mot · GE02A755 · 1991-01-25 00:00:00 — Det ärendast i dessa sammanhang som skadeståndsbelopp iSverige når upp till nivåer som annars är kända från USA.Det finns anledning analysera konsekvenserna av denarbetsrättsliga lagstiftningen i fråga om skadestånd ochvidta sådana förändringar att det klart kan utläsas i vilka falloch under vilka former skadestånd kan utkrävas.Rätten att vid taxering göra avdrag för s.k. allmännaskadestånd för åsidosättande av arbetsrättsliga regler böråterinföras i kommunalskattelagen. Liksom andra formerav skadestånd bör även arbetsrättsliga skadestånd varaavdragsgilla vid beskattningen.7. Medbestämmandet i offentlig förvaltningLagstiftningen har inriktats på att ge deoffentliganställda samma möjligheter till medinflytande påarbetsplatsen som de privatanställda.Som en parallell till de privatanställdas rätt att delta ibl.a. aktiebolags styrelser har de statligt anställda medgivitspersonalrepresentation i statliga verks och myndighetersstyrelser.Hänsynen till den politiska demokratin har medfört vissainskränkningar i de offentliganställdas medinflytande.Således har i MBL undantag gjorts för frågor som gäller denoffentliga verksamhetens mål, inriktning, omfattning ochkvalitet. Detta innebär emellertid inte någon omfattandeinskränkning av de offentliganställdas förhandlingsrätt somsådan. Den är tvärtom utomordentligt vidsträckt.Personalföreträdarna i statliga verks styrelser hardessutom givits långtgående befogenheter genom deexempel som angivits på beslut vid vilka det är av värde attde deltar. Det gäller arbetsmetoder, arbetsfördelning,organisation och rationalisering inom myndigheten,budgetpetita, personalpolitik, personalplanering,tjänstetillsättning, vidareutbildning, lokaler ochpersonalhälsovård.I ett antal statliga verks och myndigheters styrelser harde fackliga centralorganisationerna dessutom givits egnamandat. De anställdas fackliga representanter har erhållitnärvarorätt i kommunala nämnder och styrelser.Den vidsträckta rätten att MBL-förhandla i kombinationmed facklig representation i de beslutande organen ger defackliga organisationerna och deras företrädare möjligheteratt påverka det politiska beslutsfattandet i flera led -- de hari realiteten flerdubbel rösträtt. Detta är betänkligt fråndemokratisk synpunkt.Dessa problem uppmärksammades av , då den1981 beslutade att medbestämmandelagens tillämpning påden offentliga sidan och därmed förhandlingsskyldighetensomfattning i kommuner och landsting skulle utredas. Ensådan utredning tillstyrktes av enhälliga kommun- ochlandstingsförbund. Den socialdemokratiska regeringenansåg emellertid att någon sådan utredning inte varerforderlig med hänvisning till att hithörande frågor kanlösas inom ramen för gällande avtal.Vi anser det principiellt felaktigt att frågor som rörgränsdragningen mellan förhandlingsrätten och denpolitiska demokratin hänvisas till avgörande i avtal mellanarbetsmarknadens parter. Det är självfallet lagstiftarnasuppgift att stifta lagar som inte leder till att den politiskademokratin träds förnär, vilket finns anledning att frukta,dels med anledning av de vidsträckta befogenheter ochmöjligheter de offentliganställdas organisationer har attdelta i beslutsfattandet i statliga och kommunala organ, delsgenom den vidsträckta tillämpning somförhandlingsskyldigheten enligt MBL fått.Den rådande oklarheten om gränserna förförhandlingsskyldighetens omfattning inom de offentligasektorerna har även andra aspekter än hänsynen till denpolitiska demokratin. Oklarheterna medför risker förineffektivitet och byråkrati genom det förhandlingssystemsom är involverat i beslutsfattandet.De anställdas organisationer skall inte ha någon annanrätt att påverka det politiska beslutsfattandet än vad som ien parlamentarisk demokrati tillkommer alla medborgare.Det är statsmakternas uppgift att formulera lagarna så attingen grupp eller individ får vad som kan uppfattas somdubbel rösträtt. Det kan inte rimligen vara en uppgift förarbetsmarknadens parter.En grundlig översyn av medbestämmandelagenstillämpning på den statliga sidan också i övrigt är påkallad.Syftet bör vara att åstadkomma en klar gränsdragningmellan statens fullgörande av rollen som arbetsgivare ochutövandet av de politiska ledningsfunktionerna.Vi anser det därför nödvändigt med en genomgripandeöversyn av gällande lagar och förordningar i syfte attåstadkomma en klar gränsdragning mellan den politiskademokratin och berättigade krav på medinflytande för deoffentliganställda.Med hänvisning till vad som tidigare anförts i motionenbör riksdagsbeslutet om närvarorätt förpersonalföreträdare i kommunala nämnder upphävas.8. ChefstillsättningarTillsättandet av chefer innebär sådana viktigaförändringar som omfattas av förhandlingsskyldigheten iMBL. Lämpligheten i denna ordning kan starktifrågasättas.En chef utgör arbetsgivarens förlängda arm ochföreträder ofta arbetsgivaren i förhandlingar med deanställda och/eller deras organisationer. Förutsättningarnaoch möjligheterna att verka i denna roll kan påverkas av defackliga organisationernas inställning till vederbörande vidanställningstillfället eller vid senare befordran.Vid en nyanställning på den privata sektorn måste ocksådet sedvanliga kravet på sekretess beaktas. Det kan mångagånger vara direkt olämpligt att utvidga den krets somkänner till vilka som har sökt en viss befattning. En sökandesom t.ex. inte får den sökta befattningen kan komma i ensvår situation på den arbetsplats där han eller hon undersådana förhållanden väljer att stanna kvar.Utseende av chefer bör vara arbetsgivarens rätt. Dettaförhindrar självfallet inte att samråd med eller informationtill de lokala fackliga organisationerna sker, då så är möjligt.I offentlig verksamhet spelar chefen ofta en annan rollän inom den privata sektorn genom att verksamheten ärunderkastad de regler som gäller för det politiskabeslutsfattandet. Även här är det emellertid viktigt attchefsrollen klart är definierad.Principen bör därför också inom den offentliga sektornvara att förhandlingsrätt enligt MBL inte föreligger vidtillsättandet av chefer. Däremot bör de anställda ha rätt tillinformation.Regeringen bör utarbeta förslag till lagändring i dettasyfte. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medbestämmandelagensallmänna utformning,2. att hos regeringen begär förslag till ändringi lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet för attsäkerställa den negativa föreningsrätten,[att hos regeringen begär förslag till ändring iregeringsformen för att säkerställa den negativaföreningsrätten,1]3. att hos regeringen begär förslag till ändringi lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet så atts.k. organisationsklausuler förbjuds,4. att hos regeringen begär förslag till ändringi lagen om medbestämmande i arbetslivet (1976:580) ienlighet med vad som i motionen anförts angående avdragpå lön för fackföreningsavgifter,5. att hos regeringen begär förslag till ändringi lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ienlighet med vad som i motionen anförts angåendearbetstagarnas representation,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående fackliga stridsåtgärder,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående konfliktreglerna vidkonflikter med utländska parter,8. att beslutar att 60 § lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet skall ha den lydelseangående arbetsrättsliga skadestånd som den hade den 31december 1984,9. att hos regeringen begär förslag till förbudmot blockad av enmansföretag och företag med anställdafamiljemedlemmar i enlighet med vad som anförts imotionen,10. att hos regeringen begär utredning om ochförslag till begränsning av facklig organisations rätt attgenomföra blockad av företag enligt vad som anförts imotionen,11. att beslutar att upphäva reglerna om fackligvetorätt i 38--40 §§ lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet,12. att hos regeringen begär en översyn avskadeståndsreglerna i den arbetsrättsliga lagstiftningen ienlighet med vad som i motionen anförts,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ideella skadestånd,14. att hos regeringen begär förslag tilllagändringar om medbestämmande för arbetstagare inomoffentlig förvaltning i enlighet med vad som i motionenanförts,[att beslutar att upphäva reglerna i 3 kap. 4--7§§ kommunallagen (1977:179) om personalföreträdaresnärvarorätt vid sammanträden med kommunala nämnderoch styrelser,1]15. att hos regeringen begär förslag till ändringi lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet vadgäller förhandlingsplikt vid chefstillsättningar i enlighetmed vad som i motionen anförts.