mot · GE02Fi66 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Stimulera entreprenörskapetKompletteringspropositionen inleds med en strategi fören politik på rätt väg. Bl.a. säger regeringen att denekonomiska politiken ska bidra till tillväxt genom attstimulera produktiviteten, genom att stärkakonkurrenskraften och sysselsättningen. Med koppling tilldetta vill vi peka på entreprenörskapet som ensamhällskraft för utveckling och sysselsättning.EntreprenörenEntreprenörskapet är grunden för ett levande näringsliv.Entreprenörskapet, som i sig alltid innesluter nytänkande,kan definieras som viljan att uppfinna, viljan att utvecklanya idéer och leda ett eget företag eller en egen verksamhet,viljan att riskera eget kapital för framtida vinster m.m.Entreprenörskapet är också grunden för en väl fungerandeoffentlig sektor. I det senare fallet kan entreprenörskapetdefinieras t.ex. som viljan att vårda och utbilda, viljan attutveckla egna idéer och leda en för samhället viktigserviceverksamhet m.m.När entreprenörens villkor är goda, då ökar mångfaldenoch flexibiliteten i både privat och offentlig verksamhet. Sånär många konstaterar att näringslivet saknar tillväxtoch offentlig sektor är ineffektiv och för dyr, då ska hindrensökas bland villkoren för nytänkande och entreprenörskap.Detta görs emellertid inte på långa vägar i den utsträckningsom skulle behövas.Generellt finns det fog för att påstå att entreprenörskapoch nytänkande inte premieras , vare sig i offentliga sektorn eller i näringslivet.Skälen för detta kan vara antingen närvaron av skadligaeller frånvaron av nödvändiga regler. I näringslivet t.ex.förhindras fri konkurrens genom regler som gäller t.ex.livsmedelssektorn och byggsektorn. I det svenskanäringslivet förhindras därtill konkurrensen genom enobegränsad fusionsiver på grund av frånvaron av en vettigkonkurrenslagstiftning. Den offentliga sektorn har tidigareinte varit utsatt för någon speciellt omfattande konkurrens.De skyddande reglerna har därmed hämmat en godutveckling och också bidragit till en slags ''fusionsiver'' äveninom denna sektor. Cheferna har strävat efter så stortkontrollspann som möjligt. Det har varit status att vara cheföver stora enheter och så har elefantiasisen varit i full gång.FöretagsfilosofinEn rådande företagsfilosofi har varit ensträvan mot en överväldigande dominans. Det finnsfristående ekonomer som varnat för detta. Särskilt allvarligblir denna filosofi när den strävar efter att förhindrainnovationer och nytänkande inom sina verksamheter. Hurmånga uppfinningar och patent har begravts i enskrivbordslåda för att just hämma konkurrensen ochsamhällsutvecklingen? Detta minskar konsumenternasvalmöjligheter, som förhindras att påverka utbudet iönskvärd omfattning. Den amerikanske ekonomen talar t.o.m. om att för långt gående fusioner bidrartill att bygga upp dessa hinder. Han menar att det svenskanäringslivet därmed riskerar att stagnera och hotardetta de svenska företagens överlevnadsmöjligheter.Småföretagens villkorI debatten om företagssektorn lyfts småföretagensvillkor upp alldeles för dåligt. Det är där det verkligaentreprenörskapet och nytänkandet kan återfinnas. Det ärdär de största hindren finns för en positiv, hållbarutveckling. Det bör framhållas att de stora företagen skulleinte kunna existera utan sina underleverantörer, utan enfungerande privat servicesektor osv. De stora företagen harockså växt fram ur de små och medelstora företagen.Det är villkoren för de små företagen som är de verkligthämmande faktorerna för entreprenörskapet.Beskattningsreglerna hämmar möjligheterna att med billigteget kapital utveckla och förnya. Istället avskattas de småföretagen sitt arbetande kapital. Det är därför nödvändigtatt slopa beskattningen av det arbetande kapitalet ochinföra särskild redovisningsmetod (SRM). Det ärnödvändigt att möjliggöra en god tillgång på kapital vidnystartande av företag. Här behövs bådekvittningsmöjligheter ochmöjligheter till skattefritt sparande för nyetablering. Det ären erfarenhet att ett företag har övervunnit destörsta svårigheterna och blivit mera självgående. Det ärockså viktigt att företag kan ärvas eller tas över av personermed förståelse för den bedrivna verksamheten. Arvs- ochgåvoregler måste ändras så att de inte hindrar kontinuitet iproduktion och nytänkande.Entreprenören och regional balansEntreprenörskapet finns latent hos varje människa.Därför är det så viktigt att det kan utvecklas där det uppstår.Detta är i princip omöjligt på vissa håll på grund avalltför undermåliga transportmöjligheter och därmed ocksåservicemöjligheter. Det är därför det är så nödvändigt medinfrastruktursatsningar i hela landet och inte bara i de mesttätbefolkade områdena. Vi vill också påminna om attnaturresurserna oftast finns på annat håll än därbefolkningskoncentrationerna utvecklats!Entreprenörskapet stimuleras också genom utbildningoch därför är de regionala högskolorna av stor vikt.Forskning är en mycket viktig faktor som påverkar ochstimulerar till nytänkandet. Forskning måste därförmöjliggöras hos de regionala högskolorna genom att fastaforskartjänster inrättas som bas för denna forskning.Kostnadshöjande regelverkRegler för byggande, krav på vissa byggmaterial osv kanvara mycket fördyrande liksom krav från yrkesinspektionenm.fl. Kraven måste vid små verksamheterkunna anpassas så att de inte betyder ett direkt hinder förföretagande eller t.ex. omsorg i kooperativ form.Det kan ifrågasättas de krav på ventilationsanläggningarsom ständigt betungar investeringskalkyler vare sig detgäller nybyggnad eller små ombyggnader. Alla dessa kravbör ses över. Det kan inte vara särskilt befogat att vid enliten utbyggnad av ett gammalt litet skolhus för attåstadkomma en kooperativ daghemsverksamhet, kräva enventilationsanläggning som kostar mellan 100 000 och 150 000 kr.På samma sätt är det när yrkesinspektionen kräver fullköksstandard i ett personalrum, då en mikrougn installeras.Ovannämnda områden kräver en översyn, så att kraven inteendast fördyrar utan är ändamålsenliga och kopplade tillmiljökrav av olika dignitet.Offentliga sektorns filosofiI kompletteringspropositionen har lagts förslag om storabesparingar inom den offentliga sektorn. Det är inte enbartbesparingar som behövs. Det behövs också ändraderegelverk. Det pågår en omfattande nydaning inom denoffentliga verksamheten som inte observeras.Inom den offentliga sektorn kommer konflikten mellannytänkande och entreprenörskap och de övergripandekraven på kontroll och övervakning tydligast till uttryck.Entreprenörskapet inom barnomsorgen och vårdenliksom inom fritid, kultur och utbildning rymmer inteenbart kravet om nya driftsformer för olika verksamheterutan också förhoppningar om och krav på ett vidgat och mervarierat innehåll i arbetet. Dessa sektorer domineras avkvinnor. Ett ökat entreprenörskap för förnyelse innebärdärmed ökade insatser för företagande bland kvinnor.En ökad mångfald inom offentlig sektor skall också ses iett konsumentperspektiv. Mångfald ökar möjligheterna förmänniskor att själva välja grad av service och form avverksamhet utifrån sina speciella behov. Mångfald gerockså möjligheter till jämförelser mellan olikaverksamheter inom samma område och mellan olikasamhällssektorer.Utvecklingen inom den offentliga sektorn går snabbt.Inriktningen är att skapa små flexibla enheter medvarierande driftsformer, kort sagt en ökad konkurrensgenom småskalighet och decentralisering. Dess värre finnsdet inbyggda hinder i den nuvarande strukturen somförsvårar och ibland förhindrar en sådan process. Debyråkratiska kontrollfunktionerna utgår från ensamhällssyn som gynnar koncentration.KontrollfilosofiDe myndigheter som ska svara för kontroll ochuppföljning arbetar fortfarande huvudsakligen medgammaldags revisionsmetoder. Kontrollen inskränks till enekonomisk revision, dvs att samhällets omfattandedetaljreglering av ekonomiska transaktioner till punkt ochpricka efterföljs. Det blir alltså viktigare att nuvarandeekonomiska regelsystem följs, än att den verksamhet somgranskas fyller de politiskt uppsatta målen. Detta gäller allverksamhet som sker med hjälp av statliga medel.Det finns fria organisationer som med hjälp avstatsbidrag åstadkommer viktiga verksamheter t.ex. vårahjälporganisationer. Ett förstärkt inflytande av enskildamänniskor leder i sig till en granskning om måluppfyllelse.Idealt är det ju så att människor kommer att kunnaefterfråga den service som behövs och avvisa verksamhetersom inte fyller behoven eller är för dyra. Självklart måstedet finnas effektiva kontrollfunktioner för verksamhetersom drivs med hjälp av offentliga medel. Det får emellertidinte förhindra entreprenörskapet i dessa verksamheter ochviljan till förändring. En övergång från ekonomiskrevisionsverksamhet till förvaltningsrevision är därförnödvändig.Centerpartiet har länge arbetat för att geentreprenörskapet bättre villkor. Vi har i motioner och påolika sätt arbetat för att förändra regelverken i den riktningsom motionen beskriver. Vi tycker emellertid att det går förlångsamt. De besparingskrav i offentlig sektor somkompletteringspropositionen föreslår, bl a på grund avsamhällets låga tillväxt, är hårda krav. Hade riksdagenredan tidigare förbättrat människornas villkor förnytänkande och dynamik, då hade stora besparingar redanidag varit ett faktum utan centrala påbud och då hadedessutom tillväxten varit högre och ekonomin i bättrebalans.Riksdagen bör därför uttala att entreprenörskapet iprivat och offentlig sektor ska stimuleras genom åtgärderoch principer som beskrivs i motionen. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt hos regeringen begär förslag om ettåtgärdsprogram för att främja entreprenörskapet inomprivat och offentlig sektor.