mot · GE02Sf357 · 1991-01-25 00:00:00 — Många, främst kvinnor, blir bådechockade och besvikna när de förepensioneringen får besked om sin kommande pension.Hemarbete och deltidsarbete ofta i kombination med låglön medför att de får besked om en låg pension.Pensionsförsäkringar kan ofta utgöra ett nödvändigtkomplement för dem som haft låg lön, deltidsarbete ochhemarbete under långa perioder. Men stora grupper ärfortfarande omedvetna om vilka konsekvenser det ger förden framtida pensionen. Därför är det viktigt att alla fårregelbunden information om detta för att eventuellt kunnabedöma värdet av att säkerställa en hyfsad pension genomatt komplettera med en pensionsförsäkring.Ett enkelt sätt att redovisa vars och ens intjänade ATP-poäng kan vara att trycka upp det på den slutliga skattsedelnsom kommer i december.4.3 Ge alla utan ATP rätt att få pensionstillskottNär ATP infördes beslöts, att vissa grupper skullekunna begära undantag från att vara med i ATP-systemet.Denna möjlighet är borttagen.I denna grupp som begärde ett s.k. undantagande fannsdet många som levde under mycket knappa förhållanden.Deras rätt till pensionstillskott och KBT beräknades somom undantagande inte hade ägt rum. beslötdärför på förslag från bl.a. liberalernaatt denna grupp som begärt undantagande skulle få rätt tillpensionstillskott och KBT med beaktande endast avfaktiskt utgående ATP.Men det har framkommit att detta beslutuppenbarligen endast gäller dem som begärt undantagande.Det finns dock personer som inte begärt undantagande menheller inte betalat in sina avgifter. Bakgrunden har ofta varitknappa ekonomiska förhållanden. De omfattas enligtuppgift inte av de nya bestämmelserna om rätten tillpensionstillskott.Det förefaller omotiverat att göra skillnad på personersom faktiskt begärde undantagande och dem som intebegärde det men ändå av olika anledningar inte betalat sinaavgifter. Vi anser att även de som inte begärdeundantagande men inte heller betalt sina avgifter skall fårätt till de olika pensionsförmånerna med beaktande endastav faktiskt utgående ATP.4.4 Folkpension till utlänningarNuvarande regler om rätt till folkpension innebär attflyktingar som i pensionsåldern kommit hit och beviljatsuppehållstillstånd inte förrän kan få svenskfolkpension. De är i stället hänvisade till socialhjälp, vilketinte är tillfredsställande. Bestämmelserna om rätten tillfolkpension för utländska medborgare som får permanentuppehållstillstånd i bör därför ses över.4.5 Retroaktiv rätt till vårdår och delning avpensionspoängUnder överblickbar tid kommer en av makarna -- hittillsi det helt dominerande antalet fall kvinnan -- ofta att halägre arbetstid när barnen är små. Det ter sigdå naturligt att konsekvenserna i pensionssammanhang bärsgemensamt.Frågan om delning av pensionspoäng är intressant ochförtjänar att övervägas ytterligare. Det kan emellertid intekomma i fråga att införa en tvångsvis delning av redanintjänade ATP-poäng. En reform måste därförkompletteras med åtgärder för de kvinnor som drabbats avsystemets tidigare utformning.År 1982 beslutade om rätt försmåbarnsföräldrar att tillgodoräkna sig ATP-år för vård avegna barn. För den förälder som valt att stanna hemma hosbarnen medan de är små eller som av andra orsaker inte kanfå ett annat arbete eller kanske inte kan få barnomsorgenordnad på annat sätt har rätten att tillgodoräkna sig ATP-åren mycket stor betydelse. Eftersom kravet för full pensionär att man intjänat pensionspoäng under blir ocksåofta följden den att företrädesvis kvinnor som ägnat sig åtvården av egna barn inte når upp till erforderliga 30poängår. Detta får i sin tur den konsekvensen att pensionenför vederbörande reduceras.Det är därför ett rättvisekrav att de kvinnor som sedanATP-systemet infördes vårdat egna barn nu får rätt attretroaktivt ansöka om att få tillgodoräkna sig ATP-år enligtde regler som gäller. Frågan om hur rätten till vårdårskall tillgodoses bör därför utredas.Den statliga pensionsberedningen som avslutatsitt arbete har konstaterat att möjligheten att dela poäng ärbehäftad med flera svårigheter. En delning av ATP-poängförsvåras av gällande 15/30-årsregler. Den make som vidskilsmässa skulle dela med sig av redan intjänade ATP-poäng skulle efter en skilsmässa kunna tjäna in 15 nya''bästa'' år. Detta skulle kunna medföra icke obetydligakostnadsökningar för systemet. En annan komplikation ärde avtalspensioner som utgår efter den pensioneradesslutlön. En delning av ATP-poäng skulle därvid innebära attarbetsgivaren fick göra en större utfyllnad av ATP-pensionen än eljest. Medan t.ex. statstjänstemännen intealls skulle beröras om de skulle dela med sig av ATP-pensionen skulle det få fullt genomslag för privatanställdaarbetare och tjänstemän. Olika former av pensionsrättskulle därigenom behandlas olika.I avvaktan på att frågan löses bör makar frivilligt kunnaavtala att de samlade pensionsrättigheterna som tjänas inunder äktenskapet skall kunna delas. Denna fråga börnärmare utredas tillsammans med andra möjliga lösningarpå det problem som här aktualiserats.4.6 Särskilt pensionstilläggEtt särskilt pensionstillägg till folkpension för dem somunder vårdat sjukt eller handikappat barn harnyligen införts. Detta avser att kompensera föräldrar sompå grund av denna vård gått miste om förvärvsinkomsteroch därmed fått låg ATP eller inte alls fått sådan pension.Det särskilda pensionstilläggets storlek beräknas pågrundval av det antal vårdår som föräldern räknas till godo,lägst 10 och högst 15. Pensionstillägget motsvarar ettskattefritt belopp på lägst 25 och högst avbasbeloppet.Folkpartiet liberalerna har vid upprepade tillfällen krävtatt pensionsvillkoren för de föräldrar som vårdarhandikappade barn måste förbättras. Detta gäller både fördem som vårdar barn och äldre barn. Dennapensionsform medför nu vissa begränsade förbättringar ochutgör ett steg i rätt riktning. Det är emellertid ofullständigtoch ogenomtänkt. Det krävs ett antal förbättringar ochkompletteringar av denna pensionsform för den aktuellagruppen vårdgivare.Kravet om att enbart en förälder som avstått frånförvärvsarbete för att vårda ett sjukt eller handikappat barnunder och högst ger upphov till ett antalolyckliga tröskeleffekter. Om föräldern avstått frånförvärvsarbete uteblir det särskildapensionstillägget. De föräldrar som är hemma och vårdarsitt handikappade barn gör en betydande insats ochbesparar samhället stora utgifter. Detta bör åtminstone gedem rätt till vårdår redan från första början och inte förstefter . Vi föreslår därför att rätten till vårdår skall utgåredan från det första vårdåret och för totalt 15 vårdår.Denna förändring bör införas fr.o.m. och vianslår 7 milj.kr. för detta ändamål.5. Äldres hälsaAtt vara äldre innebär att ha levt länge.Livserfarenheten har växt som kroppen harförändrats. Många förändringar börjar redan i 20--30-årsåldern, men dessa märks oftast inte förrän man hunnitganska högt upp , då olika krämpor kangöra sig påminda.Delvis går det att hålla krämpor och besvär i schackgenom val av livsstil. Viktiga komponenter i dettasammanhang utgörs av att äta rätt, motionera regelbundetsamt visa återhållsamhet med tobak och alkohol. Det ärdärför viktigt att äldre erbjuds information om hur man kansköta sin hälsa och förebygga krämpor och olycksfall.Ungefär hälften av alla mediciner som skrivs ut användsav personer . Vanligast är mediciner mot hjärt-kärlbesvär, mot oro och dålig sömn, mot smärta och mottrög mage. Medicin för äldre kan emellertid innebäraspeciella problem. Kroppens förmåga at ta hand ommediciner påverkas av naturliga åldersförändringar i njurar,lever och matsmältningsorgan. Därför är det extra viktigtatt den som är äldre tar medicinen på rätt sätt och i samrådmed läkare.Allmänna hälsokontroller för att upptäcka ohälsa hospersoner i yrkesarbetande åldrar har visat sig ge tämligenlite i förhållande till kostnaden. Istället satsas numera merpå riktade kontroller för vissa grupper.För äldre kan det dock finnas skäl att erbjuda justallmänna hälsokontroller. Erfarenheten visar att man hittarfler sjukdomar hos äldre än yngre vid allmännahälsokontroller. Tidig upptäckt kan vara viktigare på äldredar, så att behandlingen kan sättas in i ett tidigt skede. Dethänger ihop med att marginalerna är mindre ju äldre vi blir.Kroppens reservkapacitet har krympt och det kan fåbetydelse vid de påfrestningar som en sjukdom innebär.Några avancerade undersökningar är dock inte nödvändigavid allmänna hälsokontroller för äldre utan det gäller främstenkla och traditionella kontroller.6. Fungerande omsorgDen dag då behovet av stöd och vård tar över från denaktiva verksamheten måste de äldre erbjudas lämpligavårdformer anpassade efter den enskildes behov. Vårdenoch omsorgen måste kännetecknas av integritet, valfrihetoch kontinuitet.Inom äldreomsorgen finns det ännu stora brister.Insatserna har varit otillräckliga och inte svarat mot deäldres behov. Detta har ofta tvingat anhöriga att bära entung börda. Vi har länge påtalat det orimliga i attoperationer inte kan utföras när det behövs, att mångagamla inte har möjlighet att få ett eget rum iom långvårdenoch att det endast finns en bråkdel av de gruppbostäder somskulle behövas för dementa.De oklara ansvarsförhållandena mellan kommuner ochlandsting är en av flera orsaker till dessa brister. De somkommit i kläm för att ansvaret varit otydligt har i förstahand varit de äldre. Det refereras ibland till absurdasituationer där personal från kommit hem tillden äldre och bistått med vårdinsatser. Mot denbakgrunden har vi hävdat att det är angeläget attkommunerna ges ett samlat planeringsansvar för de insatsersom inte är av specialiserad medicinsk karaktärFrågan om äldreomsorgens framtida verksamhet harnyligen fått sin lösning. liberalerna har haft ettbetydande inflytande över att denna angelägna reform överhuvud taget skulle komma att beslutas. När regeringenunder presenterade sitt förslag till förändringarav äldreomsorgen tog vi avstånd från förslaget och menadeatt det var ofullkomligt och ogenomtänkt. Vi krävde att enreform av äldreomsorgen måste lyckas med att förbättraverksamheten, vilket vi ansåg att regeringens förslag intekunde. Regeringen godtog därefter vårt förslag till hur enreform skulle genomföras.Riksdagen beslutade därpå att en reform skullegenomföras i enlighet med liberalernas förslag.Denna genomförs med början 1992. Här nedan presenterarvi reformen i korthet.Äldreomsorgsreformen -- ÄDELGenom reformen ges kommunerna ett samlat ansvar förlångvarig service och vård till äldre. stimulerasinsatser för att förbättra vården och värna om de enskildaspersonliga integritet.Det blir rejäla stimulansbidrag både till eget rum ilångvården och till gruppbostäder för senildementa.Akutsjukvården effektiviseras, genom att ettkommunalt betalningsansvar införs för medicinsktfärdigbehandlade. Detta bör stimulera kommunerna tillbättre omhändertagande om sina äldre.Det finns omkring 4 000 färdigbehandlade patienter i akut kroppssjukvård.När kommunerna 1992 får överta betalningsansvaret fördessa bör det bli lättare att få till stånd ökade satsningar påhemtjänst, hemsjukvård, särskilda boendeformer ochdagverksamheter.En viktig förändring är att större utrymme öppnas förlokala och regionala variationer. På en del håll i landet anserman att allt är bra som det redan är. Där ska kommun ochlandsting nu kunna komma överens om att sjukhemmenäven fortsättningsvis drivs av landstingen. Men om man villgå längre och är överens därom blir det möjligt att överförahela primärvården i primärkommunal regi.Enskild och offentlig vård ska kunna verka på likavillkor. Därmed ges en tydlig signal om att enskild vård intefår diskrimineras i statsbidragshänseende. Stadgan förenskilda vårdhem ska ses över. Dessa initiativ stimulerarförnyelsen inom äldreomsorgen.Kommunerna får i samband med reformensgenomförande frihet att själva bestämma hur de vill byggaupp sin nämndverksamhet på det sociala området. Detinnebär t.ex. att de kommuner som vill inrätta en särskild''äldrenämnd'' eller åt äldre ochhandikappade kan göra det.En översyn av bostadslånenormerna skall göras. Demåste bli mer flexibla. Gruppbostäder för senildementa skat.ex. anpassas bättre till just senildementas behov.Statsbidraget för att genomföra ÄDEL-reformenomfattar och fördelas enligtföljande:2 miljarder ska användas till gruppbostäder.1miljard ska stimulera modernisering av sjukhem ochlångvårdskliniker så att alla som så önskar ska få rätt till egetrum.1,5 miljarder ska stödja införande av kommunaltbetalningsansvar för färdigbehandlade på sjukhusen. Dettabör leda både till ett bättre omhändertagande av dessapatienter och till bättre utnyttjande av sjukhusens resurserså att vårdköerna kortas.0,5 miljarder avsätts under 1992för koncentrerade insatser mot operationsköerna.0,5miljarder avsätts för kompetenshöjande insatser hos denberörda personalen.7. Enskilda alternativFolkpartiet liberalerna har på olika sätt arbetat för attvalfriheten inom olika sektorer borde bli större, inte minstnär det gäller äldreomsorgen.I samband med ÄDEL-beslutet har vi lyckats att ta bortde statliga hinder för valfrihet som funnits. Olikaenskilda alternativ skall nu inte kunna diskrimineras istatsbidragshänseende. Reglerna för kommeratt påverkas vilket medger fler entreprenörer. Det kommeratt bli mindre krångligt och riskfyllt att driva ett enskiltvårdhem.Ett sätt att finansiera en verksamhet och samtidigtmöjliggöra en stor valfrihet för konsumenterna är att införadet som brukar kallas servicekuponger (''vouchers'').Systemet används redan på många håll för färdtjänst,fotvård, pensionärsmåltider m.m. Mycket talar för attanvändningen av servicekupongsystem borde bli vanligare.Vi menar att det skulle vara av stort intresse att ettsystem med servicekuponger i prövades. Detskulle innebära att en hemtjänstberättigad pensionär kundebeställa sin hemtjänst antingen från socialförvaltningeneller från privata hemtjänstleverantörer. Vi för också framdetta krav i en partimotion från liberalerna omden offentliga sektorns förnyelse. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frivilliga sociala insatser (avsnitt2.1),1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om äldre som förvärvsarbetar(avsnitt 2.2),2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de äldres möjligheter att delta idet politiska livet (avsnitt 2.2),3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om äldres boende (avsnitt3),4]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att KBT bör utgå enligt sammaregler i hela landet (avsnitt 4.1),2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om speciella åtgärder för attförbättra den ekonomiska situationen förpensionärsgruppen som bara har grundpension ochpensionstillskott/låg ATP i kombination med låg KBT(avsnitt 4.1),3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regelbunden information omantalet ATP-poäng (avsnitt 4.2),4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla utan ATP ges rätt tillpensionstillskott (avsnitt 4.3),5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rätten till folkpension förutländska medborgare som får permanentuppehållstillstånd i bör ses över (avsnitt 4.4),6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om retroaktiv rätt till vårdår (avsnitt4.5),7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delning av pensionspoäng(avsnitt 4.5),8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det särskilda pensionstilläggeti första hand skall tillförsäkra dem som redan genomförtvårdinsatser en bättre pension (avsnitt 4.6),9. att beslutar att rätten till vårdår inom detsärskilda pensionstillägget fr.o.m skall utgåfr.o.m. första vårdåret i högst (avsnitt 4.6),10. att för /92 påsocialdepartementets anslag D 7. Särskilt pensionstillägganslår ytterligare 7 milj.kr.,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de äldres hälsa (avsnitt5).1]