mot · GE02Jo741 · 1991-01-25 00:00:00 — Den miljöpolitiska utvecklingen i Miljön -- en fråga om överlevnadMiljöproblemen berör oss alla och handlar i grunden omvår framtid. Vi får rapporter ommiljöförstöringens effekter på människor, djur och naturoch det står allt mer klart att grundläggande förutsättningarför vår existens hotas. Det handlar inte längre om vilkenframtid vi väljer utan om vi överhuvudtaget har någonframtid att välja.Hoten mot vår miljöMiljön i , speciellt dess västra del, är problematisk.Den påverkas av ett intensivt jordbruk och en omfattandeindustri. Den påverkas av trafik. Inte bara den egna utanockså genomfartstrafiken är omfattande -- området utgörflaskhalsen mot . Av geografiska skäl är Skånedessutom svårt drabbat av nedfall av luftföroreningar frånandra länder.En del av föroreningarna är luftburna medan de hamnarefterhand i mark eller vatten. Andra kan förefalla främstmarkpåverkande -- t.ex. bekämpningsmedel -- men depåverkar också vattendragen. Sammantaget är hotet motluften, marken och vattnet så nära förknippade att de börbetraktas som en enhet.Försurningen av mark och vattenFörsurningen av mark och vatten har blivit ett av våraallvarligaste miljöproblem. Försurningen berör direkt ellerindirekt människors livsmiljö. I olika grad påverkas sålundaskogs- och jordbruk, vattentäkter, olika industriellaverksamheter, yrkes- och fritidsfiske samt turism ochrekreation och givetvis naturen själv.Undersökningar i sydlänen har visat att mer än hälftenav 1 625 undersökta sjöar är försurade ellerförsurningskänsliga. Mer än en femtedel är akutförsurningshotade och i behov av kalkning föratt inte fisk- och kräftbestånden helt skall slås ut.Ytterligare en femtedel befinner sig i farozonen ochberäknas vara i behov av kalkning inom de närmaste åren.Sjön i nordöstra är en av de sjöar somredan drabbats av försurningens skadeverkningar. Massivakalkningsinsatser har kunnat rädda denna förfrilufts- och rekreationslivet så betydelsefulla sjö från totalutslagning.Miljömässig planeringMiljöfrågorna griper in i många områden. Enmiljömässig helhetssyn är svår att få. Planeringen kommeratt spela en allt viktigare roll i miljöarbetet. Det är iplanfrågor som avvägningen om hur vi skall utnyttjamarken görs. Här skall behoven av jordbruksmark,industrimark, bostadsmark och rekreationsområden vägasmot varandra. Genom en bra och omsorgsfull planering kanmiljöförstöringar undvikas. Detta kommer att krävaändringar i lagstiftningen, såsom exempelvis samordning avmiljöskyddslagen, PBL och naturresurslagen.Vårt gröna SkåneIngen näringsgren i har genomgått en sådancentralisering och effektivisering som jordbruket ochlivsmedelsindustrin. Successivt har ett mångsidigt ochartrikt odlingslandskap förvandlats till ett stordriftens ochensidighetens produktionslandskap.Flora och fauna har förändrats. Inget annat område iSverige har så många hotade djur och växtarter. Jordbruketav domineras av intensiv växtodling, användning avtunga jordbruksmaskiner, försurande och förorenandegödselmedel samt kemiska bekämpningsmedel. Skogsmarkhar röjts och blivit åker, ängar och hagar har satts underplogen, skog avverkats, främmande arter förts in,våtmarker dikats ut, ägoskiljande tagits borttillsammans med träddungar och buskage. Detta har lett utarmning som vi inte kan acceptera.För att bevara karaktären hos den skånskalandskapsbilden bör en utökad plantering ske av lövträd,vilket bör kompletteras med lagstiftning om förbud motgranplantering inom vissa områden.Mark för rekreationSkåne är ett tättbefolkat land med över en miljonmänniskor. Många verksamheter av olika slag -- industrier,jordbruk, skogsbruk, täkter m.m. -- konkurrerar omSkånes naturtillgångar. Vi har emellertid många unikanaturvärden i som vi måste slå vakt om -- säregnanaturpartier, mossar, våtmarker, lövskogar m.m. Den källatill rekreation och upplevelser som naturen erbjuder måstemänniskorna få tillgång till. Samhället måste därförunderlätta för människorna att komma ut i naturen.I , speciellt i södra och västra delen, är de naturochskogsområden som finns ofta av betydelse för flerakommuner. Därför måste det ske en betydligt utökadsamverkan mellan staten, landstingen och kommunerna föratt lösa gemensamma frågor beträffande skötsel ochtillgänglighet av naturområden samt information om dessaoch miljöfrågor i allmänhet.IndustrierAv speciell vikt är planeringen av industriområden ochindustribyar och deras samklang med bostadsbebyggelse.Samtidigt som det finns ett intresse, urkommunikationssynpunkt, för att bostäder och industriersamlokaliseras så får detta inte innebära att störandeindustri och människors boendemiljö sammanblandas.Det är nödvändigt att genomföra inventeringar avSkånes industriområden ur miljösynvinkel i syfte att få ettsamlat grepp om industrins roll som störningskälla. Engenomgång bör dels ske av tillståndsprövade anläggningarför att bedöma behovet av omprövning. Likaså bör ocksåinventering ske av anläggningar som saknar tillstånd enligtmiljöskyddslagen. Mycket talar för att den största bristennär det gäller begränsningen av utsläpp till luft finns inomkolvätesektorn. Branscher med sådana utsläpp bör därförprioriteras vid en sådan genomgång av prövnings- ochomprövningsmöjligheterna. Särskilt verksamheter inom destörre tätorterna bör behandlas med förtur eftersom dessasamtidigt är mest belastade av trafiken. Denna typ avinventeringar bör inriktas på att kartläggakemikalieanvändningen. Kemikaliehanteringen är ett av demest förbisedda områdena när det gäller orsaker till destörningar vi har i miljön.EnergiEnergifrågorna har en direkt koppling tillmiljösituationen. All energiproduktion innebärmiljöbelastningar. Därför måste arbetet med att få eneffektivare energianvändning fortsätta, likaså arbetet medatt få en bättre energihushållning genom sparåtgärder.Även kommer samhällets energirådgivning attspela en viktig roll. Samhället skall ta totalansvar förtillförsel, distribution och användning. En trygg, långsiktigenergiförsörjning skall eftersträvas och inom ramen fördenna skall överkapacitet i energiproduktionssystemetundvikas. Det skall löna sig för såväl kommunen som förden enskilde att hushålla med energi.Kärnkraftsavvecklingen måste ske så att säkerelförsörjning kan upprätthållas. luft utsättsemellertid för hårda påfrestningar. Detta för attvi svårligen kan medverka till ytterligare utsläppskällor iregionen. Genom att ta tillvara den outnyttjade energi somuppkommer vid olika industrianläggningar kan betydandeenergi- och miljövinster göras. Ytterligare sådana energi-och miljövinster kan göras om t.ex. värme vid industriellaprocesser tillvaratas. Naturgasen har blivit en betydelsefullenergikälla med många användningsområden.Möjligheterna att ytterligare utnyttja naturgasen måstetillvaratas samt där så är möjligt måste övergång ske tillmiljövänligare energislag såsom vindkraft och biobränslen.Stat och kommun skall stimulera och göra detekonomiskt möjligt för privatpersoner, föreningar ochbolag att bygga och använda vindkraftverk samtanläggningar för biobränslen. Den geotermiska energinär för en del av en speciell och stor energiresurs somkan få stor betydelse för den framtida värmeförsörjningen.TrafikenVad gäller trafikens inverkan på miljön så hänvisar vi motion av m.fl. (s) om dentrafikpolitiska utvecklingen i Skåne.MålMålet måste vara att låta miljöaspekterna präglaplaneringen. skall utvecklas till ett grönt landskapoch miljöpåverkan från industri, trafik ochenergiproduktion minimeras.FörpackningsindustrinFörpackningar utgör en fjärdedel avhushållsavfallet. Eftersom det i finns en betydandeförpackningsindustri vore det angeläget att forskningen viduniversitetet i kompletteras med en inriktning somhar koppling till förpackningar för att på så sätt hittalösningar som är optimala ur miljö- och energisynpunkt.AvloppAtt minska kväveutsläppen och därmed övergödningenav haven är av stort intresse i vår region. De kommunalareningsverken måste byggas ut för höggradig rening avkväve och fosfor. Dessa insatser måste kombineras medåtgärder inom jordbruket.Till reningsverken förs ett avloppsvatten sominnehåller många ej behandlingsbara ämnen med ursprungfrån såväl industri, hushåll som dagvatten. Dessaföroreningar blir ett problem både vad det gäller slam ochpåverkan på mottagande vattendrag. Problemet äromfattande och berör hela vårt produktions- ochkonsumtionsmönster. Försök bör göras med att separeraindustri- och hushållsavloppsvattnet. Industriavlopp medhöga föroreningshalter bör renas vid källan innan detblandas i stora mängder avloppsvatten. En särskildindustritaxa för industrins avloppsvattenutsläpp tillreningsverken kan införas där avgiften tas ut efterföroreningsinnehåll.JordbruketSkåne har bördigaste jord, här produceras 1/3av hela vårt livsmedelsbehov. är somSveriges kornbod hotat. De allvarligaste hoten kommerfrån gödsel och bekämpningsmedel.Inom jordbruket har vi en överproduktion av framföralltspannmål. Vi stressar våra jordar med hjälp av kemiskamedel, såväl gödsel som bekämpningsmedel, för attframbringa stora skördar som vi inte själva behöver utansom måste säljas på världsmarknaden till låga priser.Detta har skett med bidrag från svenskakonsumenter. Vi måste sluta med detta slöseri och dennamiljöförstöring genom att dra ned påkemikalieanvändningen och inte odla så ensidigt. Därförinnebär den nya livsmedelspolitiken att skall ingabidrag utgå för att täcka exportförluster. Under enomställningsperiod kommer dock bidrag att utgå för arealerdär det odlas grödor som t.ex. biomassa förenergiproduktion, plantering av lövskog samt områden somanvänds för anläggning av våtmarker.Kemiska medelSamma utveckling har skett i fråga om kemiska medel(bekämpningsmedel). Jordbruket håller på att hamna ibekämpningsmedlens våld. De svenska lantbrukarnaanvänder tillsammans mellan 400 och 500 olikabekämpningsmedel. S.k. planbekämpning är inte ovanlig.Denna innebär att grödorna besprutas efter almanackanmed en lång rad preparat enligt ett i förväg uppgjortschema -- oavsett om varje gift behövs eller ej. Då Skånehar stora odlingar av spannmål, sockerbetor, potatis ochgrönsaker är det en mycket stor del av dessa kemiska medelsom används just i Skåne.Det finns alternativ till detta som inte ger sämreresultat. Ett miljövänligare skogs- och jordbruk kanbedrivas med samma lönsamhet som dagens. Kommunernakan, i egenskap av markägare, genom ett medvetetagerande ge ett aktivt bidrag till en bättre miljö. Vidnyupplåtelser av och när arrenden på jordbruksmark löperut bör i första hand den person antas som är beredd attbruka marken i huvudsak utan användning av kemiskabekämpningsmedel.Att sprida miljömedvetenhetFlera undersökningar har visat att oro för miljön är denfråga som engagerar folk mest. Intresset och engagemangetför miljöfrågorna har aldrig varit så utbrett som det är idag.Barn och ungdomar har ett naturligt och spontantintresse för sin omvärld. Detta intresse måste utnyttjas föratt stimulera till engagemang i miljöfrågor. Natur ochekologi bör ingå redan i förskolan. Att leva miljömedvetetär ett pedagogiskt moment i sig. Miljökunskap bör göras tillett obligatoriskt inslag i undervisningen på olika stadier.Kommunen skall delta i det upplysande arbetet genomen aktiv konsumentombudsverksamhet ochinformationskampanjer riktade till olika målgrupper.Det kan bland annat gälla information kringkemikalieanvändning i hushåll och vid bilvård. Vid val avrätt typ kemikalie och arbetsmetod kan naturen sparasmånga påfrestningar och reningseffekten i reningsverkenöka.I har vi en aktiv natur- och miljövårdsrörelse. Denrepresenterar en stor tillgång i arbetet med att förbättra ochslå vakt om vår miljö. Samhället måste ta till vara desskunnande och engagemang. Detta skulle kunna ske genomatt myndigheterna -- både i kommunerna och pålänsplanet -- remitterar ärenden som gäller natur- ochmiljövård till miljöorganisationerna för yttrande. De ideellaorganisationerna kan även engageras i det direkta arbetetgenom att de t.ex. får i uppdrag att sköta och vårda ettnaturområde, friluftsområde eller en vandringsled. I sådantarbete kan även andra organisationer änmiljöorganisationer engageras såsom t.ex. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den miljöpolitiska utvecklingeni .