mot · GE02Bo411 · 1991-01-25 00:00:00 — Vidaremotsatte vi oss det räntelånesystem som de socialistiskapartierna genomdrev i . Vi föreslog istället införande av ett räntebidragsberättigat enhetslån. Vividhåller detta förslag.Lånesystemet bör i huvudsak utformas så atträntebidragsberättigat bostadslån utgår som enhetslån perm2, neutralt mellan alla byggherrar och upplåtelseformer.Beräkningen bör göras från en lägenhet med given storlek,exempelvis . För mindre lägenheter reduceras lånetoch för större ökas det upp till en viss största lägenhetsyta.Om lägenheten är större eller kostar mer än vad som täcksav enhetslånet får denna kostnad täckas med tilläggslån tillmarknadsränta.Detta låne- och finansieringssystem skulle innebära atti stort sett alla typer av offentlig ekonomisk kontroll samtdagens lånekineseri försvinner. Endast en renkreditriskprövning behövde återstå. Nytänkande ochproduktutveckling skulle stimuleras. Såväl de byggandesom konsumenterna skulle gynnas. Enligt vår uppfattningbör ett sådant system träda i kraft . Vi hari partimotion 1990/91:Bo515 redovisat utförlig kritik motdet beslutade nya bostadsfinansieringssystemet medräntelån m.m. har vi redovisat vårt förslag baseratpå ett enhetslånesystem.I avvaktan på att detta system införs vill vi attproduktionskostnadsprövningen tas bort samt att den s.k.räntebidragstrappan återinförs. Detta skall ges regeringentill känna.8.3 KonkurrensvillkoretVi har i vår partimotion 1990/91:Bo402 angåendevalfrihet i boendet beskrivit de problem som är förknippademed markvillkoret, d.v.s. kravet på att mark förbostadsbyggande måste ha ägts av kommunen för attbyggsubventioner skall kunna utgå. Ett annat krav som gerliknande negativa effekter är konkurrensvillkoret. Ävendetta villkor medför ett starkt försämrat enskilt byggandeoch en fördyrad bostadsproduktion. För att ökaflexibiliteten och förbättra produktutvecklingen inombyggsektorn bör därför konkurrensvillkoret avskaffasfr.o.m. den 1 juli 1991.8.4 BostadsförsörjningslagenKommunerna är f.n. i bostadsförsörjningslagen skyldigaatt bedriva en bostadsförsörjningsplanering för både ny-och ombyggande. Uppgifterna om det planerade byggandetsammanställs och administreras av centrala statliga organ.Statliga och kommunala myndigheter, byggare ochfastighetsägare lägger ned mycket stora resurser påplanering av byggandet. Denna planering bidrar inte till enförbättrad bostadsförsörjning. Planeringen har visat sigstämma dåligt med människors önskemål och med detbyggande som verkligen kommer till stånd. Lagen bördärför avskaffas.9. Förmedling av bostäder 9.1 BostadsförmedlingFörmedling av bostäder bör i större utsträckning ske iprivat regi. På så sätt uppnås en bättre service och störreeffektivitet till gagn för de bostadssökande.Skilda undersökningar visar att de kommunalabostadsförmedlingarna endast svarar för en liten del avförmedlingen av bostäder. I departementspromemorian DsBo 1984:10 ''Bostäder åt unga'' redogörs för att endast enfjärdedel av ungdomarna får sin första bostad viabostadsförmedlingen. En genomförd studie vidByggforskningsinstitutet i ''Vem skallta hand omförmedlingen av lägenheter -- det offentliga eller detprivata?'' visar att bostadsförmedlingen i enbarti av fallen förmedlat bostäder vid inflyttning.Kommunal bostadsförmedling är bådebyråkratisk och kostsam. Det skulle medföra stora fördelarom olika aktörer, t.ex. privata och allmännyttigafastighetsägare själva fick förmedla lägenheter inom sittbestånd. Utöver detta kunde andra fristående förmedlingarerbjuda motsvarande tjänster. För att öppna dessamöjligheter bör det bl.a. vara möjligt att ta ut en avgift vidbostadsförmedling. bör ändra den aktuellalagstiftningen.Uttalanden från bostadsministern om införande av ettkommunalt förmedlingstvång är illavarslande. En sådanutveckling vore olycklig. De kommunalabostadsförmedlingarna förmedlar bevisligen få lägenheter.Bostadsmarknadens problem löses inte genomadministrativa fördelningsorganisationer i regi,utan genom att bostadspolitiken förändras.Bostadsförmedlingsverksamhet skall ske på frivillig väg.Detta bör ges regeringen till känna.9.2 Lagen om bostadsanvisningsrättAnvisningsrättslagen bygger på föreställningen att det ärmöjligt att genom ett administrativt system dels öka utbudetav lägenheter, dels motverka segregation i boendet. Videlar inte denna uppfattning.Det är angeläget att förutsättningarna för ökad rörlighetpå bostadsmarknaden förbättras. Anvisningsrättslagenverkar i motsatt riktning.Bostäderna fördelas efter kommunala beslut i stället förefter de bostadssökandes önskemål. På detta sätt politiserassamhället ytterligare, som individens egetbeslutsområde krymps. Anvisningsrättslagen måste därförupphävas.10. Bostadsmarknaden för ungdomarUngdomar drabbas mycket hårt av den genomregleradebostadsmarknaden. Regleringar föder problem, somytterligare förvärras av nya regleringar. Att som regeringengjort tillsätta en ''delegation för ungdomsboende'' löser ingaproblem.Grundorsaken till ungdomarnas problem påbostadsmarknaden är att bostadssektorn är genomreglerad.Bostädernas storlek har baserats på kommunalt uppställdaprocentsatser i stället för människornas önskemål.Byggandet av smålägenheter har legat på en låg nivå.I det äldre bostadsbeståndet har andelen små lägenhetertidigare minskats kontinuerligt genom styrande regler somresulterat i lägenhetssammanslagning.En stelbent, bostadsförmedling harytterligare förstärkt ungdomarnas problem påbostadsmarknaden.Med en rörlig bostadsmarknad skulle ungdomarnasbostadssituation förbättras avsevärt.11. Byggnadsreglerande åtgärderDen socialdemokratiska regeringen har även under desenaste åren infört en mängd ytterligare regleringar.Exempel på detta är ramar för ombyggnadsverksamhetenoch för s.k. övrigt byggande, investeringsavgifter m.m.Det är uppenbart att byggnadsregleringarna i sig är en avorsakerna till de rådande problemen. Dessabyggnadsreglerande åtgärder och administrativabegränsningar av byggandets omfattning bör tasbort. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.12. LokalhyreslagstiftningenRiksdagen fattade med anledning av regeringensproposition /88:146 beslut om ändringar ilokalhyreslagstiftningen. Beslutet baserades enligt vårmening på en övertro på central dirigering och planering.Många av de nya reglerna har direkt motsvarighet inombostadsmarknaden. Reglerna om ''skäligt hyreskrav'' harexempelvis sin motsvarighet i bostadssektornsbruksvärdessystem. Regeln bör avskaffas ochbestämmelserna återfå sina tidigare lydelser, liksom vadavser indexklausuler och lokalägarens rätt att motsätta sigändrad användning samt andrahandsuthyrning.Lokalhyresmarknaden har varit en fungerandemarknad. riskerar den att uppvisa samma problem sombostadsmarknaden i övrigt.13. Anpassning till övriga EuropaVi har i denna motion, liksom i partimotion1990/91:Bo402 visat på de brister som f.n. finns på densvenska bostadsmarknaden. Dessa brister måste rättas till.En mer allmän översyn av regelsystem ochfastighetsrättsliga frågor bör enligt vår mening ävengenomföras. Syftet med denna skall vara att se i vilkenutsträckning det svenska systemet inte överensstämmermed det som gäller och kommer att gälla inom EG. Ensådan översyn bör genomföras skyndsamt. Detta inte minstmot bakgrund av beslut (1990/91:UU8) om det fortsatta europeiska samarbetet.I motionen läggs förslag till lagändringar. Det börankomma på vederbörande utskott att utforma erforderligförfattningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökad rörlighet påbostadsmarknaden för att få en bostadsmarknad i balans,2. att hos regeringen begär förslag i enlighetmed vad i motionen anförts om ändringar i hyreslagen vadavser reglering av hyran vid andrahandsupplåtelse,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder vad avser enreformering av hyressättningssystemet så att en flexibelboendeservice kan erbjudas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till ,5. att beslutar om en ändring av lagstiftningeni enlighet med vad i motionen anförts om den enskildehyresgästens inflytande över reparation av den egnalägenheten,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att jämställa olikafastighetsbolag i vad avser kostnaden för finansiering,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bestämmelserna i förordningen 1986:694 bör ändras såatt dessa i vad avser aktieutdelning till vissa allmännyttigabostadsföretag överensstämmer med aktiebolagslagensregler,8. att beslutar ändra bostadsrättslagen(1971:479) i enlighet med vad i motionen anförts såvitt avserenkel majoritet av hyresgäster för bildande avbostadsrättsförening,9. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad mångfald av producenter vid nyproduktionav bostadsrätter,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommuners rätt att förmedlanybyggda bostadsrättslägenheter,11. att beslutar upphäva förbudet mot s.k.dubbelupplåtelse,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder i syfte att underlätta förmänniskor att skaffa ett eget hus,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett återupprättande avkostnadsneutraliteten mellan olika upplåtelseformer,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts såvitt avser hyr-köp-bostäder,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt,[att som sin mening ger regeringen till kännaatt system för bosparare bör införas i enlighet med vad imotionen anförts,1]16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder vad avser reglernas påisolerings- och energiområdena påverkan på problemenmed allergier och s.k. sjuka hus,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nyttbostadsfinansieringssystem,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om,a) produktionskostnadsprövningen,b) räntebidragstrappan,19. att beslutar att avskaffakonkurrensvillkoret fr.o.m. ,20. att beslutar att avskaffabostadsförsörjningslagen,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för kommun att ta utavgift för bostadsförmedling,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsförmedlingsverksamhetpå frivillig väg,23. att beslutar avskaffa lagen om kommunalbostadsanvisningsrätt (1978:397),24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder vad avser normer vidny- och ombyggnader i syfte att förbättra ungdomenssituation på bostadsmarknaden,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggnadsreglerande åtgärder,26. att beslutar att upphäva tidigare ändringarav lokalhyreslagstiftningen (1988:927) i enlighet med vad imotionen anförts,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skyndsam översyn avregelsystem och fastighetsrättsliga frågor i syfte att anpassadessa till det som gäller och förväntas gälla inom EG.