mot · GE02Ub198 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) I den del av kompletteringspropositionen som berörutbildningsdepartementets huvudtitel behandlas i huvudsakfrågor som berör den högre utbildningen och forskningen.Den statliga skoladministrationen för ungdomsskolan harredan utsatts för en omfattande rationalisering ocheffektivisering som har lett till att de uppsatta målen redanhar uppfyllts.När det gäller den högre utbildningen harförändringstakten fram till nu varit synnerligen låg.Behoven av en mycket kraftig utbyggnad av den högreutbildningen har länge framstått som mycket angelägna föralla som haft insikt i utbildningsfrågor -- utom förregeringen. har under en följd av år krävt enkraftigt ökad dimensionering av den högre utbildningen,utbyggnad av högskoleväsendet till fler orter, fastaforskningsresurser till de regionala högskolorna ochutveckling till nya universitet på fyra orter i landet. Någoteller några av dessa nya universitet bör kunna utvecklas soms.k. nätverksuniversitet.Samtidigt har vi -- också -- krävt enuppluckring av det nuvarande stela linjesystemet,införandet av vetenskaplig grundkurs i alla utbildningar, enökad decentralisering med ett ökat lokalt ansvarstagandeför högskolans verksamhet och en översyn avbyggnadsstyrelsens uppgift som lokalupplåtare förhögskolan, allt i syfte att stärka den lokala nivån ihögskoleväsendet.Trots det tidigare motståndet kommer helt plötsligten rad förslag från regeringen ikompletteringspropositionen. Flera avförändringsförslagen innehåller positiva inslag men de flestapresenteras enbart som besparings- ochrationaliseringsförslag, utan att man försökt sätta in dem iett utbildningspolitiskt sammanhang. Vi motsätter ossnaturligtvis inte ett rationellt utnyttjande av de resurser somställs till högskolans förfogande, men det är oerhört viktigtatt vi i en omdaningsprocess inte ger avkall påkvalitetsmålen. Redan det förhållandet att regeringensförslag presenteras i kompletteringspropositionen och inte ien stor, utbildningsbetingad reformproposition om denhögre utbildningen är i sig illavarslande. Vi står snart införnästa treåriga budgetperiod för högskolan och det är infördet arbetet som riktlinjerna nu bör dras upp.Högskolans organisationEnligt propositionen skall högskolans internaorganisation effektiviseras så att 35 milj.kr. kan sparas.Främst är det på institutionsnivå somrationaliseringsvinsterna förväntas uppstå genom ensträvan mot större arbetsenheter. Enligt vår uppfattningkan sådana effekter endast uppnås genom förändringar somväxer fram som resultatet av ett internt utvecklingsarbeteoch inte som ett resultat av ett uppifrån kommandebesparingskrav. Vissa institutioner kan med fördel görasstörre medan andra åter verkar under sådana betingelser attdet varken är lämpligt eller möjligt. Det viktigaste tordeändock vara att verksamheten fungerar bra, att man integör avkall på det demokratiska inflytandet för de som ärverksamma inom institutionerna och att de uppkomnabesparingarna kommer undervisningen till godo.Den centrala myndighetenMed de förändringar -- och besparingar -- som föreslås ipropositionen kommer UHÄs uppgifter att i hög gradkännetecknas av utvärdering av högskolornas verksamhet.Detta är en naturlig följd av den ökade graden avdecentralisering, men det förutsätter också -- som framhållsi propositionen -- att högskoleenheterna respekterar UHÄsbeslut i tillsynsärenden. För att understryka detta bör UHÄha någon form av sanktionsmöjlighet.I propositionen föreslås att bör fåutreda frågan om att avgiftsbelägga den s.k.ekvivaleringsverksamheten. anser detta vara felväg att gå. I av ständigt ökad internationalisering ochnär är på väg att få tillgång till EGs utbytesprogramför högre studier är det viktigt att ha tillgång till godinformation om studier utomlands och goda möjligheter attfå studier i andra länder utvärderade och tillgodoräknade.Ekvivaleringsenheten på UHÄ besitter en unik kompetensinom detta område med en samlad kunskap om utländskhögskoleutbildning. Det är viktigt att ha tillgång till dennakompetens utan att de studerande skall belastas medavgifter.I kompletteringspropositionen föreslås ingen ändring iden nuvarande organisationen vad avser högskolansgrundutbildningsråd. Redan vid rådets tillkomst förordadecentern att rådet skulle ges en fristående ställning utanförUHÄs organisation. Vi anser att denna fråga nu börövervägas ytterligare i samband med den organisatoriskaöversynen.StudieorganisationenRedan i inledningen av denna motion har vi påpekat attcentern drivit kravet på en uppluckring avlinjesystemet. Vi har därför inga formella invändningar motden beskrivning som görs av den framtida inriktningenpå högskolans studieorganisation. Vi vill dock redan nuunderstryka hur viktigt det är att vissa utbildningar ävenfortsättningsvis måste ges en likvärdig och jämförbarkvalitet. Dit hör t.ex. lärarutbildningarna. I samband medlärarutbildningsreformen slog fast attlärarutbildningen är ett av de viktigaste instrumenten somstaten har för att styra skolans utveckling. Den centraltfastställda utbildningsplanen har just till syfte att''säkerställa kvaliteten och jämförbarheten i utbildningenpå olika orter i landet''.Trots den utbildningsplan som gällt harlärarutbildningen kommit att utformas mycket olika påolika håll i landet. Detta har vi från påpekat itidigare motioner till och så sent som i sambandmed propositionen om ''Ansvaret för skolan'' aviseradeskolministern en översyn med syfte att utröna omlärarutbildningen fungerade så som var avsett. Omlinjesystemet avvecklas är det nödvändigt att finna nyaformer för att garantera att lärarutbildningen blir likvärdigoch behåller sin karaktär av yrkesutbildning.Dimensionering av grundläggande högskoleutbildningSom vi tidigare framhållit är det oerhört angeläget att detsnarast kommer till stånd en kraftfull uppdimensionering avantalet utbildningsplatser inom högskolan. harargumenterat utförligt för detta behov, senast i vårkommittémotion om högskolan som vi redovisade underallmänna motionstiden . Vi nöjer oss därför att nuhänvisa till vad vi tidigare anfört, som vi än engång beklagar att regeringen varit så handlingsförlamad idenna viktiga fråga. På något sätt är det symtomatiskt att,när man nu äntligen kommer till ett beslut, så är det som ettled i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Självfallet harett ökat antal utbildningsplatser sin betydelse även i dettasammanhang, men det borde väl i första hand vara deutbildningspolitiska målen som är vägledande förutbildningspolitiken.Eftersom utbildningsutskott redan fattatbeslut i dimensioneringsfrågan är regeringens förslag redanöverspelat. Som av en händelse råkar regeringens förslagom 5 000 ytterligare platser i den grundläggandehögskoleutbildningen helt sammanfalla medutbildningsutskottets redan offentliggjorda förslag, så därkrävs inga ytterligare åtgärder. Däremot föreslår regeringennu en annan fördelning på högskoleenheter varför vi nödgasyrka avslag på regeringens proposition i denna del.Utskottets fördelning mellan linjeplatser och friståendekurser liksom fördelningen på högskoleenheter skallsåledes ligga fast.I detta sammanhang vill vi erinra om vår reservation tillutbildningsutskottets betänkande 1990/91:UbU12 där viföreslår ytterligare 1 000 platser utöver ramen på 5 000 platser.Lokalförsörjning m.m.Under detta anslag hänvisar vi till våra tidigare förslagom 500 milj.kr. till lokaler och inredning och 500 milj.kr. Detta förslag ingår även i denpartimotion som väcker med anledning avkompletteringspropositionen.Statens skolverkI propositionen anmäls, för kännedom, attriksdagens tidigare beslut om tidsbegränsade förordnandenför fältpersonal endast kan tillämpas ibegränsad omfattning. Skälet för detta anges vara att detföreligger svårigheter för berörd personal att erhållaerforderlig tjänstledighet i de nya anställningsförhållandensom nu råder med kommunalt reglerade tjänster inomskolväsendet. Enligt vår uppfattning är detta en så väsentligdel av det tidigare riksdagsbeslutet att det måste behandlasskyndsamt. Enligt vår uppfattning bör det även ligga ikommunernas intresse att intentionerna frånriksdagsbeslutet kan bibehållas varför det bör vara fulltmöjligt att via kommunförbundet nå en lämpligöverenskommelse i denna fråga. anser attriksdagen med all kraft bör hävda det tidigare beslutet omtidsbegränsade förordnanden för personalen i skolverketsfältorganisation.Med anledning av den medelsberäkning som nuredovisas för statens skolverk vill vi erinra om vårtställningstagande i samband med årets budgetproposition.Enligt vår uppfattning bör inte ha till uppgift attförmedla bidrag till organisationer av olika slag.Bidragsgivningen till elev- och föräldraorganisationer börkunna ske direkt från ochbidragen till löntagarorganisationerna bör upphöra helt.Som en följd av detta bör anslaget till minskas imotsvarande omfattning.Statens institut för handikappfrågorI samband med besluten om ''Ansvaret för skolan''förordade ett sammanhållet skolverk som ävenskulle ha ansvaret för handikappfrågorna. Detta samladeskolverk skulle enligt vårt förslag lokaliseras till Härnösand.En majoritet i avvisade våra förslag. Skolverketskall lokaliseras till och handikappfrågornakommer att hanteras i ett fristående institut, Statens institutför handikappfrågor. Den nödvändiga samordningenmellan de olika delarna av skoladministrationen skall,enligt regeringen, ske genom ett nära samarbete.Nu föreslår regeringen att den centrala förvaltningen avhandikappinstitutet förläggs till . Vi befarar atten sådan lokalisering kan komma att försvåra samarbetet,men framför allt är vi oroade över hurhandikapporganisationerna skall ges möjligheter till insynoch påverkan i den nya organisationen. För attverksamheten skall kunna fungera på avsett vis är detnödvändigt att staten tar ett större ansvar för att gehandikapporganisationerna goda förutsättningar tillsamverkan med . Detta kan t.ex. skegenom att staten tar på sig ansvaret för de merkostnadersom handikapporganisationerna kommer att drabbas av ominstitutet lokaliseras till Härnösand.Vi föreslår att denna fråga blir föremål för en snabböversyn och att regeringen därefter återkommer tillriksdagen med äskande om erforderliga medel för dettaändamål.När det gäller konsulenttjänsterna inom denspecialpedagogiska stödorganisationen förutsätter vi attdessa ges en sådan placering, att den på allt sätt underlättardet nödvändiga samarbetet med skolverketsfältorganisation.Slutligen vill vi, beträffande specialskolorna, slå fast attdet är alldeles nödvändigt att dessa även i fortsättningenleds av en egen styrelse för varje specialskola. Den lokalaoch regionala förankring som de nuvarande styrelsernainnebär för specialskolorna är ett omistligt stöd i derasverksamhet. Det vore högst olyckligt om detta stöd skullegå förlorat. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att effektiviseringen avhögskolans interna organisation måste växa fram som ettresultat av internt utvecklingsarbete och att de uppkomnabesparingarna skall komma undervisningen till godo,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att UHÄ bör ha någon form avsanktionsmöjligheter gentemot högskoleenheterna itillsynsärenden,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att någon avgiftsbeläggning avden s.k. ekvivaleringsverksamheten inte bör införas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överväga en mer friståendeställning för högskolans grundutbildningsråd,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lärarutbildningenslikvärdighet skall garanteras även vid ett avskaffande avlinjesystemet,6. att avslår proposition 1990/91:150 såvittavser fördelningen av de föreslagna 5000 ytterligare högskoleplatserna på högskoleorter. (redan fattade beslut om fördelningav dessa platser skall ligga fast.),7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidsbegränsade förordnanden förpersonalen i fältorganisation,8. att beslutar att anslaget till skolverketminskas med . motsvarande den del som används tillbidragsgivning till olika organisationer,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser förhandikapporganisationernas samverkan medhandikappinstitutet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att konsulenttjänsterna inom denspecialpedagogiska stödorganisationen ges en sådanplacering att det nödvändiga samarbetet med skolverketsfältorganisation underlättas,11.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att specialskolorna även ifortsättningen bör ledas av en egen styrelse för resp. skola.