mot · GE02A451 · 1991-01-25 00:00:00 — Molnen hopar sig över VärmlandÖkande arbetslöshetI en motion till föregående erinrade vi om attVärmland haft den högsta arbetslösheten i landetnäst , men att utvecklingen på arbetsmarknadenglädjande nog vänt och att länet då ''endast'' låg på enfemte--sjätte plats vad gällde arbetslösheten i landet. Vigladdes åt den ljusare situationen på den värmländskaarbetsmarknaden men varnade för att högkonjunkturenhöll på att vända. Vi kunde konstatera att arbetslösheteninte längre var i sjunkande och att mörka moln börjadesegla upp vid horisonten.När denna motion skrivs kan vi konstatera attfarhågorna för ett försämrat arbetsmarknadsläge tyvärrbesannats och har klättrat uppåt i''arbetslöshetsligan'' igen.Som lägst hade öppet arbetslösa.Siffran är . Antalet öppet arbetslösa ärca 4 300 och antalet beräknas öka.Länsarbetsnämnden har beräknat att minst 4 procentkommer att vara öppet arbetslösa i genomsnitt under 1991.Kanske kommer att drabbas ännu hårdare av det''arbetslöshetens stålbad'' som förre finansministern siadeom vid sin avgång?Vissa kommuner har särskilt höga arbetslöshetssiffror,t.ex. , som har öppet arbetslösa, Hagfors3,9, och 3,8, 3,7, 3,6 ochSunne 3,2.Antalet varsel och uppsägningar ökar... Talet om attsocialdemokratisk politik skulle vara särskilt effektiv för attmotverka arbetslöshet framstår som alltmer ihåligt. Det ärtvärtom så att den socialdemokratiska politiken skapat deproblem som är orsak till arbetslösheten, bl.a. ett alltförhögt kostnadsläge och en kraftig inflation.Dystra näringslivsprognoserEnligt konjunkturmätningar som gjorts av SCB förWermlandsbankens räkning är prognoserna beträffande detvärmländska näringslivet de dystraste som framlagts underden senaste sjuårsperioden.De flesta tecken tyder enligt undersökningen på attSverige är på väg in i en lågkonjunktur och att dennuvarande konjunkturnedgången i med storsäkerhet kommer att fortsätta på bred front under år 1991.Länets byggnadsindustri beräknas t.ex. stå infören snabb och kraftig nedgång. Som främsta orsaker till denkraftigt vikande konjunkturen anges det höga ränteläget,minskade ränteavdragsmöjligheter och höjd byggmomsfr.o.m. årsskiftet.Det mest påfallande i företagens konjunkturbild ärenligt undersökningen att den mycket negativautvecklingen av hemmamarknaden fortsätter. De mindreoch medelstora företagens försämring sedan våren 1990bedöms fortsätta . Den värmländskatillverkningsindustrin har kommit in i den djupastekonjunktursvackan sedan början av 1980-talet.Trots de mindre och medelstora företagens fallandeproduktion visar de värmländska industriföretagens planerpå en oförändrad produktionsnivå . Dettaberor på att den tungt vägande pappers- ochmassaindustrin räknar med en viss återhämtning våren1991. Trävaruindustrin har försvagats snabbt underhösten 1990 och nedgången på hemmamarknadenaccelererar. Trots denna mörka bild räknar företagen inombranschen med att kunna hålla sysselsättningen pånuvarande nivå . En strimma av hopp eller enalltför ljus bedömning av läget?Verkstadsindustrin befinner sig i en djupkonjunktursvacka och hemmamarknaden rasar.Utvecklingen har t.o.m. varit sämre änväntat och konjunkturnedgången väntas fortsätta medoförminskad styrka.Maskinindustrin väntar kraftigkonjunkturnedgång p.g.a. kraftigt minskadefterfrågan.Detaljhandeln har försämrats mera än väntatunder och branschen räknar med fortsattstagnation inför den närmaste framtiden.Utvecklingen dystrare än väntatLänsarbetsnämnden anser att utvecklingen under senaredelen av är mer negativ än vad länsarbetsnämndenförutspådde i vårprognosen. Sysselsättningen har stagnerateller minskat inom alla branscher med undantag förlandstingets verksamhet.Länsarbetsnämndens prognos sammanfaller ganska välmed den prognos som redovisats ovan.Nämnden räknar i stort sett med oförändrat antalanställda inom privata byggnadsindustrin, denprivata tjänstesektorn, järn- och stålindustrin,elektroindustrin, livsmedelsindustrin, massa- ochpappersindustrin, sågverksindustrin, offentliga sektorn ochvaruhandeln. Vad gäller byggnadsindustrin råder storosäkerhet efter andra kvartalet 1991. Vi är tyvärr merpessimistiska än länsarbetsnämnden, kanske snarare merrealistiska.När det gäller verkstadsindustrin beräknas en fortsattminskning av antalet anställda.Övriga branscher -- kemisk industri, trävaruindustri,transportindustri samt jord- och skogsbruk -- räknarmed en osäker utveckling, som torde leda till en minskadsysselsättning.Länsarbetsnämnden bedömer att man som helhet kanräkna med en ökad arbetslöshet i länet.Särskilda VärmlandsproblemEtt av största problem är att så stor andel avarbetskraften arbetar inom den offentliga sektorn.Landstinget är länets största arbetsgivare med ca 18.000anställda.I debatten från socialdemokratiskt håll framhålls att denoffentliga sektorn är någon slags ''motor i värmländsktnäringsliv'' och att den skulle vara särskilt bra förkvinnorna, som ofta får sin utkomst inom denna sektor.Detta tal är helt falskt! Visst är det så att många kvinnor fårsin försörjning via den offentliga sektorn, men dessakvinnor skulle ju ingalunda vara arbetslösa inom branschersom vård, omsorg och service om sådan verksamhet kundebedrivas inom enskild regi på samma villkor som för detoffentliga! Den ensidiga satsningen på den offentligasektorn och monopolställningen för kommuner ochlandsting beträffande de nämnda branscherna förhindrar ensund konkurrens och därmed en sund utveckling av denprivata tjänstesektorn. För glesbygdens kvinnor innebär detförsämrade arbetstillfällen, då den offentliga sektornkännetecknats av en viss centralisering till städer ochtätorter.Mycket talar nu för 0-tillväxt inom den offentliga sektornoch därför kan inte någon ökning av antalet anställdapåräknas inom denna sektor heller.Ett annat problem är stora beroende av destora basindustrierna, som är mycket exportberoende ochkonjunkturkänsliga.Vi har tidigare i våra motioner påtalat att länet kandrabbas av ytterligare rationaliseringar ochstrukturomvandlingar samt att verksamhet kan flyttautomlands om skatter och avgifter blir alltför betungande --och kostnadsläget därmed för högt. Våra farhågor hartyvärr besannats.Vissa kommuner har särskilt svåraarbetsmarknadsproblem. Det gäller särskilt norraVärmland med få arbetstillfällen samtBergslagskommunerna. De sistnämnda har tidigaredrabbats hårt av strukturomvandlingar och någonersättningsindustri av större omfattning har inte etablerats.Deltidsarbetslösheten är stor i . Förkvinnornas del har deltidsarbetslösheten gällt cirka 2.500anställda även under högkonjunkturen. Vi har tidigareifrågasatt varför har så mångadeltidsanställda, då efterfrågan på personal inom vård ochomsorg varit stor i hela länet, och då uttalatambitioner att minska deltidsarbetslösheten.Den höga sjukfrånvaron är inte bara ettVärmlandsproblem men dock ett arbetsmarknadsproblemav stor betydelse, då den ökar företagens kostnadslägehögst väsentligt. Vi har förhoppningen att den nyligengenomförda besparingen inom sjukförsäkringssektorn skavisa sig ha positiva effekter beträffande företagenskostnader. Viktigt är att införa den arbetsgivarperiod, somriksdagen beslutat om, för att ytterligare få ned det s.k.sjuktalet genom ökat incitament för arbetsgivarenbeträffande arbetsmiljöerna.Vissa grupper -- ungdomar, kvinnor, handikappade,invandrare -- har en särskilt besvärligarbetsmarknadssituation. Minskningen av antaletarbetstillfällen vid länets legoindustrier inom bilindustrin --bl.a. i , , och -- hardrabbat kvinnorna hårt.Åldersstrukturen är oroande. Flera kommuner har 25procent invånare som är : , ,och . Samma kommuner visar också storaarbetslöshetssiffror. , och Kristinehamnhar negativ befolkningsutveckling medan länet i övrigtnumera visar en viss befolkningsökning. Denna består tillstor del av invandring. Länet tillhör landetsbefolkningssvagaste.Värmländskt näringslivDet värmländska näringslivet har präglats av de storabruken (järn--stål--papper--massa) och gör så fortfarande.Ändå arbetar av de anställda i länet vidföretag med mindre än 200 anställda. Det är därför särskiltoroande att det är just de små och medelstora företagen somvisar de sämsta prognoserna inför den närmaste framtiden.Värmland har tidigare drabbats av storastrukturomvandlingar och det förefaller nu som att vi har enny strukturkris att vänta.Trots allt växte en ny företagaranda fram i Värmlandunder de svåra åren och det är naturligtvis vår förhoppningatt det värmländska näringlivet inte helt ska präglas avpessimism de kommande åren.Arbetslöshet -- och arbetskraftsbristTrots att arbetslösheten ökat i finns det bristpå arbetskraft inom vissa sektorer. Det gäller framförallthögutbildad personal eller personal inom speciella yrken.Som svårrekryterade yrken räknar länsarbetsnämndenhögskolelektorer i teknikämnen, ADB, statistik, juridikoch företagsekonomi, naturvetare och jurister,socialsekreterare, förskollärare, högskoleutbildadeekonomer samt vårdpersonal och lokalvårdare. Sedan långtid tillbaka är det brist på läkare och sjuksköterskor,sjukgymnaster och arbetsterapeuter inom länets sjukvård.Hur skall framtiden mötas?För att en positiv utveckling ska bli möjlig för devärmländska företagen är det A och O attkostnaderna kan sänkas. Detta har storbetydelse därför att många av de värmländska företagen ärextremt exportberoende. Skogsindustrin exporterar t.ex. 85procent av sina produkter.En av de viktigaste faktorerna för den värmländskaindustrin är hur energipolitiken utformas. Inte minstvår pappers- och massaindustri är mycket beroende av godtillgång på billig energi. En för tidig kärnkraftsutvecklingskulle vara något av ett dråpslag för den värmländskaindustrin och ytterligare öka arbetslösheten. Vi hälsar medtillfredsställelse att hotet om en sådan tycks vara avvärjd,åtminstone vad gäller de närmaste åren.Vårt län är mycket beroende av den internationellautvecklingen, särskilt av förhållandet till EG. Ca 60 procentav skogsindustrins export går till EG-marknaden. Enligtutredningar som gjorts är ett av de län som skullegynnas starkt av en anslutning till EG.En sänkning av skattetrycket är en mycket viktigfaktor för företagens utveckling men även attarbetsgivaravgifterna hålls på en så låg nivå som möjligt.Många värmländska företag har tråkig erfarenhet av attvälutbildad arbetskraft inte söker sig hit p.g.a. att de högakommunal- och landstingsskatterna gör att nettoinkomstenkan bli 500--lägre än i enlågskattekommun.Ett sänkt skattetryck är långt viktigare änkonstlade åtgärder för att försöka locka företag tillVärmland.Företagen är beroende av fasta spelregler. Debeslut om arbetsmiljöavgifter och ''turistmoms'' liksomändrade avdrags- och avgiftsregler för reseersättningar somfattats har blivit precis så negativa för vårtnäringsliv som vi förutspådde. Detsamma gäller denslopade kvittningsrätten mellan inkomster från olikaförvärvskällor liksom den alltför höga bensinskatten.Turistnäringen skulle kunna vara en av Värmlandsframtidsnäringar, men har den positiva utvecklingenbrutits p.g.a. den nytillkomna momsen.Företagen i har ofta långa reseavstånd ochhöjda bensinskatter liksom försämrade avdrags- ochavgiftsregler har drabbat värmländska företag hårt.Eftersom de samlade effekterna av ''turistmomsen'' ärnegativa för samhällsekonomin föreslår vi att den avskaffas.Människor på landsbygden har ofta sin inkomst frånolika förvärvskällor, t.ex. från en mindre jord- ochskogsbruksfastighet eller småföretag samt ett lönearbete.Den slopade kvittningsrätten slår därför hårt mot mindreföretag i glesbygd. Kvittningsrätten mellan olikaförvärvskällor bör därför återinföras.Vi anser vidare att den faktiska utgiften för resor itjänsten bör vara avdragsgill samt att bensinskatten börsänkas.Näringspolitiken skall främja småföretagande ochentreprenörskap.För att en positiv utveckling av tjänstesektorn ska kunnaske krävs att de kommunala monopolen upphör ochatt det t.ex. blir möjligt att driva eget inom vård samt barn-och äldreomsorg på samma villkor som för det offentliga.Detta skulle gagna glesbygdomsrådena som tvingasbetala barnomsorgsavgifter till storstadsområdena. Det ärockså en viktig jämställdhetsfråga för kvinnorna i vården attslippa det ''näringsförbud'' som i praktiken råder idag.I en särskild motion föreslår vi skattelättnader försmåföretagen som väsentligt skulle underlätta ett sådant,t.ex. borttagande av skatten på arbetande kapital.Vägar och kommunikationerI en gemensam borgerlig motion (c + m + fp) framhållervi vägnätets och kommunikationernas betydelse som enviktig del av länets infrastruktur. Vi hänvisar beträffandevåra förslag till denna motion. Vi kan konstatera att någrastörre satsningar på vägar och kommunikationer intemöjliggörs i genom regeringens förslag trotstalet om kraftfulla satsningar på infrastrukturen.ArbetsmarknadspolitikenDet står nu klart att det inte blir några större satsningarpå beredskapsarbeten och liknande. Regeringen prioriterarutbildningsinsatser som gör den enskilde bättre påarbetsmarknaden. Vi delar i princip regeringensuppfattning i denna fråga men anser att utvecklingen måsteföljas noga för del. Det finns kommuner somhar ett mycket ensidigt näringsliv och som är beroende aven eller ett fåtal industrier, som varslat eller sagt upppersonal. Sådana kommuner är t.ex. , ochKristinehamn. Det kan visa sig nödvändigt med ytterligarearbetsmarknadspolitiska satsningar för att inte länet ska bliutarmat vad gäller ung arbetskraft. Regeringen böruppmärksamt följa utvecklingen av arbetslösheten.De s.k. trygghetslagarna är bra för dem som redan harett arbete. För nytillträdande på arbetsmarknaden --ungdomar, kvinnor, handikappade och invandrare -- kan desnarast vara ett hinder. Arbetssökande från dessa grupperskulle ha större chans om det fanns en generell rätt tillprovanställning. Vi anser att en översyn bör göras avtrygghetslagarna men hänvisar i denna fråga till en moderatkommittémotion.När det gäller arbetshandikappade kan vi medtillfredsställelse notera att regeringen nu följt våra tidigareförslag om ett flexibelt lönebidrag, som är knutet tillindividen och inte till arbetsplatsen. Detta bör medgeanställning inom det reguljära arbetslivet på ett annat sättän hittills.Vad beträffar ungdomarnas yrkesutbildning anser vi attden praktiska yrkesutbildningen bör förläggas direkt ute påarbetsplatserna i större utsträckning . I denna frågahänvisas till en moderat kommittémotion.En ny kategori arbetssökande är våra invandrare. Det ärett misslyckande för svensk flykting- ocharbetsmarknadspolitik att de inte har kunnat få arbete istörre utsträckning trots den högkonjunktur som rått.Kommunerna har genom ett nytt ersättningssystemgetts ett större inflytande och ansvar när det gällerflyktingpolitiken. Vi beklagar att detta inte skedde redanunder högkonjunkturen. Det är viktigt att kommunernaoch arbetsförmedlingarna samarbetar väl för att beredainvandrarna arbete. Bl.a. behövs direktkontakter medföretagen.Vi anser också att företag bör kunna ta direktkontaktermed flyktingförläggningarna i länet liksom att privatarbetsförmedling skall tillåtas.För övrigt hänvisas i denna fråga till parti- ochkommittémotioner rörande invandrings- ochflyktingpolitiken.UtvecklingsinsatserDet bör finnas tillväxtkraft i de värmländska bygdernainför framtiden förutsatt att näringspolitiken i stortutformas på ett sådant sätt att den stimulerar tillföretagande och ägande. Regeringens politik har hittillsvarit negativ för såväl nyföretagande som ägande avföretag. Vi hänvisar bl.a. till vår motion om småföretagensvillkor.Länsanslagen har höjts något ochdessa får numera användas friare än tidigare, vilket är bra.Länsstyrelsen bedriver en rad projekt tillsammans medkommuner och myndigheter och på detta sätt kan lokalaidéer tas tillvara på ett positivt sätt.Särskilt glesbygdsanslaget har visat positivaresultat. Det är en flexibel stödform, som syftar till attstimulera sysselsättning och upprätthålla en god servicenivåpå landsbygden. Det är t.ex. viktigt att lanthandlarna pådetta sätt kan fortsätta sin verksamhet sompensionärer kan få sina varor hemsända. Affären kan ocksåvara ett serviceorgan för t.ex. och systembolaget.Glesbygdsstödet kan vara en positiv stimulans förlandsbygdsbefolkningen när det gäller att kanalisera ut idéeroch förslag till förmån för hembygden.Det är viktigt att människor i glesbygd ska kunna hakombinationssysselsättningar, t.ex. jord- och skogsbruk vidsidan om en anställning samt slöjd och konsthantverk vidsidan om jordbruket o.s.v. Den förda politiken bör tahänsyn till detta vid beskattningen genom bibehållenkvittningsrätt, vilket vi framfört ovan samt i vår motion omsmåföretagen.Ytterst är den värmländska landsbygdens överlevnadberoende av de många enskilda människornas idéer ochengagemang. Den förda politiken bör därför stödja ochstimulera och inte drabba glesbygdsbefolkningen som idag.Några aktuella exempel på detta är bebyggelsehinder,ökade bensinpriser, slopad kvittningsrätt, turistmoms ochminskade reseavdrag.Olika glesbygdsprojekt har bedrivits på olikaplatser i länet, t.ex. i , , och Säfflekommuner. ''Hela ska leva''- kampanjen gavVärmland möjlighet att ''visa upp sig'' i samband medfestligheterna på i . Det är dock intekampanjer av olika slag som skapar framtid.Den förda politiken bör stämma överens med de vackraorden!Vi anser att lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd ochprojektmedel varit och är till nytta för länet. Länsanslagenbör därför ökas och ges en än mer regionalpolitisk profilmed tanke på vårt läns -- en viktig regionalpolitisk resursAll erfarenhet visar att en väl fungerande högskola är avutomordentligt stor betydelse för ett län när det gäller attrekrytera och behålla välutbildad arbetskraft. Med sina ca4.000 elever och utbildning i teknik, ekonomi ochhumaniora samt lärar- och vårdutbildningar är högskolanutan tvekan den viktigaste regionalpolitiska satsningen ivårt län.Högskolan har ett mycket nära samarbete med länetsnäringsliv. Det s.k. ''Hjärnbruket'' vid högskolan ger godmöjlighet att utveckla den kreativa miljön.I en särskild motion har vi utvecklat de faktorer, som vianser vara viktigast för högskolans närmaste framtid. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en god tillgång till billig energiär av avgörande betydelse för den framtida utvecklingen avvärmländsk industri och värmländskarbetsmarknad,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en sänkning av skattetrycketär nödvändig för en positiv näringslivsutveckling,2]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsgivaravgiften börsänkas,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att monopol, t.ex. inom barn-och äldreomsorg samt vård skall avskaffas i syfte att främjatjänstesektorn,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av attinvandrare snabbt kommer i arbete,4][att beslutar att den s.k. ''turistmomsen'' skallavskaffas,2][att beslutar att den faktiska utgiften för resori tjänsten skall vara avdragsgill,2][att beslutar att kvittningsrätten mellan olikaförvärvskällor skall återinföras,2][att beslutar att bensinskatten skallsänkas,2]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvecklingen på denvärmländska arbetsmarknaden noga bör följas och attåtgärder vid behov bör insättas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att länsanslagen bör ges en änmer regionalpolitisk profil och att de skall kunna användasfritt av länsstyrelserna.