mot · GE02U507 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningDet europeiska samarbetet står inför stora utmaningar.Centern lägger i motionen fram förslag till hur börverka i de europeiska samarbetsorganen. bör verka för att alla europeiska staterska leva upp till de europeiska konventionerna ommänskliga fri- och rättigheter och kunna bli medlemmar.Sverige bör aktualisera de baltiska staternas suveränitet iESK. Ett starkt kan ge värdefulla bidrag till Europai övrigt.Centern föreslår att ett . En ny treårsplan för Östeuropa-samarbetet måsteutarbetas. Stödet till ska för nästa budgetår utgåmed . Den nya treårsplanen bör fördubblaambitionsnivån. Miljösamarbete och kontaktutbyte bör geshög prioritet.Sverige bör ta initiativ till en internationell konferens omBaltikum . Det är viktigt att den internationellaopinionen mobiliseras till stöd för de baltiska staternassjälvbestämmande.Målet med den europeiska integrationsprocessen måstevara en alleuropeisk gemenskap. måsteockså arbeta för en värld präglad av fri handel ochekonomiskt samarbete. I motionen redovisas centernsförslag hur det västeuropeiska samarbetet bör utvecklas påolika områden.Europa i förändringMålet för Europapolitik bör enligt centernsuppfattning vara att främja en alleuropeisk gemenskap,öppen mot omvärlden. Den skall trygga en fredligutveckling i och präglas av ansvar för människorssociala välfärd och för miljön, samt främja en ekonomiskutveckling för alla delar.Förutsättningarna för att förverkliga ovanstående målhar förändrats på ett avgörande sätt och1990. 1990 var det år då det ansågs ha avslutats.Tack vare den avspänningspolitik som främstintroducerades av president skapades helt nya förutsättningar för samverkani . Det faktum att inte längre ansågdet möjligt att bibehålla en militär kontroll överWarszawapaktens västliga stater möjliggjorde en snabbfrigörelse och demokratiseringsprocess i Öst- ochCentraleuropa. har upphört att fungerasom militär allians.Visionen av ett i sin helhet präglat av demokratioch fredlig samverkan har blivit mer möjlig än tidigare.Denna bild är dock inte utan allvarliga skuggor. Denmörkaste är den mycket oroväckande utvecklingen iSovjetunionen och förhållandena i . bör taupp de baltiska staternas situation i . Detandra världskriget är inte avslutat förrän de baltiskastaterna får sin självständighet åter.Även i länder som och kvarstår ettbetydande kommunistiskt inflytande med negativakonsekvenser för demokratiutvecklingen. De nationellamotsättningar som kommit upp till ytan när detkommunistiska förtrycket har lindrats ger också anledningtill allvarliga bekymmer.Avvecklingen av det har kommit till uttrycki ett omfattande arbete för att skapa en gemensamsäkerhetsordning. Det har visat sig möjligt på ett sätt somaldrig tidigare att komma överens om storatruppnedskärningar i inom ramen för ESK-processen och att bygga upp ett system av säkerhets- ochförtroendeskapande åtgärder. ESK-arbetet har också fåttvissa institutionella former i och med beslutet om ettcentrum för konfliktlösning och medling i samtför förtroendeskapande åtgärder och rustningskontroll iWien.Det europeiska samarbetet står förvisso inför storautmaningar. Det kommunistiska systemets sammanbrott iÖst- och har avslöjat katastrofalakonsekvenser av fyra årtiondens vanstyre. Den ekonomiskamisären är omfattande. De ekologiska problemen likaså.En övergång till marknadsekonomi synes vara det endasättet att få de öst- och centraleuropeiska ekonomierna attfungera igen. Men leder det till betydandeomställningsproblem.Skall den rådande demokratiseringsutvecklingen i Öst-och kunna befästas så är det viktigt attregeringarna där får möjlighet att hantera de ekonomiskaoch ekologiska problemen och tillförsäkra medborgarnarimliga levnadsvillkor. I annat fall riskerar de sociala ochetniska motsättningarna att växa på ett sätt som återigenkan bli ett hot mot demokratin.Europa-organFN:s ekonomiska kommission för , ECE,är det enda etablerade samarbetsorgan som omfattar helaEuropa både i väst och öst samt . Det har gjortbetydande insatser bl.a. på miljöområdet. Det är viktigt attarbetet på att bygga upp ett system av miljökonventionerför inom bl a ECE fortsätter.Europarådet är samarbetsorganet för Europasdemokratier. Just i rollen som värnare av den europeiskatraditionen av demokrati och mänskliga rättigheter harEuroparådet en central roll som samarbetsorgan både förregeringar och parlament. Frigörelseprocessen i Öst- ochCentraleuropa har gett en ny viktig roll sommötesplats för de gamla demokratierna i väst och de nya iöst. har redan beviljats medlemskap i ,andra stater har fått observatörsstatus. Det måste vara enmålsättning att så många som möjligt, helst alla europeiskastater, kan underteckna och leva upp till de europeiskakonventionerna om mänskliga fri- och rättigheter och blimedlemmar i säkerhetskonferensen, ESK, harspelat en central roll för formandet av det nya . Mestiögonenfallande är naturligtvis det arbete på att skapa en nyfredsordning i som sker inom ESK-processens ramoch de betydande konventionella nedrustningar som dettabl.a. Men ESK-överenskommelsen innehållerockså åtgärder för att säkra respekten för mänskligarättigheter, åtgärder för att främja kulturellt och socialtutbyte mellan alla europeiska länder, åtgärder förekonomiskt samarbete och miljösamarbete.Arbete pågår nu för att ge ESK-samarbetet merinstitutionella former. Bl.a. diskuterar man hur ESK-samarbetet skall kunna få en parlamentarisk förankring. Enmöjlighet härvidlag är att låta också varaparlamentarikerförsamling åt ESK. Detta förutsätter dockatt man kan lösa frågan om USAs och deltagande.Det är viktigt att ger samarbetet inom ESK enfortsatt hög prioritet och aktivt medverkar för att ge den såöppna former som möjligt.EftaRedan år 1972 ingick och de övriga EFTA-länderna , , , och Österrikeavtal med EG om frihandel för industrivaror. Detta avtalhar sedermera utvecklats och EFTA-länderna har sedan1984 fullständig tullfrihet för industrivaruhandeln med EG.Samma år beslöt medlemsländerna i EFTA och att utvidga samarbetet till ett gemensamteuropeiskt samarbetsområde (EES) som ska omfatta de 18västeuropeiska länderna i EFTA och EG. EFTA har ocksåkommit att spela en aktiv roll i arbetet på att bygga utsamarbetet mellan Väst-, . EFTAsroll har därmed utvecklats från att vara en renodladfrihandelsorganisation till ett internationellt organ medvidgade uppgifter. EFTA har numera samarbetsavtal medPolen, , och Ungern.Målsättningen måste vara att ett frihandelsavtal sluts.EFTA bör dock inte bara ses som ett instrument för ökatsamarbete inom . bör tvärtom verka för attEFTA bygger upp ett utvidgat ekonomiskt samarbete ocksåmed andra marknader som , etc.Europeiska gemenskapen, EG, har kännetecknats av en mycket stark dynamik präglad avarbetet på att skapa den inre marknaden och formandet avden ekonomiska och politiska unionen. I takt medutvecklingen i har EGsalleuropeiska ansvar vuxit. Detta kommer till uttryck i EGsroll som koordinatör av västvärldens ekonomiska biståndtill , men också i mängden av bilaterala avtal medde öst- och centraleuropeiska länderna och deassociationsförhandlingar som inleds med ,och . Mot denna bakgrund blir detalltmer möjligt att utvecklas till ett alleuropeisktsamarbetsorgan.Nordiska rådetDet nordiska samarbetet har inte minst tack nått en imponerande bredd och berör idagde flesta samhällsområden. Det har därmed blivit ettgrundläggande inslag i både in- och , som bildades och där alla denordiska länderna medverkar, är det dominerandesamarbetsorganet . Samarbetet i byggerpå medlemsländernas oinskränkta suveränitet ochsjälvbestämmande. Rådets uppgift är att genomrekommendationer till regeringarna i de nordiska ländernafrämja tillkomsten av gemensamma beslut imedlemsländerna.De nordiska länderna har av hävd känt en storgemenskap med folken i Östersjö-området. Kontakternamellan exempelvis de baltiska folken och /Sverigehar upprätthållits även efter . Vårtnordiska intresse för de baltiska republikerna, ochDDR har en historisk bakgrund och en långvarig har också kommit att bli ett viktigt organi kontakterna mellan de nordiska och baltiska länderna. Detär därför naturligt att det nordiska samarbetet successivtvidgas till att i olika avseenden omfatta också resten avÖstersjö-området.Norden i ett nytt EuropaI strävan att skapa ett integrerat och öppet spelarockså det nordiska samarbetet en väsentlig roll. Dettasamarbete är unikt och åtnjuter stor internationell respekt.Att de fem nordiska suveräna staterna med bibehålletsjälvbestämmande kunnat uppnå så goda resultat för sinamedborgare är unikt.Det nordiska samarbetet har därför en given roll också idet alleuropeiska samarbetet.De nordiska ländernas regeringar bör intensifiera sittsamarbete. Det engagemang som finns på denparlamentariska sidan bör tas till vara och derekommendationer som antas behandlas med skyndsamhetoch erforderliga resurser ställas till förfogande av denordiska regeringarna.Detta är desto viktigare som det nordiska samarbetet haren stark folklig förankring. Medborgarna i vet attdet nordiska samarbetet inte är något självändamål. Dekänner sedan generationer den nära kulturellasamhörigheten. Kanske framstår den ännu tydligare i dagnär mediautbudet från övriga delar av världen blir alltstörre.De nordiska medborgarna upplever de stora fördelarnamed passfriheten, den gemensamma arbetsmarknaden ochden sociala tryggheten. Det finns också en stor otålighetöver de brister som fortfarande finns.Målet en gemensam nordisk hemmamarknad är långtifrån nått. Många byråkratiska hinder ligger i vägen. Inteminst upplever man detta i gränsområdena, där samarbetemellan grannar på ömse sidor av gränsen är naturligt ochför många en nödvändighet för att regionen skall överleva.Beslutsgångarna är ofta långsamma och skillnader ilagstiftningen skapar svårigheter, trots att harmonisering avlagar fanns med redan från början i avtalet mellan denordiska länderna.Det är av utomordentlig betydelse att harmoniserings-och utvecklingsarbetet mellan de nordiska ländernafortsätter och att de nordiska aspekterna beaktas i detförhandlingsarbete som pågår med övriga Europa.Oavsett hur de framtida europeiska samarbetsformernakommer att se ut, så kommer de nordiska medborgarna attse det som en trygghet att det nordiska samarbetet fortsätteroch finner en form som på ett kraftfullt sätt kan hävdaNordens intressen.Centerpartiet vill vidareutveckla det nordiskasamarbetet. Enligt vår mening är det av särskild vikt att detnordiska samarbetet intensifieras för att: stärka Nordensposition i förhållande till den europeiskaintegrationsprocessen som hemmamarknadutveckla och öka kontakterna med och stödet tillÖsteuropa, speciellt miljöförstöringen ochgenomföra restaureringsåtgärder i och omkring ,som en del av det globala miljöansvaret öka det nordiskabiståndssamarbetet bedriva en generös flyktingpolitikförverkliga förbättra ungdomarsstudier och arbetsmöjligheter i ett grannland förbättradet gränsregionala samarbetet utvecklakommunikationerna i NordenEtt starkt kan ge värdefulla bidrag till iövrigt, liksom också kan ha mycket att vinna på attaktivt delta i ett väl integrerat medborgarnas . Inteminst inom ramen för den fortgående europeiskaintegrationen är en förstärkt nordisk samverkan angelägenför att ge tyngd åt de nordiska synpunkterna och intressena.Arbetet i är en naturlig utgångspunkt församnordiskt agerande.Samarbete med ÖsteuropaDemokratiserings- och frigörelseprocessen i Östeuropaskapar nya förutsättningar för allt europeiskt samarbete.Det är viktigt att spelar en pådrivande roll i dennaalleuropeiska integrationsprocess.Ett särskilt intresse och ansvar har naturligtvisför vad som sker i vårt närmaste grannområde. Historiskaoch geografiska skäl bildar grundval för en solidaritet ochintressegemenskap som förpliktar.Som vi redan nämnt anser det viktigt attdet traditionella nordiska samarbetet i skilda avseendenutvidgas till att omfatta också våra övriga grannar runtÖstersjön. Ett framtida informellt samarbetsområde medett omfattande ekonomiskt, kulturellt, socialt och politisktutbyte, skulle kunna omfatta de nordiska länderna, debaltiska republikerna, i synnerhet de norra delarna avPolen, men också och iSovjetunionen och de nordligaste delstaterna i Tyskland.Det skulle innebära ett återställande av uråldrigakontaktvägar och utgöra en värdefull motvikt till enkoncentration mot centrala . Omfattningen avett sådant samarbete är dock starkt beroende av denfortsatta utvecklingen i Sovjetunionen.MiljösamarbeteMiljöförstöringen i de central- och östeuropeiskaländerna är ett gemensamt problem för alla länder.Det kommer att fordras stora insatser för att införa enförbättrad reningsteknik och därmed begränsa demiljöförstörande utsläppen från den tunga industrin ochfrån städerna. Dessutom krävs en modernisering avtillverkningsindustrin och moderna miljövänligatillverkningsmetoder både i den tunga processindustrin ochi småföretagen. Det är naturligt att miljön blir ett av deviktigaste samarbetsområdena mellan och övrigaÖstersjöländer. har i en särskild motion ''Östersjönska räddas'' föreslagit en åtgärdsstrategi förmiljöinsatserna.Ekonomiskt samarbeteEn förutsättning för en gynnsam ekonomisk utvecklingär en sanering av östekonomierna. Enmoderniseringsprocess förutsätter att handeln åter kanutvecklas. Ett av de svåraste problemen för deösteuropeiska länderna är tillgången på konvertibel valutaför inköp i väst. Ett sätt att lösa detta kan vara att Sverigeger länderna tillgång till lån i hårdvaluta med förmånligavillkor, som de kan återbetala i sin egen valuta. Sådana lånska endast få användas för köp i av utrustning ochtjänster som är av vital betydelse för landets utveckling.För att underlätta handelskontakterna bör ett stöd till inrättas. särskild motion till föregående har vi utvecklathur ett kreditinsitut för kan byggas upp.För att underlätta finansieringen av införande avmiljöförbättrande teknik måste företag och oganisationer idet aktuella området få tillgång till s k mjuka lån, d v s lånmed låg ränta och lång amorteringstid. Genom statligagarantier kan det tillgängliga kapitalet på den svenskakapitalmarknaden lånas upp av det av oss projekt som leder mer miljövänlig produktion än idag.Statens exportråd bör få i uppdrag att ta fram ettprogram för att underlätta samarbete mellan svenskasmåföretag och företag i våra grannländer runt Östersjön.Regeringen bör återkomma till med förslag till deresursförstärkningar som kan erfordras för att genomföraett sådant program.UtbildningssamarbeteDet dominerande problemet inom näringslivet i områdetär bristen på kunskaper i företagande och ledarskap.Utbildningsbehovet är omfattande. Det är därför angelägetatt ge möjligheter till ett utökat studentutbyte påhögskolenivå. En riktad utbildningsverksamhet kan ävenorganiseras i samarbete med svensk företagsamhet med denföretagsanknutna utbildningen inom gymnasieskolan sommodell.En fri och obunden press är en nödvändig del i ettdemokratiskt samhälle för att garantera en mångfald iinformationsutbudet. Det svenska stödet bör bl a riktas tilldetta område. Stödet bör omfatta teknisk utrustning förtidningsutgivning men också utbildningsinsatser för attstimulera den fria pressen i Öst- och Centraleuropa.Ett fritt BaltikumDe baltiska folkens kamp för demokrati, frihet ochoberoende skapar respekt och medkänsla. Det finns en djupsympati i för människornas situation i ,och . reagerar med kraft motSovjetmaktens övergrepp. har ett stort ansvar attvara pådrivande i världsopinionen. Kampen försjälvbestämmande och frihet måste gå vidare. De mänskligarättigheterna måste försvaras. måste stödja debaltiska folken genom att utveckla kontakterna ochfördjupa samarbetet.De baltiska staterna har fört en lång kamp för rätten tillden egna kulturen och ökad frihet. De öppna folkligamanifestationerna 1987 följdes av flera manifestationer.Efter att protesterna mot bl a Molotov-Ribbentrop-paktenfått mer organiserade former och folkfronter bildats irepublikerna antogs också flera väl förankrade politiskakrav. Folkfronterna vann stora framgångar vid valen till densovjetiska folkkongressen . Regionalt uppnåddefolkfronterna flera viktiga nationella delmål som t ex enökad ekonomisk självständighet och rätten att använda denegna flaggan.Internationell konferens om BaltikumSverige måste genom en aktiv utrikespolitik kraftfulltprotestera mot militära och andra övergrepp mot debaltiska folken. Stödet från grannländerna är av storbetydelse för de baltiska republikerna. Därför krävs attSverige aktivt stöder utvecklingen mot självständighet.Vi anser att bör ta initiativ till en konferensunder i om . Det bör vara enöppen konferens med brett deltagande. Det är viktigt attden internationella opinionen mobiliseras till stöd för debaltiska staternas självbestämmande.Centern har i en särskild motion om föreslagitåtgärder för att stödja och utveckla samarbetet.Finansiera stödet till Central- och ÖsteuropaDe central- och östeuropeiska länderna kan inte, trots deekonomiska svårigheter som länderna brottas med,jämställas med . Medel för insatser till deösteuropeiska länderna bör beslutas i särskild ordning.Riksdagen bör besluta att inrätta ett särskilt anslag förstöd till . För /92 beräknar vi 300milj kr. Miljöinsatserna måste prioriteras i samarbetet. Förfolkrörelsekontakter och kulturellt utbyte bör 10 milj kravsättas.Ansvaret för förvaltningen av anslaget i den del detomfattar tekniskt stöd, bör åvila BITS, insatserna påmiljöområdet bör ansvara för, medanförvaltningsansvaret för resurserna till folkrörelsekontakteroch kulturellt utbyte bör åvila Svenska institutet.Centerpartiet föreslår dessutom som tidigare nämnts attriksdagen beslutar begära förslag från regeringen ominrättande av ett ska ses som ett första steg i arbetet för attlämna riktat stöd till de östeuropeiska länderna.Regeringen bör redan nu förbereda en ny treårigsamarbetsplan. Vi anser att resurserna måste fördubblas idenna plan. Detta bör ges regeringen till känna.Sverige och EGDet har varit naturligt för att förstärkasamarbetet med andra länder i . Redan 1972tecknade tillsammans med de övriga EFTA-länderna handelsavtal med EG.Intresset för ett vidgat samarbete mellanhandelsorganisationerna var ringa . I och med Luxemburg-deklarationen angavsdock en ny och bredare inriktning för det fortsattasamarbetet. I dokumentet identifieras fyra principielltviktiga samarbetsområden -- fri rörlighet för personer,tjänster, varor och kapital, d v s de fyra friheter som ocksåär inriktningen för EGs utveckling mot en inre marknad.Riksdagen beslöt, med bred politisk förankring, därockså ingick, att ställa sig positiv till ett närasamarbete mellan EFTA-ländena och EG.Under år 1989 inleddes ett intensivt arbete med attkartlägga olika problemområden. redovisadesresultatet av detta kartläggningsarbete av EFTAs och EGsministerråd. Med detta som underlag enades EFTA-länderna och EG om en fortsättning av överläggningarnamed målet att presentera förslag till samarbetsavtalavseende de fyra friheterna. fastställdesförhandlingsmandatet för de förhandlingar som pågår.Efter en avstämning vid det EG--somgenomfördes räknar man med attförhandlingarna skall kunna slutföras under våren 1991.Vår neutrala ställning och vårt oberoende frånstormaktsintressena är en utomordentlig tillgång som vimåste slå vakt om. Det är särskilt viktigt i det föränderligautrikes- och säkerhetspolitiska skeende som vi nu upplever.Detta måste vara en viktig utgångspunkt för Sverigesinställning också i EES-förhandlingarna.Ett viktigt område som måste klargöras är formerna förgemensamt beslutsfattande och den juridiska kontrollen avefterlevnaden av ingångna överenskommelser. EES-avtaletfår inte leda till ett ensidigt beroende av EG-beslut.Inom flera områden ställer högre krav än EG.Integrationen får därför inte medföra krav på svenskanpassning så att viktiga skyddsaspekter åsidosätts.Reformarbetet i fråga om arbetsmiljö, miljö och folkhälsafår inte försvåras. Angelägna mål som full sysselsättning,regional balans och social trygghet måste vara vägledande.Vi har anledning att delta i ett gemensamt arbete för atthöja ambitionsnivån i hela på viktigavälfärdsområden. Frågor rörande den regionala balansenmåste ägnas särskild uppmärksamhet. villbetona att ett samarbetsavtal måste ge riksdagenhandlingsfrihet att bedriva en aktiv regionalpolitik.Även om deklarerat ett svenskt intresse avmedlemskap i är det nödvändigt att all omsorg läggs nedpå att åstadkomma ett bra . EES-samarbetekommer under alla omständigheter att gälla de närmasteåren.Frågan om medlemskapRiksdagen beslutade med stor majoritetatt regeringen skulle få fullmakt att under vissaförutsättningar lämna in en ansökan om medlemskap i bör eftersträva att bli medlem i den Europeiskagemenskapen med bibehållen neutralitetspolitik. Endastsom medlem kan vårt land fullt ut delta i och få inflytandepå den Europeiska gemenskapens samarbete. Efter ensamlad bedömning av de utrikes- och säkerhetspolitiskafaktorerna och efter samråd i utrikesnämnden börregeringen kunna lämna in en svensk ansökan ommedlemskap. Utskottet bedömer det sannolikt att så kanske under 1991.I bedömningen ingår självfallet hänsyn till den fortsattautvecklingen i , inkl. EGs regeringskonferenser,EES-förhandlingarna och säkerhetspolitiskt viktigaskeenden inom ESK. Av betydelse är också hänsyn tillsamarbete med de nordiska länderna och de övriga EFTA-länderna.Regeringen bör återkomma till i frågan omförhandlingarnas uppläggning och konstitutionella aspekterpå medlemskapet. Det är enligt utskottets uppfattningangeläget att arbetet med att på olika områden belysakonsekvenserna av ett medlemskap i inleds så snart sommöjligt. Enligt utskottets mening bör en parlamentariskarbetsgrupp ges möjligheter att efter slutförda EES-förhandlingar löpande följa framtidamedlemskapsförhandlingar och deras förberedelser.Vår medverkan till detta beslut innebär att vi är bereddaatt genom en medlemsansökan aktivt prövaförutsättningarna för ett svenskt EG-medlemskap. Centernhar länge hävdat att om EG skulle utvecklas mot enalleuropeisk gemenskap bör också vara med.Intresset inom EG att utvecklas i en sådan riktning har ökatbetydligt på grund av den östeuropeiska utveckling, somockså skapat nya möjligheter för att förenamedlemskap med en bibehållen neutralitetspolitik.Beslutet är inget slutgiltigt ställningstagande till fråganom svenskt EG-medlemskap. Det kan ske först efter det atten eventuell förhandlingslösning är klar och allakonsekvenser kan bedömas.Det är viktigt att väl förbereder de förhandlingarmed EG som är att vänta. Vi måste noga följa EGsutveckling fram till det datum då vi kan bli medlemmar.Vi måste också grundligt analysera vilkaövergångsbestämmelser som kan bli nödvändiga för attskydda viktiga svenska intressen. Resultatet av EES-förhandlingarna blir därvid en viktig grund.Ett eventuellt medlemskapsavtal bör således innehållaregler som gör det möjligt att upprätthålla vår i många fallhögre standard på miljöområdet i avvaktan på att EG iövrigt kommer ifatt. Liknande lösningar kan bli nödvändigapå områden som arbetarskydd och arbetsmarknad, vissasociala områden, jämställdhetsfrågor och påregionalpolitikens område.Det är också viktigt att vi i förhandlingarna klargör denbetydelse neutralitetspolitiken har för vårt uppträdandeinom det europeiska samarbetet.InformationDen kommer att innebära storahändelser när det gäller Europasamarbete. EttEES-avtal förväntas bli färdigt under våren 1992.Eventuellt kan en ansökan om medlemskap i ocksåkomma att sändas in . Samarbetet medÖsteuropa kommer förhoppningsvis också attvidareutvecklas. Förhandlingarna med EG kommer attprägla och ett medlemskap kan bliaktuellt val.Det är viktigt med en intensiv debatt om det svenskaEuropasamarbetet och att det ställningstagande som görsbaseras på en kunnig och medveten folkopinion. Centernföreslog i samband med riksdagsbeslutet om EG att eninformationskampanj ska genomföras, liknande derådslagskampanjer som genomfördes omenergi.