mot · GE02Ub520 · 1991-01-25 00:00:00 — Högre utbildning och forskning är de viktigaste och mestverkningsfulla insatserna för att nå en positiv utvecklinginom en landsdel eller en region liksom för att vårt land skallkunna hävda sig i den internationella konkurrensen.Mellersta har utvecklats mycketsvagt och blivit något av en svag midja i vårt land. Åtgärdermåste därför sättas in för att vända denna utveckling. Blanddet viktigaste är därvid att satsa på en högskoleutbyggnadför att tillgodose det stora behovet av kvalificeradutbildning och forskning i denna del av vårt land. Ettdecentraliserat mittsvenskt universitet med högskolorna iSundsvall/och som bas bör därförutvecklas. bör bli ett''nätverksuniversitet'' med flera olika högskolor eller tillolika centra regionalt spridda institutioner.Vi återkommer för tredje året i följd med detta krav,som avvisades av allariksdagspartier utom och miljöpartiet.Allvarlig befolkningsminskning i mellersta NorrlandDet geografiska Mittsverige, bestående avVästernorrlands och , har drabbats av enallvarlig befolkningsminskning under 80-talet.Västernorrlands län har t.ex. minskat sin befolkning mednära 8.000 under detta årtionde och är därigenom detbefolkningsmässigt hårdast drabbade av alla län. Även närnumera alla län ökar något är ökningen mycket svag inomdessa båda län.Denna del av landet har alltså haft mycket svårt atthävda sig trots att vi haft en typisk högkonjunktur. I den nubegynnande lågkonjunkturen accentueras problemen inomområdet. Många företagsnedläggningar och inskränkningarhar skett med följd att många anställdavarslats om uppsägning.Anledningarna till tillbakagångarna i denna del av vårtland är dels bristfällig infrastruktur i form av bl.a.kommunikationer och högre utbildning och forskning, delsatt strukturomvandlingen i de traditionella basnäringarnainte kunnat kompenseras av tillräcklig utveckling av främstföretag inom högteknologiska och andra kunskapsintensivabranscher.Högre utbildning och forskning kan ge positiv utvecklingMittsverige har låg andel högskoleutbildade och en lågandel av ungdomarna i dessa båda län går vidare tillhögskolestudier. Högre utbildning och forskning är enutvecklingskraft som skulle kunna möjliggöra en nödvändigförnyelse inom näringslivet, så att även denna del av vårtland åter kan få en positiv utveckling.Forskning och utbildning har fått allt större betydelse föratt en region eller en landsdel skall kunna utvecklas. Detvisas av olika undersökningar och det framstår myckettydligt om man ser på den positiva utveckling som skettinom de regioner som fått nya universitet eller tekniskahögskolor . Behovet av personermed hög utbildning och speciell kompetens ökar inom allasamhällssektorer även om det framträder mest inomindustrin. De tillkomna regionalahögskolorna har inte byggts ut i erforderlig och förväntadutsträckning. De har fortfarande heller inte någon egenforskningsorganisation. Eftersom högre utbildning ochforskning är beroende av varandra utgör detta ett stortproblem.Centerpartiet har därför krävt en plan förutbyggnad av fasta forskningsresurser vid de regionalahögskolorna. Tyvärr har riksdagsmajoriteten årligenavslagit våra krav. För är det av särskild betydelseatt högskolorna och forskningsresurserna utvecklas snabbt,eftersom strukturomvandlingen är mer omfattande där äni andra delar av landet. Det traditionella näringslivet, därutbildningsbehovet var lågt måste ersättas av företag ochbranscher, som i stor utsträckning förutsätter högreutbildning och som endast kan utvecklas där det finnstillgång till kvalificerad arbetskraft. För tillräcklig tillgångpå sådan arbetskraft fordras att ungdomarna kan få dennautbildning inom den egna delen av landet.Mellersta riskerar att komma på mellanhandavseende satsningar på högre utbildning och forskning. Avlandets totala högskoleresurser går endast cirka en procenttill högskolorna i och / Härnösand.Detta är allvarligt eftersom en av de viktigasteförutsättningarna -- och förmodligen den viktigaste -- för attäven denna del av vårt land skall få en positiv utveckling äratt i högre grad även där satsa på forskning och högreutbildning. För att få en förnyelse av näringslivet fordrastillgång till välutbildad arbetskraft. Högskoleanknutenforskning är dessutom relativt sett viktigare i än iövriga landet eftersom näringslivets satsningar på forskningoch utveckling är förhållandevis mindre där.Detta jämte behovet av förnyelse och utveckling inomnäringslivet för att nå en positiv befolkningsutveckling talarför att stora insatser behöver göras inom högre utbildningoch forskning.Utveckla ett mittsvenskt universitetEftersom mellersta -- det geografiskaMittsverige -- blivit något av en svag midja på vårt land bördet vara ett nationellt intresse att göra framtidssatsningar idetta område för att vända utvecklingen. Med sina godatillgångar på skog, jord, vattenkraft och industrier ärmellersta av mycket stor betydelse för vårt landinte minst när det gäller nettoexport och energiförsörjning.Det måste ses som en misshushållning med landets resurseratt inte genom satsningar på bl.a. högre utbildning ochforskning ge detta område möjlighet att med sina godaförutsättningar bidra till vårt lands utveckling och ekonomi.Det finns följaktligen mycket starka skäl för att låtanästa universitet bli ett mittsvenskt sådant med högskolornai mellersta som bas.Ett mittsvenskt universitet skulle genom sin utbildningoch forskning kunna bli en viktig utvecklingskraft för främstde båda län den skulle omfatta. Mellersta behöverbred utbildning och forskning på universitetsnivå. Dettafordras på de naturvetenskapliga, tekniska och ekotekniskaområdena för att direkt tillgodose behov för en nödvändignäringslivsutveckling och inom humaniora, som är mycketeftersatt i , för att ge ytterligare stadga ochstyrka i den långsiktiga regionala och kulturellautvecklingen.Det nya bör bli ett ''nätverksuniversitet''bestående av flera olika högskolor eller till olika centraregionalt spridda institutioner. Förebilder för denna typ avuniversitet finns i vissa stater i med likartadestrukturella förutsättningar som de som vårt nya universitetskulle få.Den hittillsvarande högskoleverksamheten i mellerstaNorrland har betytt mycket för utbildning och utveckling iområdet. Ett mittsvenskt universitet skulle innebära att debefintliga verksamheterna får större utvecklingsmöjligheteroch bättre förutsättningar att stödja och kompletteravarandra. Det är väsentligt att blir sådecentraliserat som möjligt så att det får godaförutsättningar för att dels ha verksamhet på många orter iområdet och därmed positivt påverka utvecklingen intebara i och omkring de största orterna, dels bedrivaforskning för vilken det finns speciella förutsättningar ochstort behov av i respektive områden i mellersta Norrland.Mellersta är en central och viktig del avMittnorden, där ett samarbete på olika områden successivtutvecklats. Ett kommande mittsvenskt universitet bördärför även pröva förutsättningarna för samarbetet främstmed högskoleverksamheten i Trondheim.Vår slutsats är att tillsammans med godakommunikationer och en även i övrigt väl utbyggdinfrastruktur skulle detta universitet kunna bli enavgörande satsning för att långsiktigt vända utvecklingen imellersta Norrland.Tanken på att nästa universitet i vårt land bordeutvecklas i denna del av landet är inte ny. Redan i 1983 årslänsrapport för redovisades nämligendenna tanke. länsrapport erinras om detta ochframhölls att ''om högre utbildning och FoU i skallnå samma nivå som landets delar finns behov av ettmittsvenskt universitet...'' Även i massmedia har förts endebatt om denna fråga.Som vi angett inledningvis är inte heller frågan ny iriksdagen. Under l989 års allmänna motionstid väckteundertecknad motionen 1988/89:Ub652 med krav påallsidig utredning om utvecklande av ett mittsvensktuniversitet. Tyvärr avvisades kravet (1988/89:UbU25)mycket kortfattat med att ''inte under denpågående treåriga planeringsperioden bör göra någotuttalande som ändrar de tidigare antagna riktlinjerna''.Eftersom motionen innehöll ett utredningskrav gällandeden långsiktiga utvecklingen och inte krav på förändringarde allra första åren var avslagsmotiveringenanmärkningsvärd. visade avslagsmotiveringenhur nödvändigt det var att återkomma med motsvarandemotion.Under fjolårets allmänna motionstid väckte vi därför enny motion (l989/90:Ub610). Inte heller då fick vårt kravnågon egentlig riksdagsbehandling. (l989/90:UbU25) behandlade över huvud taget inte vårtkrav att 'frågan om utvecklande av ett mittsvensktuniversitet utreds allsidigt'' utan avstyrkte vårt motionskravtillsammans med ett 20-tal andra yrkanden med att''utskottet är inte berett att förorda att fastaforskningsresurser tillförs några av de mindre ellermedelstora högskolorna'' (sid 84).Reservationer för en positiv behandling av vårt kravavgavs dels av , som i partimotion krävt attbl.a. /utvecklas tilluniversitet för , dels av miljöpartiet.Sedan behandlade frågan har bl.a. enutredningsrapport om ''ett universitet i ''utarbetats på uppdrag av forskningsråd(). I denna rapport redovisas mycket klart behovet avett nytt universitet i denna del av vårt land.Enligt vår mening bör nu begära -- och viförutsätter att vårt motionskrav verkligen kommer attbehandlas av utbildningsutskottet -- att regeringen tarinitiativ till att tillsammans med berörda länsstyrelser,högskolor, näringslivet m.fl. intressenter inom mellerstaNorrland allsidigt låta utreda förutsättningar för ochbetydelsen av utvecklandet av ett mittsvenskt universitet.Denna utredning bör ge underlag för ett beslut omutvecklande av ett universitet . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att frågan omutvecklande av ett mittsvenskt universitet under 1990-taletutreds allsidigt och förslag framläggs.