mot · GE02T425 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt TSV () omkom 684personer i trafiken 1990. Även om denna siffra är alltförhög, är det ändå en betydande minskning jämfört med 1989då över 800 människoliv gick till spillo. Den främstaorsaken till minskning avseendeantalet dödade i trafiken påstås bero på minskad bilkörning,vilket avläses i bensinförsäljningen.Olyckorna medför oändligt lidande för enskilda ochstora ekonomiska förluster för samhället. Inte i någonannan arbetsverksamhet -- och vägar är i stor utsträckningen arbetsplats -- är man beredd att acceptera en skaderisk iden storleksordning som trafiken medför.Antalet dödade och skadade har , medundantag för ovan nämnda 1990, varit relativt konstant.Målet måste vara en varaktig minskning i absoluta tal. Trotstillskapandet av och höjdaanslag till NTF (för trafiksäkerhetensfrämjande) har inte siffrorna påverkats nämnvärt.Vad påverkar då säkerheten i trafiken? Tyvärr vet vi intetillräckligt om vilka faktorer som mer än andra bidrar tilluppkomsten av trafikolyckor. I grova drag kan man docksäga att säkerheten påverkas av fordonens beskaffenhet,vägarnas tillstånd och hur trafikmiljön är utformad, samt avföraren.FordonenBeträffande fordonen kan sägas att tack vare blandannat fordonsfabrikanter, och (Statens vägoch trafikinstitut) har faror och fällor häftadevid fordonen upptäckts och avhjälpts. Säkerhet, komfortoch teknik för bättre miljö har utvecklats. Följderna av enolycka lindras genom att bilbälte och barnstolar numeraanvänds i bilen. Hjälmar och skyddsdräkt har fåttgenomslag hos motorcyklister och cyklister. Olika yttre ochinre detaljer i bilen har förbättrats såsom belysning,bromsar, vindrutetorkare, invändig utformning m.m.Utveckling pågår ständigt. Så kallade bältessträckare, air-bags m.m. är exempel på ny utrustning som blir alltvanligare.En positiv trafiksäkerhetsteknisk utveckling är dessutom det elektroniska, låsningsfriabromssystemet. Teknisk utrustning som ökartrafiksäkerheten bör självfallet uppmuntras.Förbättringarna är stora och personbilsparken ersättsmed av nya bilar. Moderatasamlingspartiet har fått stöd i olika utredningar för förslagom bättre stimulans till skrotning, vilket påskyndar enförnyelse av bilparken. Tyvärr har den socialdemokratiskaregeringen hitintills varit kallsinnig. Vi har också fått stöd iriksdagen för krav om utveckling av tekniken föravgasrening samt om viss utglesning av fordonskontrollernavad gäller nya fordon.Vi anser att med hänsyn till förbättringarna av den nyafordonsparken och med hänsyn till kostnaderna för denenskilde, bör kontrollerna av nya fordon kunna utglesasytterligare. Dessutom bör vissa verkstäder kunnalegitimeras att utföra fordonskontroller, vilket då blandannat leder till tätare bestånd av besiktningsstationer tillfördel för glesbygdsboende och med mindre bilkörande somytterligare en effekt.TrafikmiljönVad kan då sägas om vägbeståndets och trafikmiljönspåverkan på trafiksäkerheten?Vägbeståndet har tillåtits förfalla under ett stortantal år. T.o.m. motorvägar har fått s.k. spårbildning ochsprickor i asfalten. Detta leder till vattenplaning vidlångvariga regn och till svåra halkolyckor i samband medfallande temperatur. Deformationsskadorna på grund avfrämst tung trafik är också omfattande. Den tunga trafikenär ofta inblandad i olyckor med svår utgång.Årligen omkommer ca 20 personer vid obevakadejärnvägsövergångar. Trots detta sker ombyggnaden av dessakorsningar i långsam takt och blir lätt en sorts restpost ivägverkets budget. Anslagen på järnvägssidan räcker intepå långt när.Trafikmiljön kan vara förvirrande förtrafikanten. Ett alltför stort antal skyltar, dåligaortsangivelser, angivelser på fel avstånd från avtagsväg,översnöade skyltar och skyltar med alltför dålig tydlighett.ex. i mörker kan vara orsaker till att trafikanten görhastiga ändringar i körmönstret eller på annat sätt görfelbedömningar.Separering av trafik på olika sätt har stor effekt påsäkerheten och bör ske i så stor utsträckning som möjligt.Det kan gälla särskilda cykel- och gångleder, korsningsfriavägar och överfarter över vägar, samt förbi- ochkringfartsleder.FörarenDen olycksorsak som uppges vara den vanligaste,nämligen förarfel kan givetvis ha samband medtrafikmiljön. Den kan också vara orsakad av förarens dåligahälsa, omdöme, erfarenhet eller kunskaper, och inte minstdet dåliga omdöme som yttrar sig i trafikonykterhet.I samband med utredningen om TSV:s vara eller intevara konstaterades att olycksstatistiken var bristfällig. Manbehövde detaljera och nyansera statistiken och få veta merom olycksorsakerna. Uppgifter från försäkringsbolag,sjukhus och kommuner kan komplettera bilden. sägerstatistiken helt enkelt att de flesta olyckor är förarfel ävenom vägmiljö, dålig vägbeläggning, förvirrande skyltningetc. kan vara starkt bidragande. Hur inverkar t.ex.saltningen av vägar genom att rutorna på en omkörande bilsmörjs igen av fordonet som skall köras om?Ny inriktning av trafiksäkerhetsarbetetTrafiksäkerhetsarbetet måste förnyas. I detta arbete ärdet viktigt att koncentrera åtgärderna på sådant som kanförväntas ge resultat i form av lägre olyckstal och mindreantal dödade.Försäkringsbolaget har genomförten sammanställning av de vanligaste orsakerna tilltrafikolyckor. Undersökningen visar att det är följandeolycksorsaker som är de vanligast förekommandeförarfelen:1. Åsidosättande av högerregeln 2. Ej respekterande av väjningsskyldighet 3. Vänstersväng utan förvissning om att fara ej föreligger 4. Filbyte utan att ägna tillräcklig uppmärksamhet åtbakomvarande 5. Omkörning utan att förvissa sig om attomkörningssträckan är tillräcklig.Informationsarbetet borde i större utsträckning än förnärvarande bedrivas inom bland annat dessa primäraolycksområden. Det skulle troligen snabbt ge en mätbarpositiv effekt på trafiksäkerheten.HaverikommissionDet behövs en eller flera haverikommissioner, somklargör samband och orsaker vid olyckor, ty även om 90procent av olyckorna sägs bero på föraren, är förarensförmåga att tackla svårigheterna ofta betydande ochsammanhängande med andra faktorer.KörkortetKörkortsutbildningen är därför en viktig del avtrafiksäkerhetsarbetet. Då den nu gällande kursplanengenomfördes , riktades stark kritik motdensamma. av eleverna underkändes iteoriprovet. Vana lärare och erfarna trafikanter såsommotorjournalister och inspektörer som fick genomgåprovet, fick i huvudsak samma andel underkända. ärdock läget förändrat och avkörkortseleverna klarar teoriprovet första gången. Etteffektivt sätt att både bedriva undervisning och provaelevernas reaktionsförmåga är simulatorövningar.Simulator används inom flyget för in- och omlärning.Simulatorer bör kunna vara ett effektivt delinstrument ävenvid körkortsutbildningen. I samband med den nyakörkortsutredningen bör även kursplan och prov ses över.För att erhålla ett svenskt körkort i utbyte mot ett frånannat land krävs endast att personen ifråga är kyrkobokfördi och att bytet görs . Förutsättningarnaför att få körkort är mycket olika i olika länder. Ett utbytefrån utländskt körkort till svenskt bör innebära teoriprovoch uppkörning med undantag för de flesta europeiskakörkort. Även detta bör körkortsutredningen se över. Vadbeträffar olyckor med nyblivna svenska f.d. utländskakörkortsinnehavare inblandade, bör statistik bilda underlagvid bedömningen.BeteendeforskningBeteendeforskningen, d.v.s. om människan i trafiken,bör särskilt uppmuntras. Förutom de trafiksituationer ocholycksrisker som nämnts bör det göras undersökningar omhur olika störningsmoment inne i bilen påverkar föraren,t.ex. biltelefonpratande, rökning etc. men ävensåyrkeschaufförers arbetstidsregler och eventuell brist påefterföljd av regler samt av äldre förare och förare medhälsoproblem. Trötta förare och förare med vissasjukdomar är onekligen olycksrisker.Man vet för litet om psykologiska orsaker till olyckor itrafiken, t ex irritation i samband med köer, eller hur s.k.utbrytare ur köer påverkar andra trafikanter. Betydelsenför både miljön och trafiksäkerheten av ryckig och ojämntrafikrytm uppmärksammas för litet, medan samtidigthastighetens betydelse ofta överbetonas och t.o.m. kan blien förevändning att slippa eller att skjuta upp andraåtgärder. Hastigheten är oftast inte det utlösande utanhastigheten i kombination med dålig trafikmiljö, dåligtväder eller plötsliga förändringar. För hög hastighet isådana sammanhang är utslag av dåligt omdöme eller bristpå erfarenhet. En översyn av hastighetsgränserna medbättre anpassning till trafikmiljön behövs. Det behövs ocksåen skärpning av påföljderna av hastighetsöverträdelser --dock ifråga om körkortsåterkallelse först efter bedömningav omständigheterna i det enskilda fallet.TrafikövervakningTill skillnad mot andra trafikformer saknas entrafikövervakning av vägtrafiken. Den som finns utgör endel av den vanliga polisverksamheten och tenderar att blien form av budgetregulator i polisarbetet. Arbetet inriktasockså i stor utsträckning på att kontrollera och straffa merän att övervaka och leda trafiken. Man arbetar ofta i storahastighetskontroller som kräver ca 15 polismän för attgenomföras. Långt större effekt skulle uppnås om dessapoliser i stället fanns i femton olika fordon på olikavägsträckor. Det hör till bilden att 90--100 personer årligendrabbas av olyckor föranledda av vårdslös körning isamband med bilstölder. Detta innebär en långt störreskadeverkan än bank- och postrån under motsvarande tid.En del av dessa olyckor kunde troligen ha förhindrats meden bättre polisövervakning. Den socialdemokratiskaregeringen har i stället för att ge polisväsendet, bl.a.vägtrafikpolisen, de resurser som krävs genomförtlagskärpningar som saknar förankring i människornasrättsmedvetande.HastighetsöverträdelserDet är viktigt att trafikanterna i högre utsträckning följergällande regler. Genom att utforma sanktionssystemet vidöverträdelse av hastighetsgränserna annorlunda än detnuvarande är det möjligt att öka trafikanternas laglydnad.Det finns enligt vår uppfattning starka skäl för att imöjligaste mån undvika att dra in trafikantens körkort viddenna form av lagöverträdelse, eftersom körkortet har storbetydelse för den enskilda människans möjligheter attfungera väl i vardagen. En lagändring på detta områdeträdde i kraft . Denna innebär att körkortettas vid hastighetsöverträdelser på mer än ,utan någon hänsyn till de yttre omständigheterna.Moderata samlingspartiet motsatte sig lagändringen.Riksdagen har uttalat att den nya lagenskall ge möjlighet till individuell bedömning från fall till fall.Frågan aktualiserades senast i trafikutskottets betänkande1989/90:T9 på följande sätt:Som utskottet gjorde i sistnämnda betänkande villutskottet återigen med skärpa framhålla att bedömningen ifråga om körkortsåterkallelse kan -- och bör -- påverkas avomständigheterna i det enskilda fallet.Någon märkbar förändring i praxis har ännu inte kunnatförmärkas. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till lagändring.Moderata samlingspartiet har tidigare framhållit att ettsanktionssystem vid fortkörning bör utformas enligtprincipen om kraftigt höjda bötesbelopp ju mer trafikantenöverskrider gällande hastighetsbegränsning.Trafikövervakningen bör i huvudsak inriktas på synligövervakning. Polisen bör därför ges större resurser, så attdenna kan öka.HastighetsgränsernaDe nuvarande hastighetsgränserna kom i huvudsak till isamband med omläggningen till högertrafik år 1967.Gränsen sattes med tanke på den tidens bilar, vilka i mångaavseenden var avsevärt sämre än dagens.Bilarna har förbättrats på ett genomgripande sätt underde . Bromsar, karosser, däck och inresäkerhet har t.ex. markant förbättrats. harstandarden på vägarna och väghållningen höjts.Hastighetsgränserna bör, enligt vår mening, utformas påett sådant sätt att trafikanterna i större utsträckningupplever dem som motiverade. En successiv översyn avhastighetsgränserna på det svenska vägnätet bör därför ske.Därvid bör hastighetsgränserna höjas på vissa delar avvägnätet och sänkas på andra. En höjning avhastighetsgränserna på vissa vägsträckor kan resultera i ettmindre antal olyckor i och med att trafikrytmen blirjämnare och antalet omkörningar minskar.Det bör övervägas att anpassa våra gränser till dem somanvänds, eller kommer att användas, i övriga , d.v.s.20, 40, 60, 80, 100, samt . Förutom att dettastämmer med gränserna i andra länder stämmer det medgraderingen på hastighetsmätarna på de flesta bilar. Bilarnaär också avpassade för att arbeta effektivt och därmedmiljövänligt vid dessa hastigheter.Trafiksäkerhetsarbetet inom EGInom EG pågår en mängd intressanta och viktigaforskningsprojekt, varav några har eller kommer att få storbetydelse för trafiksäkerheten. Namn som Prometeus ochDrive står för projekt där datorer och nya elektroniskatillämpningar skall tagas i trafiksäkerhetens tjänst.Automatiska varnings- och trafikledningssystem hållerpå att utvecklas, och tillämpningarna kan komma att bliaktuella även för . Förutsättningen är givetvis ettpositivt intresse från svensk sida.EG-länderna håller nu på att bli föregångare när detgäller utbyggnad och modernisering av järnvägsnätet, vilketbland annat kommer att medföra att tung trafik i störstaallmänhet, och transporter av farligt gods i synnerhet, kanfås bort från gator och vägar. Även i detta avseende hållerEG på att bli en förebild.Oskyddade trafikanterDe oskyddade trafikanterna följer inte sällantrafikreglerna dåligt. Vad som kan uppfattas somnonchalans hos exempelvis vissa cyklister kan bero påbristande insikt om bilistens möjlighet att hantera sittfordon eller på fotgängarens möjligheter att väja.Informationsinsatserna till denna grupp måste förstärkas.För barn gäller fortfarande de undersökningsresultatStina kom fram till . Barn under5--kan inte bedöma riskerna i trafiken och skall därförinte utan vuxens sällskap vistas i trafikmiljö. Även ombarnen undervisas och tränas i umgänget med trafiken sågäller detta. Barnen har inte förmåga att inse och bedömafarorna. Undervisningen om trafik i skolorna och även iförskolan bör dock ständigt förbättras och förnyas.Trafikkunskap i skolanDet kan slutligen ifrågasättas om inte ett obligatorisktämne, trafikkunskap, borde införas i den allmänna skolan.Dels är kunskap om trafik något som varje medborgaremåste skaffa sig. Dels är kostnaderna för t.ex. att få ett intygom körkunnande mycket högt. Det effektivaste sättet att nåut till alla är onekligen via skolan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att trafiken separeras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikmiljöns betydelse försäkerheten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förbättradolycksstatistik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny inriktning avtrafiksäkerhetsarbetet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en eller flerahaverikommissioner,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyte av utländskt körkort motsvenskt,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning om depsykologiska faktorernas betydelse för uppkomst avtrafikolyckor,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av synliga poliser itrafiken,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av bättretrafikövervakning,1]8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanktioner vidhastighetsöverträdelser,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikkunskap i skolan,2]9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hastighetsbegränsningarmåste uppfattas som motiverade.