mot · GE02Ub208 · 1991-01-25 00:00:00 — Skolorna är största och viktigaste arbetsplats.Tyvärr avspeglar sig inte detta i skolans arbetsmiljö. Nej,tvärtom! Sjuka skolor kommer att bli 90-talets problem ochde sämsta skolorna finns i . I länfinns en pessimistisk inställning till satsningar i skolan. Detkan gälla missriktad sparsamhet vad gäller läromedel,skolmat och den fysiska miljön. Det är därför viktigt attkomma med något nytt som föder positiva åtgärder.Den framgångsrika skolan behöver inte vara den mestvälutrustade utan det handlar om hur man vårdar varandraoch därmed också skolan. Hur samhället omkring skolanser på skolan och eleverna är viktigt. Värderas skolandåligt, får för små resurser osv förbättras inte skolklimatet.Många faktorer samverkar.Lokal styrelse med budgetinflytandeI skola vill vi ha lokala styrelser på varjeskola. Dessa skall bestå av elever, föräldrar ochskolpersonal. Den goda kontakten med föräldrarna får integå förlorad ens när de äldre eleverna blir självständigare.Styrelsen skall ha budgetinflytande och ansvara förverksamheten i skolan. Makten över skolan skall ner på denenskilda skolan och in i klassrummen. För att kunnaöverblicka och påverka vad som händer i skolan, skallelevantalet vara ca 250--400 elever. Fler på högre nivå, därdet annars kan vara svårt att kunna välja de ämnen manönskar studera.I denna självstyrande skola kommer riskerna för dåligarbetsmiljö att minimeras. Den psykosociala miljönkommer att förbättras och engagemanget i skolan att öka.UngdomskommitténI ungdomskommitténs utredning talar man om hur viktigtdet är med ökad delaktighet och ökat inflytande föreleverna i skolans alla arbetsprocesser -- lika nödvändigt föratt stärka och fördjupa demokratin i . Degrundläggande värderingarna, aktningen för varjemänniskas egenvärde och respekten för miljön utgör en klarplattform för demokratin. Man föreslår en styrelse påskolenheten med elever och personal. Styrelsen skalldiskutera och enas om lokala mål för skolenheten och fattabeslut i frågor rörande drift och verksamhet samt budget.Dessa tankar stämmer helt med skolpolitik.Snabba åtgärderVi anser emellertid att den dåliga arbetsmiljön i skolanidag är akut och att snabba åtgärder måste sättas inomedelbart. Bristande underhåll främst i storstädernasskolor får inte fortsätta. Att bygga ståtliga''konferenspalats'' och ''glober'' för skattepengarna iställetför att satsa på skolan är en skymf mot dem som inte harrösträtt. Ansvaret för den dåliga skolmiljön ligger helt ochhållet på kommunerna, som måste tilldela och/elleromfördela medel till skolan.Skolan -- ett försummat kapitelYrkesinspektionen i har pekat på årslångtförfall av de äldsta skolorna. Hastbyggen i ytterområdenahar också fått kritik. I ett projekt i hadetjugo inspektörer besökt 80 skolor och kommit fram till 1 500 inspektionspunkter av allvarligare slag! Livsfarligtdessutom i en del skolor.1) Underhållsbehoven dominerade.2) Ventilationen fungerar dåligt i de flesta skolorna.3) Personalutrymmen, uppehållsrum och toaletter varbedrövliga.4) Dålig akustik och bullerproblem i kala rum ochkorridorer.5) Belysningen var bristfällig och varannan lampa trasig.6) Ergonomin tillbakasatt; tunga lyft i trappor.7) Farliga kemisalar.8) golv och slitna trappor.9) Mögel och fukt -- dålig lukt.Vem för barnens talan?Vart tredje barn drabbas av allergi, vilket kan bero på enkombination av faktorer i yttre och inre miljö; t ex avgaser från trafik och mögelhusmiljö och skolornasmiljö är i allra högsta grad bidragande orsak till ökningen avallergier. Förra årets riksdagsbeslut om att elevsamverkan iarbetsmiljöarbetet skall utökas är bra. Inte bara gymnasietoch högstadiet utan hela omfattas avmiljöskyddet. Eleverna skall utse representanter, men rättatt delta i beslut gällande arbetsmiljön kommer bara atttillåtas för elevombud från högstadiet och uppåt!Vi anser att elevskyddsombud på låg- och mellanstadietockså skall ha full rösträtt i dessa styrelser. Det gäller derasarbetsmiljö och deras arbetsplats. Om de inte får föra sinegen talan, skall de i andra hand företrädas av föräldrar somskall ha rösträtt i deras ställe.Anslag finnsRiksdagens utbildningsutskott har anslagit medel förskolans arbetsmiljö, där det speciellt betonats att dessa skallavsättas för eleverna och deras arbetsmiljö. Att behovetskall styra är också naturligt, vilket borde betyda attstorstäderna får en stor del av anslagen. Det kan uppfattassom orättvist att de kommuner som skött sina åtagandenoch lagt ut oerhörda summor på t ex mögelsanering hardrabbats hårt av detta. Det vore rimligt att delviskompensera dem om åtgärderna skett de sista åren.Fördröjda förbättringar och nonchalans mot elevernasarbetsmiljö skall inte uppmuntras. En satsning på godarbetsmiljö i skolan -- är en satsning ! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans arbetsmiljö och ansvaretför denna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevskyddsombud på alla stadiereller i andra hand föräldraombud för de elevgrupper som ejhar rösträtt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att decentralisera beslut omskolan ända ner till den enskilda skolans styrelse,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans elevantal,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av anslag tillförbättring av arbetsmiljön i skolan.