mot · GE02A419 · 1991-01-25 00:00:00 — Slå vakt om sjuhäradsbygdenEn levande bygdSjuhäradsbygden är den södra delen av ,benämningen kommer från att områdetomfattarsju härad och har blivit ett enhetligt begrepp framförallt isamband med svensk teko.Tekoindustrin växte fram i och hadesinstorhetstid på 1950--. satt man istugorna och spann och vävde eller stickade. De tillverkadeprodukterna, sedan gick knallarna runt i och sålde.Tekoindustrin utvecklades undan för undan, från knallar tillförläggargårdar då tillverkningen skedde i hemmen. Såsmåningom växte stora och små industrier upp och tog övertillverkningen. blev på det sättet encentralpunkt för den svenska tekoindustrin. Tekoindustrinvardå spridd till flera områden i . är merparten avden svenska tillverkningen av tekovaror koncentrerad tilldefem kommunerna , , , ochUlricehamn, som utgör . I kommunarbetarmer än två tredjedelar av alla industrisysselsatta inom teko.Som en vidareutveckling av knallen och förläggargårdarnaharpostorderföretagen vuxit upp, i stor utsträckningkoncentrerade till och Sjuhäradsbygden.Sjuhäradsbygden är en utpräglad jordbruksbygd menmed ettstort inslag av småindustrier, främst inom teko ochträindustri. Tack vare jordbruket och de små ochmedelstoraföretagen som finns ute i byarna enlevande bygd. I har vi haft en statlig kampanj om atthela skall leva och jag tycker att det då borde varanaturligt för alla att hjälpa till så att vi kan få behållaen levande Sjuhäradsbygd.Men är det problemTekoindustrin i är i en allvarlig kris,konkurrenskraften mot importerade varor har försämratsoch nuduggar varslen tätt i . Sedan densocialdemokratiska regeringen kom till makten harförutsättningarna för den svenska tekoindustrin allt merförsvårats. De importregler som funnits har man beslutat attupphäva, det ekonomiska stöd som staten gett har mandragitner och den offentliga upphandling av tekovaror som statenregelbundet gör är negativ för de svenska tekoföretagen.Alltmer av det som köpts tillverkas utanför landets gränser.När nu den ekonomiska politik som socialdemokraternabedrivitgått i spillror, har inte tekoföretagen några reserver att taav utan då blir det nedläggning eller så flyttastillverkningen utomlands.Länsarbetsnämnden i tvingas nukonstatera attvarslen om uppsägning ökar, att arbetslösheten därmedocksåökar mer än någon annanstans i vårt land. På samma sätt ärdet med långtidsarbetslösheten. Situationen försvårasytterligare av att antalet lediga platser sjunker drastiskt.Av 11 000 tekoanställda var idecember 1600 varslade om uppsägning. Prognosen frånlänsarbetsnämndenär att fler än vanligt, av de varslade, också kommer attmista sina jobb. Arbetslösheten ökar nu mycket snabbt. Ijuni1990 var 5 500 arbetslösa i länet, hade antaletarbetslösa ökat till 7 200. ökadearbetslösheten med 56,-- motsvarande ökning var förhelalandet 29,. Situationen förvärras nu mycket snabbt ochpålänsarbetsnämnden räknar man med att antalet arbetslösaom7--8 månader är uppe i 9--10 000. Denna utveckling lederockså till att långtidsarbetslösheten nu ökar mycket snabbtiSjuhäradsbygden. Ökning av långtidsarbetslöshetenjämfört medföregående år för är . Det är densnabbasteökningen i landet och det kan förmodas att ökningen iSjuhäradsbygden är ännu större eftersom försämringen gårsnabbare där än i länet i övrigt. Svårigheten att få ett nyttjobb ökas genom att de nyanmälda lediga platserna i länetminskar drastiskt. har nyanmälda platser minskat med26,, det är minskning som är mer än dubbelt så stor somilandet i sin helhet.Situationen för jordbruket är osäker, neddragningen avlivsmedelsproduktionen leder till att det blir färre jobbinom jordbruk och livsmedelsindustri. Lantbruksnämndensprognoser tyder på det.Den offentliga sektorn, då främst sjukvården, kan idagintesuga upp den arbetskraft som friställs, såsom det varittidigare. Då har inte färre arbetstillfällen inom tekos ochjordbruket fått så drastiska konsekvenser som det kommerattfå . Som det nu ser ut kommer även sjukvården attfriställafolk.Bild 1, skall in härBild 2, skall in härbehov av ett sjuhäradspaketDet finns nu ett stort behov av att regeringen samlar sigtill ett åtgärdspaket som kan rädda tekoindustrin, ökasysselsättningen inom andra branscher och förbättraförutsättningarna för företag att etablera sig iSjuhäradsbygden. Kommunerna i hargemensamtarbetat fram förslag och har skrivit tillregeringen och presenterat ett åtgärdspaket.Jag kommer i denna motion och i andra motioner attläggaförslag om åtgärder som skulle ge bättre förutsättningar förtekoindustrin, bättre utnyttjande av jord- och skogsbruketsmöjligheter, satsningar på att förbättra kommunikationernaoch bättre utnyttja högskola och andrautbildningsmöjlighetersamt att lokalisera statlig verksamhet till ochSjuhäradsbygden.Jag föreslår att regeringen lägger förslag om ett åtgärdspaket förSjuhäradsbygden.I finns möjligheterSom jag redan beskrivit så finns det många företagare iSjuhäradsbygden, det är kunniga och flitiga människor somomde får chansen åstadkommer något. Genom att ge små ochmedelstora företag bättre arbetsmöjligheter kunde mångaarbetstillfällen räddas och nya jobb skapas inom teko,jordbruk, skogsbruk och även andra branscher.TekoTekoindustrin rymmer i sig en mycket stor kunskap bådehosalla dem som arbetar med teko och de som utvecklarprodukterna. Här finns stora möjligheter om de rättaförutsättningarna ges.De statliga satsningarna på att förbättra företagenskonkurrenskraft måste förändras så att det i störreutsträckning kommer alla företag till del, även de små.Dettaär mycket viktigt därför att det är i de små företagen som denya jobben kommer. har krävtensådan förändring, men en riksdagsmajoritet har avslagitvåraförslag och i stället minskat bidragen från staten. Destatliga satsningarna skall enligt min mening användas tilleffektivisering av företagen och förnyelse avproduktionsapparaten.Exempel på aktiviteter som det är angeläget attstimulera:investeringar i teknik för att bli effektivareinvesteringar i datagrundtextil verksamhet, för att garantera småföretagenleveranser av materiallöntillskärning och andra servicefunktioner tilltekoindustrinsamägande av specialmaskinerkvalificerad utbildningutveckling och designCenterpartiet har föreslagit utvecklingslån till företagsom gör investeringar, utbildningsinsatser eller andraåtgärder för att förbättra företagets konkurrenskraft.Kravetför ett statligt stöd skall vara att företaget gör eninvestering som är den dubbla i förhållande till den statligadelen.Upphandlingen av tekoprodukter måste ändras så attfördelarna med att ha kvar produktion och kunskap iSverige,på ett helt annat sätt , vägs in när statliga uppköpgörs. Ett exempel på hur det sker är försvarets köp avnya uniformer. Större delen av tyget har köpts utomlandsochkonfektioneringen sker helt i utlandet. Detta trots attskillnaden i pris inte var allt för stor. Svenska företag hargjort betydande insatser för att utveckla tyget åt försvaret,men fick ändå inte ordern. vet vi dessutom att deföretag som fått ordern om tyget haft och har problem medtillverkningen. Tillförlitligheten i leveranserna kan antasvara osäkra. Jag tycker att den fortsatta upphandlingenskallske efter andra grunder än som skett. Offentligupphandling över huvud taget bör i större utsträckning skeiSverige, det skulle vara en god hjälp i en besvärligsituation och ett erkännande av svensk företagsamhet. Detsamma gäller för kommunernas och landstingens köp avtekoprodukter.Den förändring av bestämmelserna för import avtekoprodukter från lågprisländerna som påregeringens förslag beslutat om bör ändras så att pådenna punkt får samma regler som man har i EG. Debegränsningar som har haft och som EG fortfarandeharär föremål för förhandlingar inom den s.k GATT-rundan,menSverige har här gjort en egen eftergift. Att gjortdenna förändring innebär svårigheter för svensk handelmedtekoprodukter till EG. EG måste nu ha en kontroll på attlåprisimport till EG inte sker via . Jag anser att detär ett rimligt krav att i fråga om import avtekoprodukter från lågprisländer har samma regler somEG. AttSverige därmed ändrar beslutet om att säga uppmultifiberavtalet.Om har samma regler som EG, förbättras desvenska tekoföretagens förutsättningar att konkurera bådehärhemma och på EG-marknaden.I många av de länder som producerar tekoprodukter tillmycket låga priser sker tillverkning i former som är heltfrämmande för oss i . Barnarbete är utbrett,arbetsmiljön helt oacceptabel och arbetstiden ofta 12 till 15timmar . Till mycket låga löner. Man tar intehellernågot ansvar för miljön. För färgning av garn och tygeranvänds ofta färger som innehåller kemikalier vilka ärförbjudna i , beroende av arbetsmiljö eller därför attde är allergiframkallande. För den som bär dessa kläder kanproblem uppstå. borde ha en socialklausul somställerminimikrav på de leverantörer som skall sälja varor tillSverige.Jag föreslår en ändring av beslutet att upphäva multifiberavtalet, såatt får ett skydd för svensk teko likt det som EG harutvecklingslån som ger tekoföretag stöd tilleffektiviseringett nytt utvecklingsprogram för svensk teko närnuvarandeprogram löper ut nästa årändrade upphandlingsregler så att stat, kommun ochlandsting köper mer svenska tekoprodukteren svensk socialklausulJordbruketDet svenska jordbruket har stora möjligheter attproducerainte bara livsmedel utan också många andra nyttigheter.Genomatt ta tillvara den biologiska produktion som jordbruket kange skulle många fördelar erhållas. Det alla skulle kunna sedirekt, om jordbruket fick producera bioenergi ochbiomassaär att det öppna och vackra jordbrukslandskap som finns iSjuhäradsbygden kunde bevaras.En energiproduktion på jordbruksmark, som kan varaspannmålför etanol, eller gräs för att bränna eller att jäsa till gasskulle ge stora miljövinster. Utsläppen av försurande ämnenliksom andra föroreningar skulle minska. Utsläppen avkoldioxid skulle inte som öka utan minska. Bioenergikanersätta både kärnkraft och fossila bränslen.Jordbruksgrödor kan också användas till mycket annanproduktion som skulle vara bra både för oss människor ochförmiljön. Några exempel på det är smörjolja från oljeväxtertill maskiner som körs i naturen, fibrer från lin till textiloch en mängd andra tillverkningar liksom fibrer från olikagräs till speciella papperssorter. Skall det bli möjligt attkomma framåt på detta området krävs satsningar frånstatligaorgan som fördelar utvecklingspengar och att demiljöfördelarsom biologisk produktion medför ges ett värde.En satsning på bioenergi skulle trygga mångaarbetstillfällen i . Jordbrukarna skullekunnaanvända sin åker fullt ut, någon igenväxning skulle då inteske. Även för skogsbruket skulle en satsning på bioenergigenya arbetstillfällen. För skulle bioenergininnebära att många arbetstillfällen kunde tryggas och nyaskapas. Dessa frågor utvecklar jag mer i annancentermotionom jordbruk.Jag föreslår:en kraftig satsning på biobränslenåkerjorden utnyttjas för produktion av jordbruksgrödordjurhållningen hålls på en oförändrad nivå iSjuhäradsbygdenSmåföretagenTeko och jordbruksföretag dominerar iSjuhäradsbygden. Deflesta av dessa företag är små eller medelstora. Den levandebygd som är, kan förbli det med hjälp avalladessa företag. Det är därför nödvändigt attföretagspolitikenförändras så att de små och medelstora företagen intemissgynnas. Det gör de . har undermånga årkrävt förändringar i skatte- och avgiftsreglerna så att demindre företagen blev rättvist behandlade.Sjukskrivningsfrekvensen och frånvaron är väsentligt lägreismå företag och förorsakar på det sättetförsäkringssystemetmindre kostnader och skall därför också ha lägre avgifter.Skattereglerna skall ändras så att mindre företag ochegenföretagare behandlas likvärdigt gentemot storaföretag.Heltäckande förslag om de mindre företagens situationfinns iandra centermotioner.Jag föreslår sänkta arbetsgivaravgifter för mindre företagändrade skatteregler, som ger rättvisa åt små företagHögskolanHögskolan i är viktig för Sjuhäradsbygdensutveckling, ja, egentligen för en ännu större region. Atthögskolan byggs ut och ges större resurser är en viktig del ide regionala satsningarna som måste till för att ''HelaSverige skall leva''. Högskolan får nu möjlighet att ävenbedriva forskning -- detta anser jag mycket viktigt och förframtiden måste forskningsresurserna ökas.Det finns enligt min mening behov av att bygga ut ochförstärka utbildningen vid högskolan i . Genomenvetnainitiativ från har förskollärarutbildningenkommit tillbaka till . Men det finns behov att utökadenna utbildning med en barnskötarlinje. Kommunerna iSjuhäradsbygden har skrivit till UHÄ och begärt att ensådanhär linje skall förläggas till . Man har föreslagit en50-poängs utbildning med 30 platser. Det finns ett stortbehov inom barnomsorgen för just denna utbildning, dåfrämstför småbarnsgrupperna. Från elevhåll har det också visatsettstort intresse för en sådan utbildning. Ibudgetpropositionenfinns förslag om 120 utbildningsplatser som skall fördelastill olika utbildningsorter. Jag anser att, eftersom detfinns ett dokumenterat behov av denna utbildning iSjuhäradsbygden, skall besluta om 30utbildningsplatser som skall förläggas till Borås.För några år sedan fanns det en utbildning tillfritidspedagoger i , vilken lades ner efter en ganskakort tid. har det visat sig att det finns ett behov avfritidspedagoger som är större än vad man trodde närnedläggningsbeslutet togs. beslut att 6-åringarskall få börja skolan gör att behovet av fritidspedagoger iskolans undervisning ökar. Alltså är det viktigt att nubesluta om en utökad utbildning av fritidspedagoger, ochjagföreslår att en utbildningslinje på 30 platser inrättas iBorås så snart detta är praktiskt möjligt.Proteko är viktig för tekoindustrin och därmedäven förSjuhäradsbygden. Den satsning som stat, kommun ochföretaggjort här är bra, men det behövs en fortsatt utveckling. Viden tekodag i sa industriminister attProtekoskall få fortsätta också efter 1991. Alla andra tankar hadevarit absurda. Jag tycker inte att det räcker med att bara hakvar Proteko, utan vi måste se framåt och bygga vidare. Detgäller att få en internationellt konkurrenskraftigutbildningsanstalt med resurser för forskning ochutvecklingsinsatser. För den skull anser jag att det tillProteko och högskolan i knyts en professur inomteko, isamarbete med i . I ett läge därtekoindustrin har bekymmer och då det krävs insatser förattförbättra och effektivisera produktionen är det nödvändigtmed en hårdare satsning på utbildning på alla nivåer.Vid Tekocenter i finns alla utbildningar inomteko,det är viktigt att bevara dem och att utveckla de delar därdet behövs ytterligare kunskaper. Vissa tekolinjer börutökastill en treårig linje. I samarbete med ingenjörsutbildningenbör det startas en utbildning i textilkemi.Textilforskningsinstituten -- Tefo -- finns redan vidTekocenter i men jag anser att hela Tefos verksamhetborde flyttas till . Vissa delar finns i ,men det skulle vara ett rationellare sätt att arbeta om helaverksamheten fanns i . Det skulle dessutom geTekocenteroch teko ett ännu bättre stöd.I dag hanteras det statliga stödet till tekoindustrin avStatens (), som är förlagt till Stockholm.Jag föreslår att fördelningen och administrationen avbranschprogrammet Teko i fortsättningen sköts av Proteko.VidProteko i finns kunskapen och närheten tilltekoindustrin; en sådan förändring tror jag skulle medföraenbättre användning av det statliga stödet.Jag föreslårInrättandet av en 50-poängs barnskötarkurs vidhögskolan iBoråsInrättandet av en fritidspedagoglinje vid högskolan iBoråsInrättandet av en professur inom teko vid högskolan iBoråsUtveckling av tekoutbildningenTefo i sin helhet flyttas till BoråsAdministration och fördelning av det statliga stödet tilltekoindustrin flyttas från SIND till ProtekoSifuI finns ,. SIFU har en viktig roll för att ge utbildning tillföretag och då speciellt till småföretag. I den omvandlingsom nu pågår och ligger framför oss har SIFU en viktig roll.För utbildning inom övriga områden, utom teko (därProtekosköter utbildningen), har SIFU ett brett program. När denEuropeiska marknaden närmar sig är det nödvändigt förallaföretag att öka sina kunskaper på detta område. FörSjuhäradsbygden finns det ett behov att först och främstvararädd om de företag som finns i bygden och dessutom skapaförutsättningar för nya att starta.Den statliga satsningen på att utveckla småföretag böräveni fortsättningen innebära att budgetmedel tillskjuts för attkunna erbjuda de mindre företagen utbildning för sinaanställda.Jag föreslår att SIFU:s förutsättningar att erbjuda mindre ochmedelstora företag utbildning av sin personal förstärksEtt BB för nyföretagande i SjuhäradsbygdenUtbyggnaden av högskolan, Proteko och SIFU samtförekomstenav ett företagarintresse och kompetens vid StatensProvningsanstalt, skapar en atmosfär där nya idéer kan gro.Men vägen från idé till företag och produktion kan mångagånger vara både knagglig och lång. För många så lång ochbesvärlig att det aldrig blir något av det. Jag tycker attdet borde vara viktigt för alla inte minst för samhället attde idéer som finns kan förverkligas. Det behöver skapasekonomiska och andra förutsättningar så att den som har enidé men inte pengar och alla kunskaper om att starta företagkan få hjälp med att komma igång.Vad jag vill ha till stånd är ett BB där nya företag kanfödas och växa till. , som äger lokaler ochservicefunktioner, borde skapas. Här kunde den som har enföretagsidé börja sin verksamhet med stöd och hjälp från''företagshuset''. När verksamhet sedan börjar fungera kanföretaget flytta ut i den normala företagsmiljön.Utvecklingsfonden borde få i uppdrag att ta initiativ sådan satsning, där banker, finansbolag ochprivatpersonerkan skapa den ekonomiska grunden för stiftelsen.Jag föreslår att utvecklingsfonden ges i uppdrag att ta initiativ som skall ha till uppgift att hjälpa till medatt starta företag och hyra ut lokaler och ge service pårimliga villkor.Statlig utlokaliseringBorås och har en liten andel statligverksamhet. För att hjälpa till att förstärka regionen medarbetstillfällen och även ge ett mera differentierat utbud påarbetsmarknaden är statlig verksamhet ett bra alternativ.Vidutlokalisering av statlig verksamhet bör Sjuhäradsbygdenkomma i åtanke. Jag anser bl.a. att delar av Postgirot skalllokaliseras till Borås.Jag föreslår utlokalisering av statlig verksamhet till Sjuhäradsbygdenen del av postgirot skall lokaliseras till BoråsAMSI den arbetsmarknadssituation som jag beskrivit tidigarefår länsarbetsnämnden och arbetsförmedlingarna en viktigroll. Vid besöket i gav industriministerRuneMolin löften om mer resurser till länet för utbildning avarbetslösa. Reglerna för att kunna ge utbildning till den somär arbetslös måste som jag ser det bli generösare. Deuttalanden som gjorts från olika håll tyder på att det finnsen förståelse för en sådan förändring. De regler som finnsskall vara sådana att vidareutbildning i enarbetslöshetssituation blir möjlig. Det kan vara svårtför den arbetssökande som redan har en ganska brautbildningatt få arbetsmarknadsutbildning. Det borde vara möjligt förden som är intresserad att under sin arbetslöshet förbättrasin utbildning och därmed möjligheterna att få ett nyttarbete. De krav som ställs av arbetsmarknaden görvidareutbildningen viktig, och ofta nödvändig. Därför anserjag att reglerna bör ändras så att även utbildning pågymnasie- och högskolenivåûû skall kunna ske i AMS-regi.Även om utbildning är viktig tror jag att det också måstefinnas pengar till att ordna beredskapsarbete. I det följandekommer jag att föreslå investeringar i järnvägsbyggandeochvägbyggande -- detta ger arbetstillfällen, men skall intebetecknas som beredskapsarbeten utan vara långsiktigainvesteringar för att förbättra förutsättningar förSjuhäradsbygden. Men det kommer att behövas resurseräven förberedskapsarbeten.Jag föreslår en kraftigare satsning på utbildning av arbetslösaändrade regler så att även den som har en utbildning kanfåkomplettera sin utbildning med AMS-hjälppengar till beredskapsarbeteJärnvägarFör är järnvägen mycket viktig. Dejärnvägar som finns behöver ges en mer omfattande trafikföratt minska på vägtrafiken. Försurningen och skogsskadornaärett betydande problem och där är biltrafiken en stor orsaktill de skadliga luftföroreningarna. Tåget erbjuder då ettbra alternativ, men det blir aldrig något riktigt alternativförrän turtätheten blir sådan att resenärerna uppleverväntetiden rimlig.Regeringens förslag till investeringar på järnvägsnätet ärför dåligt för att kunna tillfredsställa de behov som finns.Det behövs investeringar både i byggande av nya banor ochreparation av gamla banor samt stora investeringar i nyatåg.Centerpartiet har föreslagit investeringar på 40 miljarderunder 10 år.För handlar det om att få enfungerandependeltrafik mellan och . Enligtförslagfrån utredningen om trafiken runt så kan det blienverklighet , men då måste de pengar som anslåstill trafikåtgärder i storstadsområdena i tillräckligt stordel gå till järnvägstrafiken. Herrljungabanan somförbinder med residensstaden ärdessutomtills vidare den väg som resenären från fårta till . Denna bana måste få en upprustning ochtrafikeras med nya tåg. Viskadalsbanan har nuövertagitsav länstrafikbolaget -- jag vill i det sammanhanget påpekaatt statsbidraget till lokaltrafiken skall vara sådant attdet möjliggör en tätare trafik på denna bana.Kust-till-kust-banan mellan och bör också trafikeras tätare.Götalandsbanan är den nya järnväg, som mycketkraftigtskall förkorta restiden till , ochJönköping för människor i . Drömmen omdennanya järnväg är nu mera verklig än tidigare, SJ har på ettpositivt sätt beskrivit möjligheterna att förverkliga banan.Och den arbetsgrupp som utarbetat ett förslag har visat attden tanke som kom fram i för ett antal årsedan är riktig. Att det är ett realistiskt projekt. Som jagtidigare påpekat är järnvägen viktig för att kunna få etttrafiksystem som inte förstör miljön. Både person- ochgodstransporter skall enligt min åsikt i större utsträckningske på järnväg. Men då måste järnvägen finnas inomräckhåll,det måste gå tåg där och dessa tåg måste stanna för på- ochavstigning. när det är ont om arbete och arbetslöshetenökar tycker jag att det är riktigt att staten tidigare än mantänkt startar investeringar som ger utveckling. Att startabygget av Götalandsbanan ger bättre och snabbare resorochtransporter för , den ger en bättre miljö,mindre trafikskador och ger företag i . Starta byggandet så snart projekteringochandra detaljer är klara.Jag föreslår kraftigare satsningar på järnvägsutbyggnadstarta byggandet av Götalandsbananse till att pendeltrafiken på järnväg mellan ochGöteborg blir förverkligad snabbtöka turtätheten på övriga banorstatsbidraget till länstrafiken blir sådant att satsning påtågtrafik främjasVägarVägarna har stor betydelse för en bygd, inte minst då demindre vägarna som förbinder de många små orter somfinns iSjuhäradsbygden. Genom att ha vägar som är bra, detbehöverinte vara några stora vägar, med de skall vara ''farbara'' gesföretag och boende bättre förutsättningar. ärvägunderhållet eftersatt och viktiga förbättringar kommerinte till stånd, därför att väganslagen minskats och dessutomi större utsträckning använts i storstadsområdena.Sjuhäradsbygden har många mindre grusvägar, sombehöverförbättras, rättas och beläggas. har lagtförslag om att speciella pengar skall avsättas för att kunnagöra sådana här förbättringar, detta är mycket viktigt förSjuhäradsbygden.Byggandet av R41 har gjort halt i , för hurlängevet ingen. Väntan på fortsättningen från till Berghemhar redan varit för lång. Det är misshushållning medresurseratt, som skett med R41, göra ett halvt jobb. De fördelar somen ny väg innebär för trafik och inte minst för miljönuteblir så länge bygget inte är färdigt. Återstående delskall enligt min åsikt byggas med byggstartunderinnevarande budgetår. bör ge regeringen iuppdragatt tillskjuta de pengar som behövs.