ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Kr233 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringens förslag att skära ned anslaget tillRiksteatern 1991/92 anser vi vara mycket olyckligt.Riksteaterns uppdrag från , att bedrivaturnerande teaterverksamhet utanför , kommerman att ha svårt att genomföra i den omfattning som mangör i dag.Förväntningarna på från landets 221 lokalateaterföreningar är stora. Från de minsta med uppsökandeteater till de största, som kan ta de stora uppsättningarna.Alla är lika viktiga i sitt sammanhang. är oftastommen i det lokala teaterutbudet.Det finns ett direkt ekonomiskt samband mellankontinuitet i utbudet och publiktillströmningen. Ett litetantal föreställningar under en säsong gör att publiken intefår till vana att gå på teater och antalet besökare sjunker.Detta ger mindre intäkter med sämre ekonomi förföreningen och färre föreställningar. Många lokalateaterföreningar har redan nu en bekymmersam situation.Höjda gager och/eller minskade intäkter kan slå undanbenen för såväl små som stora föreningar. En nedlagdförening blir svår att väcka liv i.Vi vet att är något av ''rikslikare'' vad gällergager, vilket betyder att eventuella prishöjningar slårigenom även hos andra producenter. Detta blir mycketkännbart för teaterföreningarna. Höjda biljettpriser löserinte alltid dessa problem. Vi ser den föreslagnanedskärningen med stor oro och vill värna om ettteaterutbud med en bred repertoar och hög kulturellstandard.Det är mycket angeläget att kan nå ut i helalandet, i varje kommun, till alla medborgare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om verksamhet.
mot · GE02Kr234 · 1991-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslås det att anslaget tillRiksteatern minskas med 23 milj.kr., inklusive inflationen.Skulle förslaget gå igenom betyder det att basen för länetsteaterutbud nästan försvinner. Det får förödande effekterför teaterlivet. Utbudet minskar radikalt ute i vår glesbygd,men också skulle drabbas. Eftersom Jämtlandslän fortfarande saknar regionteater, drabbas vi hårdare änandra län. Vårt geografiska läge -- långt från friateatergrupper och andra teaterproducenter -- försvårarytterligare situationen.Riksteatern har byggt upp en väl fungerandeorganisation för att kunna resa runt även i landets små orter.När pengarna nu inte räcker till mer än några fåproduktioner, blir det svårt för småorterna att få någonteater överhuvudtaget. Kulturlivet i framför allt glesbygdenutarmas.Det är angeläget att teaterverksamheten i länkan få fortsätta på minst samma nivå som . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teaterverksamheten i Jämtlandslän.
mot · GE02Kr235 · 1991-01-25 00:00:00 — Med stöd från bildades . Stiftelsens huvuduppgift äratt verka för att konsthantverkare och slöjdare skall kunnaleva på sitt arbete. Genom information, rådgivning ochmarknadsföring skall man skapa större efterfrågan påkonsthantverkares och slöjdares arbeten och resurser.I utredningen ''Konstnärens villkor'' (SOU 1990:39)skriver utredaren ''...det förberedelsearbete som pågår föratt bilda ett centrum för konst och hantverk (är) av särskiltintresse. Projektet har inslag som förefaller utvecklingsbaraoch av långsiktigt intresse. ''säger i sin rapport 1990:5''Centrumbildningar på kulturområdet'', att tankarnabakom förslagen om svararmot de kriterier som föreslås ifråga om mål och inriktningför centrumbildningarnas verksamhet på det kulturpolitiskaområdet och också mot behoven inom konst- ochhantverksområdena.Mot denna bakgrund föreslår en ökning avanslaget till Utvecklingsverksamhet m.m., 2:2Centrumbildningar.Den i årets budgetproposition föreslagna uppräkningenav anslaget med . ger emellertid inte utrymme förnågon ny organisation utan att man tvingas att ialltför hög grad inkräkta på resurser avsedda för är den enda organisationsom organiserar konsthantverkare och slöjdare. Den äruppbyggd med stöd och stimulans från ochbildad så sent som . Det är utan tvivel avstörsta betydelse för svenska konsthantverkare och slöjdareatt får en reell chans attutvecklas och bli den resurs på området som alla inblandaderäknar med att den ska kunna bli. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatt stöd .
mot · GE02Kr236 · 1991-01-25 00:00:00 — I arkivutredningens betänkade SOU 1988:11 Öppenhetoch minne föreslås en utbyggnad avlandsarkivorganisationen. I betänkandet nämns Jönköpingsom en tänkbar ort för etablering av ett nytt landsarkiv.Utredaren anger ett antal faktorer som skall vara avgörandevid val av område för nytt landsarkiv. har alla deförutsättningar som enligt utredaren är väsentliga vid valetav etableringsorter. Det finns dessutom ytterligare faktorer,såväl allmänna som arkivspecifika, som talar för att ett nyttlandsarkiv kan och bör etableras i Jönköping.I och särskilt i finnsett stort antal arkivbildare, såväl offentliga som enskilda.Förenings- och andra arkiv förvaras hos folkrörelsearkivet.Göta hovrätts arkiv, som är det bäst bevaradehovrättsarkivet i landet, förvaras i sin helhet i Jönköping.Flera myndigheter inom rättsområdet utgör typarkiv. IJönköpings kommunarkiv förvaras förutom Jönköpingsstads handlingar även handlingar från övriga städer ochkommuner som tillsammans med staden bildat Jönköpingskommun. I arkiv finns bl.a. sjukjournalerbevarade . Länets många företag, såväl storasom små, har arkiv med värdefullt material för ekonomisk-historisk, sociologisk, teknisk och lokalhistorisk forskning.Det finns ett dokumenterat intresse för släkt-,hembygdsoch amatörforskning i länet. läntillhör t.ex. de fyra mest aktiva länen i landet när det gällerlån av mikrofilmade kyrkoarkivalier.Den akademiska forskningen på arkivmaterial från länetär också omfattande och kommer sannolikt att utökas, isynnerhet om arkivutredningens m.fl. utredningars förslagom att skall bli ett s.k.intensivdataområde genomförs.En arbetsgrupp för arkivfrågor med representanter förlandstinget, högskolan, kommunförbundets länsavdelning,, , folkrörelsearkivet,samt har föreslagit att ettarkivcentrum inrättas i . Detta arkivcentrumskall byggas upp genom att arkiv från olika arkivbildare ilänet -- statliga, kommunala och enskilda -- sammanförs i engemensam arkivdepå. Samverkan mellan de olikaarkivbildarna kommer att ske genom bildandet av ettarkivförbund och kommer bl.a. att göra en ordentligforskarservice möjlig.Länsstyrelsen har dessutom tillsammans med olikaregionala intressenter ytterligare undersöktförutsättningarna för att ett landsarkiv skall kunna etablerasi . har undersökt var ettlandsarkiv lämpligen ska kunna lokaliseras i kommunen.Kommunen har redovisat flera alternativ som uppfyller dekrav som kan ställas för ett landsarkiv.Som framgår av ovanstående redovisning har det iJönköpings län tagits sådana regionala initiativ på områdetsom arkivutredningen i betänkandet ''Öppenhet ochminne'' förutsätter för etablering av ett nytt landsarkiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etablering av ett nytt landsarkivi .
mot · GE02Kr237 · 1991-01-25 00:00:00 — I flyttlassens tidsålder upplevs behovet av rötter alltstarkare. Bland alla åldrar finns ett ökat intresse försläktforskning och kunskap om den egna bygdens historia.Till vårt rika kulturarv hör de tusenåriga ortsnamnen, somdock har sämre samhällsskydd än andra kulturminnen.Riksdag och regering har förutsattattsamarbete sker mellan olika myndigheter som har intresseav ortsnamnsverksamheten;att samordning sker medortsbefolkningen och kulturminnesvårdande föreningar påorten;att hänsyn tas till ortsnamn som en del av vårtkulturarv vid samhällsplanering och fastighetsbildning;att de namn som fanns i jordregistret närfastighetsregisterreformen antogs 1968 skulle bevaras inomdet nya registret;att hänsyn skulle tas till ortsnamnen somvärdefulla kulturminnen inom våra kulturmiljöer.Varken enskilda eller myndigheter har följt eller levt upptill dessa förutsättningar. Den övervägande delen avortsnamnsverksamheten sker inom fastighetsbildnings- ochfastighetsregistreringsmyndigheterna genom nyfastighetsbildning och sammanläggningar av äldrefastigheter m.m. möjligheter att påverkaär liten, eftersom denna verksamhet aldrig kommer underrådets granskning och aldrig kan komma att behandlas avrådet då det skulle bli alltför omfattande. De myndigheter,länsstyrelser och länsmuseer som ansvarar förkulturminnen, finns inte alls företrädda i Ortnamnsrådetoch kommunerna är bara företrädda genom en representantfrån kommunförbundet.De kulturvärden som ligger i våra ortsnamnstraditionerhotas bl.a. vid genomförandet av det datoriseradefastighetsregistret, sammanslagningar av jordbruk ochpostens rationaliseringar. För att åstadkomma ett skydd börde av fastställda normerna för ortsnamnsvårdenges formen av en hänsynslag. Det är också angeläget atttillfälle till ortnamnsvårdande granskning sker på länsnivå,innan traktnamn fastställs. En sådan möjlighet saknas i dag.Det önskemålet har framförts av flera med ansvar förortnamnsverksamheten, exempelvis vid iUppsala. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en sammanställningav anvisningar och krav på hänsyn till ortnamnensom kulturvärde,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en lag som fastställerde i yrkande 1. angivna normerna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att tillfälle tillortnamnsvårdande granskning ges på länsnivå innantraktnamn fastställs.
mot · GE02Kr238 · 1991-01-25 00:00:00 — Kommersiell reklam i närradion Reklamfinansiering av närradioverksamheten ärförbjuden. Det är inte heller tillåtet att sända program sombekostas av medel som har ställts till den sändandesammanslutningens förfogande för att programmet skallkunna sändas.Mot denna bakgrund anser jag att ett införande avreklam i närradion måste tillåtas för de föreningar som villfinansiera verksamheten genom reklamintäkter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar upphäva 10 § närradiolagen fr.o.m.den 1 juli 1991.
mot · GE02Kr240 · 1991-01-25 00:00:00 — Teckenspråket är barndomsdövas första språk, alltsåderas modersmål. Teckenspråket bygger på synen, är alltsåvisuellt.Det medium som passar bäst för döva är TV. ärTV som medium i stort sett stängt för döva. Endast ett fåtalprogram är tillgängliga, däribland Nyhetstecken -- ettsammandrag av veckans händelser på teckenspråk. Dettaprogram sänds en gång () med uppehåll och över de storahelgerna.Eftersom utbildningen för döva ejskedde på dövas eget språk -- teckenspråket -- utan via dens.k. talmetoden (undervisning på talat språk ochmunavläsning), är det många vuxna döva som harstora kunskapsbrister, framför allt när det gäller att läsa ochskriva svenska. Därför är textade nyhetsprogram ejtillgängliga för en stor grupp barndomsdöva. Detsammagäller nyhetsinformationen i dagspressen. Radion är ju ejheller ett media för döva. Döva med teckenspråk som förstaspråk är en språklig och kulturell minoritetsgrupp som harbehov av och rätt till bl.a. dagliga nyheter på sitt eget språkoch inte på ett språk som för en stor grupp måste betraktassom ett främmande språk.För att döva skall kunna delta i samhället och dessutveckling på samma villkor som hörande, för att kunnadelta i aktuella debatter och frågor och för att själva kunnabilda sig en uppfattning, krävs att information ochkunskaper ges till döva på dövas eget språk.Dövas behov av och rätt till en god nyhetsinformation --en information som hörande får nära nog automatiskt --måste tillgodoses genom dagliga nyheter på teckenspråkoch på en sändningstid som gör programmen tillgängliga föralla döva, dvs. Resurser måste tillställasSveriges för detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dagliga nyheter på teckenspråk iTV.
mot · GE02Kr244 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökat stöd till kulturtidskrifter Det finns ett stort antal kultur- och idétidskrifter i Sverigesom har mycket svårt att klara sig ekonomiskt.De har inga resurser eller möjligheter att själva svara föreffektiva marknadsföringsinsatser, utbildning ellerinvesteringar i ny teknik.Dessa tidskrifter spelar en mycket viktig roll i kultur-,idé- och samhällsdebatten och är nödvändiga beståndsdelarav den mångfald som är en förutsättning för en fördjupaddemokratisk utveckling.Särskilt i tider då idé- och kulturdebatten liksomåsiktsbildningen domineras av kommersiella krafter, somgenom sina resurser sprider ett oftast mycket förenklatbudskap, är det viktigare än någonsin att skapaförutsättningar för ökad mångfald.För /91 har 306 tidskrifter ansöktom stöd. Bidrag har beviljats till 216 tidskrifter med beloppmellan 5 000 och . Antalet ansökningar tyder påatt behovet är mycket stort och vida överstiger det avregeringen föreslagna anslaget.Vänsterpartiet anser att snålheten motkulturtidskrifterna rimmar mycket illa med de uttaladeambitionerna om en eftersträvansvärd kulturell ochidémässig mångfald. Med hänvisning till det anförda hemställsatt för stöd till kulturtidskrifter för budgetåret1991/92 anslår . utöver vad regeringen harföreslagit eller således .
mot · GE02Kr245 · 1991-01-25 00:00:00 — Statlig garanti för svensk kultursatsning Det franska har inbjudit Sverigeatt i presentera en utställning rörande de fransk-svenska relationerna , upplysningenstidevarv. De lokaler som ställs till svensk disposition iGrand är både prestigefyllda och omfattande: cirka1 300 kvm förutom en hörsal för visning av bildspel.Det franska erbjudandet erbjuder en alldeles unikmöjlighet att ge en rik och mångsidig bild av förbindelsernamellan de båda länderna när kontakterna varnära och omfattande. Den svenska kulturen ochvetenskapen var starkt förbundna med fransk kultur ochvetenskap, och utställningen erbjuder ett enaståendetillfälle att få visa hur dessa kontakter på kulturområdetburit frukt och starkt präglat svenskt kulturliv ända in i våradagar. På grundval av de stimulerande franska impulsernautvecklades i en nationell gustaviansk stil som påsenare år tilldragit sig stor uppmärksamhet bl.a. iFrankrike.Samtidigt som vår stormaktstid gick till ända blevfrihetstiden och den gustavianska tiden en blomstringstidinom konst, konsthantverk och vetenskap. Kulturellt ochvetenskapligt kom därigenom att på ett annorlundasätt än inta en bemärkt position i --en position som denna utställning ger goda möjligheter attinformera om.Nu när den europeiska integrationsprocessen förSveriges del går in i ett avgörande skede kan vi med stolthetpeka på vårt lands bidrag till europeisk kultur under en tiddå det moderna föddes.Man räknar med att drygt 500 föremål kommer att förastill . Huvuddelen av dessa objekt kommer atthärröra från offentliga samlingar i -- i första handstatens konstmuseers betånd inom ,och . En stor del kommer atthämtas från Livrustkammaren, ,Husgerådskammaren och vissa länsmuseer. Med tanke påutställningens officiella karaktär, de exeptionellt dyrbaralånen och utställningsföremålen som är i offentlig ägo voredet önskvärt att försäkringskostnader inte drabbadeutställningen. I stället bör den statliga garanti, som gäller ivårt land för statens samlingar, utsträckas till att gälla fördenna den största kulturella utlandssatsning tordeha gjort.Enligt beräkningar, som är mycket svåra att göra, tordeförsäkringsvärdet ligga kring varförpremierna skulle bli mycket höga. Stora säkerhetskrav bådevad gäller transport och visning kommer naturligtvis attställas då det allra största värdet åvilar föremålen som endel av vårt kulturarv. En statlig garanti för utställningenskulle väl harmoniera med uppfattningen att detta är en förhela gemensam kultursatsning där staten garanterareventuella förluster och skador. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statlig garanti för utställningen iGrand i .
mot · GE02Kr246 · 1991-01-25 00:00:00 — Det statliga anslaget till centrumbildningarna De nio centrumbildningarna som erhållerstatligt bidrag är uppbyggda på olika sätt, men samtliga harett rikstäckande ansvar inom respektive område.Redan inför /91 hävdade att ''om inte den begärda realförstärkningen avcentrumbildningarnas anslag kan ske 1990/91, är derasframtida utveckling allvarligt hotad. De negativa effekternaför det fria kulturlivet blir stora.'' Några avcentrumbildningarna befann sig i en akut ekonomisk kris.Regeringen hörsammade dock ej rådets ochcentrumbildningarnas framställan om ökade anslag, medanriksdagens kulturutskott insåg situationens allvar och ökadeanslaget med ytterligare . Därmed hadeStatens kulturråd totalt att fördela mellancentrumbildningarna.Inför /92 har i sittäskande ansett att anslaget behöver förstärkas med 2,5milj.kr. Motiven för ökningen av anslaget har sin grund iden särskilda översyn av centrumbildningarnas verksamhetoch ekonomi som gjordes . Rapportenbelyser centrumbildningarnas framtida betydelse för denicke institutionsbundna kulturverksamheten. I rapportenslås fast att en betydande realökning av nuvarande anslagskulle medge möjligheter för organisationerna att bättreanpassa sin verksamhet behov.Regeringens förslag, som innebär att anslaget räknasupp , är med hänsyn till kostnadsutvecklingen irealiteten en sänkning av anslaget. Vi föreslår därför attanslaget till centrumbildningarna ökas i enlighet medStatens kulturråds äskande med 2,5 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet för centrumbildningar för budgetåret1991/92 anslår 2,5 milj.kr. utöver regeringens förslag.
mot · GE02Kr247 · 1991-01-25 00:00:00 — Form/Design Center i Form/Design Center, , arbetar med att främjagod formgivning av svenska produkter, att förbättraboendemiljöer och att sprida kunskap om god form. Mansatsar bl.a. på utställningar med regional anknytning.Under ett verksamhetsår besöker närmare 200 000personer Form/Design Center. En viktig grupp är alla debarn och ungdomar från förskolor, grundskolor ochgymnasieskolor som kommer för att studera olikautställningar eller för att informeras om Forms verksamhet.Elever från olika yrkesutbildningar, såsom arkitekt- ochdesignstuderande vid landets högskolor, hör också till degrupper som gärna besöker Forms utställningar. Undersommarmånaderna är Form ett mycket populärt turistmål.Forms dagliga informationsverksamhet är omfattandeoch utnyttjas av såväl allmänhet som av institutioner ochföretag.Kulturrådet bedömer Forms arbete som mycketangeläget och det är vår uppfattning att Form bör få deresurser som behövs för att driva arbetet vidare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående behovet av ekonomiskaresurser tillForm/Design Center i .
mot · GE02Kr254 · 1991-01-25 00:00:00 — Det blir alltmer uppenbart att kulturen måste byggas uppute i länen, så att medborgarna runt om i landet får tillgångtill musik, konst, teater, museiverksamhet m.m. Kulturenmåste få bli ett väsentligt inslag i regionalpolitiken.Människor och företag efterfrågar inte enbart jobb och''företagsmiljö'' utan också bra kultur- och fritidsmiljö.Västernorrland blir ett ''fattigt'' län utan ordentligasatsningar på kulturen.Sundsvalls Kammarorkester tillkom genom ett förslag iutredningen 90-talets musik i , och startadesin verksamhet . Övrig tid arbetar musikerna i kammarensemble ochsom pedagoger. Detta gör att musikerna kommer i mycketnära kontakt med ungdomar och med det lokala musiklivet.Detta är en ny modell som är unik i landet och som följsmed stort intresse. Verksamheten har bedrivits med mycketlyckade resultat, med utsålda konserter. Orkestern harspelat runt om i länet.Till orkestern engageras ett flertal frilansmusiker, ungasvenska dirigenter och solister. En viktig uppgift förorkestern är den nu projekterade barn- ochungdomsverksamheten.Verksamheten kan bedrivas dels genomatt går in med bidrag ochlokalkostnader, 1,3 milj.kr. 1990 och 3 milj.kr. 1991, delsgenom att Länsmusiken har gått in med ensemble frånSollefteå och dels genom att satsat fyragrundbelopp. har SundsvallsKammarorkester förväntat sig ytterligare sex grundbelopp.Orkestern är alltså ett resultat av att ''gå tillsammans'',att samla resurser och ambitioner hos staten, landstingetoch kommunen.Just nu finns det enbart två professionella orkestrar iNorrland, som är halva . I södra halvan finns minst15.Vid oförändrade ekonomiska villkor skulle denverksamhet som bedrivs av Kammarorkester blisvår att upprätthålla. Antalet konserter i länet skulleminska liksom antalet produktioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fler grundbelopp tillSundsvalls kammarorkester.
mot · GE02Kr255 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen 1990/91:100 bilaga 10 föreslås attanslaget till för /92sänks med 23 milj. kr.Samtidigt kan konstateras att Operan och Dramatiskateatern föreslås få en uppräkning av anslaget med 6 %utöver full kompensation för hyreshöjningar.Riksteaterns verksamhet är omfattande. Under spelåret1989/90 bestod utbudet av 48 turnéer och 1 646föreställningar. Antalet besök var 318 585.Det teaterutbud som svarar för är av mycketstor betydelse för kulturlivet ute i landet. På många orter ärriksteaterns föreställningar den enda möjligheten förmänniskor att få ta del av teater.Det är således viktigt att teaterutbudet i landsorten kanupprätthållas.Den föreslagna nedskärningen av anslaget tillriksteatern innebär sannolikt att antalet turnéer ochteaterföreställningar kommer att minska i landsorten.Många mindre orter riskerar också att bli helt utanteaterutbud.Inriktningen för teaterverksamheten bör rimligen varaatt det sker en rättvis fördelning över hela landet. Det äroacceptabelt att nedskärningen av anslaget enbart drabbarriksteatern.Riksteatern bör därför ges förutsättningar attupprätthålla och utveckla sin teaterverksamhet över helalandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten att Svenskariksteatern ges långsiktiga förutsättningar att upprätthållaoch utveckla teaterverksamhet över hela landet.
mot · GE02Kr256 · 1991-01-25 00:00:00 — av teaterlivet, som är ett viktigt målför kulturpolitiken, har Svenska en radväsentliga uppgifter.Riksteatern är både en producerande turnéteater och enriksorganisation för de 220 teaterföreningar som köper ocharrangerar teaterföreställningar på stora och små orter överhela landet. Det är genom denna dubbla funktion somRiksteatern spelar en viktig roll i det svenska teaterlivet.Riksteaterns egen produktion av turnéteater är enförutsättning för arbetet i de lokala teaterföreningarna.Trots att länsteatrar nu finns i de flesta län, måsteRiksteatern med sina turnéer komplettera repertoaren föratt efterfrågan på en mångsidig teater skall kunnatillgodoses på ett rimligt sätt. Samarbetet mellanRiksteatern och länsteatrarna är grunden för teaterlivetutanför de stora städerna.Som riksorganisation för teaterföreningarna görRiksteatern en nödvändig insats när det gäller att förmedlateater från olika producenter till publiken ute i landet.Organisationen arrangerar nämligen genomsina lokala föreningar och sina länsteaterföreningar intebara egna produktioner utan ocksålänsteatrarnas och de fria gruppernas föreställningar.Riksteatern är alltså i hög grad en samordnande länk mellanolika teaterproducenter som genom får kontaktmed teaterpubliken ute i landet.Riksteatern har även en omfattande verksamhet förbarn och ungdom genom sin speciella ungdomsensemble,Unga Riks. förvaltas också av Riksteaterninom ramen för av beviljade bidrag. Likaså harRiksteatern tagit ansvar för en rad speciella kulturpolitiskasatsningar, teater på finska, teater för döva osv.Den av regeringen föreslagna sänkningen av bidragentill med 23 milj. kr. medför enbetydande minskning av turnéutbudet från . Detär mycket viktigt att vi med kraft värnar detta teaterutbud. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Svenska riksteaternsverksamhet.