullbemanning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tullens resursfördelningmellan de tre orterna , och Västervikbör bibehållas på nuvarande nivå.
mot · GE02Sk662 · 1991-01-25 00:00:00 — För de myndigheter som bedriver en kontrollverksamhetinnebär detta ibland grannlaga avvägningar. Detta gäller tillexempel för tull och passpolis.Som ett allmänt krav på myndigheter gäller att de skallvidtaga serviceförbättrande åtgärder, höja effektivitetenoch minska handläggningstiderna.Rutinmässig tullkontroll kan genomföras på många olikasätt. I det övervägande antalet fall sker det helt utan annantidsutdräkt än vad som kan anses vara normal tidsåtgång. Ivissa unika fall dess värre ibland med en sådan omfattning itiden att det leder till störningar. En resenär, som planeratatt byta från färja till tåg eller buss, kan försenas så attanslutningen icke kan nås. Detta trots att någon närmarekontakt med tullen inte förekommit utöver väntan inför deni och för sig snabbt avklarade ''tullbehandlingen''.Motsvarande förhållanden kan uppstå för godstransporter.Dessa förhållanden uppstår till följd av att det saknasuppsatta mått för genomförandet av rutinmässigtullkontroll. Liknande förhållande gäller förpasskontrollen. Om dessa samverkar förstärker detta denför resenären/kunden negativa effekten.I rådande konkurrenssituation där de många i respektivetransportkedja samverkande aktörerna på olika sätt agerari syfte att förbättra situationen för kunden kan ett sådantslumpmässigt utfall av tull och passkontrollen få klartnegativa konsekvenser. Regeringen bör därför på lämpligtsätt överväga att införa en tidsgräns för rutinmässig pass-och tullkontroll.Denna kontroll vid inresa till sker av tvåmyndigheter. Vanligen är den organiserad i två helt skildaverksamheter som inte samordnats. Det är rimligt att antaatt om dessa två verksamheter samordnades vid denpraktiska utövningen, så skulle rationaliseringsvinstererhållas. Resenären skulle givetvis uppfatta det som en klarförbättring att slippa dagens dubbla köande. Även dennafråga bör regeringen överväga på lämpligt sätt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rutinmässig pass- ochtullkontroll.
mot · GE02Sk663 · 1991-01-25 00:00:00 — Slopad moms på hotell- och restaurangtjänster, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr512 hemställs1. att beslutar upphäva beslutet om höjd momspå restaurang- och hotelltjänster,2. att beslutar upphäva beslutet om införandetav moms på energi.
mot · GE02Sk664 · 1991-01-25 00:00:00 — Prisinstrument för begränsning av tobaksbruket Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So473 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utnyttjande av prisinstrument förbegränsning av tobaksbruket.
mot · GE02Sk665 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr513 hemställs1. att hos regeringen begär utredning omideella föreningars möjlighet att erhålla avdragsrätt förerlagd mervärdeskatt på varor och tjänster i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att beslutar om införande av skattefrihet upptill . för naturaförmåner, inkl. tävlingspriser, inomidrotten i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att tillhandahållande av tjänstför idrottsutövning undantas från mervärdebeskattning ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om enförändring av grundavdraget vid inkomstbeskattningen förideella organisationer i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att beslutar att sänka skatteuttaget förbingoskatt med hälften,6. att hos regeringen begär utredning omslopande av reklamskatten i vissa fall i enlighet med vadsom anförts i motionen,7. att beslutar höja schablonavdraget föridrottsutövare till maximalt . från och ,8. att hos regeringen begär förslag ominkomstutjämningsmöjligheter för elitidrottare i enlighetmed vad som anförts i motionen,9. att hos regeringen begär utredning omidrottsrörelsens skatte- och avgiftssituation i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk666 · 1991-01-25 00:00:00 — Momsen på livsmedel m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo514 hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sänktmervärdebeskattning på livsmedel i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om enmiljöavgift på förpackningar.
mot · GE02Sk667 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So280 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en aktiv prispolitik,2. att beslutar höja tobaksskatten i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GE02Sk668 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T231 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattning av friparkeringsplats,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöavgifter på kväve ochfosfor.
mot · GE02Sk669 · 1991-01-25 00:00:00 — Sänkt moms på mat Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo234 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkt moms på maten.
mot · GE02Sk670 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju824 hemställsatt till : Förvaltningskostnader /92 anvisar ett förslagsanslag om .
mot · GE02Sk671 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju826 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tullens resurser,2. att beslutar att tullen skall tillföras tio nyanarkotikahundar.
mot · GE02Sk672 · 1991-01-25 00:00:00 — Momsen på byggvaror, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo225 hemställs1. att beslutar att mervärdeskatt vidtillhandahållande av produkter, varor och tjänster isamband med boende och byggande skall utgå med 13,64 %från i enlighet med vad i motionen anförts,2. att beslutar att mervärdeskatt förtillhandahållande av fastighetstjänster, sophämtning, vattenoch avloppsrening skall utgå från den 1 juli1991 i enlighet med vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utnyttjande av fastighetsskattensom bostadspolitiskt instrument.
mot · GE02Sk676 · 1991-01-25 00:00:00 — Momsrutinerna beträffande bunkerolja för fartyg skall rederiföretag betala moms vid inköp avbunkerolja när fartyget går i inrikes trafik. Varje gång mangör utrikesresa skall redaren redovisa vad man har itankarna och vid återkomsten till än en gångredovisa innehållet i tankarna. Rederiet kan därför få betalamoms för samma bunkerolja. Ny ochgammal olja kan oftast inte separeras ombord. För mångaav våra mindre redare med en liten administration skapardetta ett allt för tungt merarbete då ett och samma fartygkan göra åtskilliga inrikes/utrikes resor under samma vecka.Bunkerleverantören måste nu vid leverans skilja på omoljan levereras för ett fartyg som är klarerat i utrikesfarteller skall göra en inrikes resa. Är fartyget på väg debiterasingen moms och skall fartygets nästa hamn vara en svenskhamn debiteras moms. Detta för hela oljekvantiteten ävenom man redan från början känner till att huvudparten skallförbrännas i utrikesfart.Ta t.ex. ett fartyg som lastar några olika kvaliteter avbensin och dieselolja i . passar man påatt bunkra direkt vid raffinaderiet. Första lossningshamn ärMalmö för en del av kvantiteten medanslutlossningen av större delen av lasten sker i Köpenhamn.Rederiet får då erlägga moms för hela bunkerkvantitetensom man tagit ombord. Fartyget gör sedan en resa iNordsjön där man återigen har tagit ny bunker.Efter någon vecka återvänder man till för attgöra samma resa till och . Denna gångtar man inte ombord någon ny bunker men vid ankomstentill måste tullen sätta ett pris på den ombordvarandebunkerkvantiteten och en ny momsräkning utfärdas.Hälften av innehållet i bunkertankarna kan alltså redanvara beskattat en gång tidigare.Proceduren gäller också för de utländska fartyg som harrätt att trafikera svensk kust. Lagen har dock inte fåttfullständig genomslagskraft här på grund av renautbildningsproblem till utländska rederier. assisterarderas svenska agent men svenska rederier har hamnat i enojämlik konkurrenssituation.Mot den bakgrunden bör momsrutinen beträffandebunkerolja till fartyg ses över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avrutinerna beträffande bunkerolja för fartyg i enlighet medvad som anförts i motionen.