ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02N51 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö InledningI propositionen om En god livsmiljö understryksbehovet av att komma till rätta med miljöproblemen iÖstersjön. En central fråga vad gäller framtidkommer att vara samhällets inställning till oljeutvinning idetta känsliga innanhav.Oljeutvinning i () bildades i syfte attkartlägga förekomsten av olja och naturgas på land och ihavsområden. Verksamheten har efter hand koncentreratstill , där ett antal mindre oljefynd har gjorts. OPABdeltar nu i undersökningar i sydöstra delen av den svenskakontinentalsockeln i . En ansökan har inlämnatsfrån , ochInternational om undersökningstillståndoch tillstånd att påbörja borrverksamhet m.m. vid Klintsbank.Torsken hotadTorskens situation i är allvarlig. Minskadesalt- och syrgashalter har kraftigt reducerat torskens livsrumför lek. kan torsken föröka sig framgångsrikt endast ibegränsade områden i Bornholms-, Gdansk- ochGotlandsbassängerna. Resultatet av detta är atttorskmängden i har halverats på mindre än 10år.Den tilltänkta provborrplatsen ligger nära ett möjligtlekområde för torsk i Gotlandsbassängen. Om detta blirförstört av gifter i olja och borrslam har torsken ringa elleringa möjligheter att fly till andra områden iGotlandsbassängen eftersom dessa redan utnyttjas. Enprovborrning på Klints bank skulle innebära att riskera enlångsiktig förnyelsebar ekonomisk resurs, fisket, till förmånför en ändlig resurs, oljan.FörsiktighetsprincipenÖstersjön är ett av världens mest förorenade hav.Centern har under allmänna motionstiden lagt fram enmotion, ska räddas, som visar hur känsligÖstersjöns miljö är. I motionen föreslås en åtgärdsstrategiför länderna runt . Gemensamt för dessa länderär att man länge ansett att utsläppsmängderna skulle bli småfrån anläggningarna, att föroreningarna släpps ut och deekologiska effekterna elimineras. Denna utsläppsfilosofipräglar fortfarande svensk politik.Vid internationella konferens omförorening av haven antogs den s.k.försiktighetsprincipen. 15 länder skrev under och Sverigevar ett av dem. Vid i 2--3september 1990 slog alla regeringscheferfast att försiktighetsprincipen ska tillämpas: ''ingen skatillåta förorenande utsläpp när utsläppet tros orsakaskadliga effekter, även om direkta vetenskapliga bevissaknas. Innan något utsläpp görs måste förorenaren bevisaatt utsläppet är ofarligt.'' Vidare ska länderna ''säkerställaÖstersjöns ekosystem genom att använda sig avnaturresurserna på ett uthålligt sätt''.Vi anser att det är hög tid att börjar tillämpaprincipen. Den bör genomsyra alla led i svensktmiljöarbete.När det gäller oljeutvinning i bedömer viriskerna så allvarliga att det normalt ej kan förenas med godmiljöomsorg. Försiktighetsprincipen och de internationellaåtaganden som gjort på miljöområdet måstetillämpas vid bedömning av tillståndsansökningar. Dennalinje bör också fullfölja i internationellaförhandlingar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillämpning avförsiktighetsprincipen och internationella åtaganden vidbehandling av ansökningar om oljeutvinning i .
mot · GE02N52 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo105 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett ökat effektuttag från desvenska kärnkraftverken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas inblandning ilokaliseringen av storskalig vindkraft ochbioenergiproduktion.
mot · GE02N53 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo108 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att oljeutvinning i ejskall tillåtas.
mot · GE02N54 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo109 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överförande av mark fråndomänfonden till naturvårdsfonden.
mot · GE02N55 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo112 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten att komma bortfrån icke förnybara energikällor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i stigande omfattning ökaanvändningen av förnybara energikällor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ökaenergieffektiviteten för att minska energianvändningen.
mot · GE02N56 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo113 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd för tropiska regnskogarsamt hos regeringen begär förslag om begränsningar avimporten av virke från tropiska trädslag i enlighet med vadi motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av miljövänligamotorer och användning av miljövänliga bränslen ochalternativa drivmedel inom biltrafiken, flygtrafiken ochsjöfarten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sambanden mellan energi ochmiljö,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för ökad återvinning avreturpapper,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avsättning av mark förnaturvårdsändamål vid försäljning av domänverkets mark.
mot · GE02N57 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo118 hemställs1. att hos regeringen begär lagförslag sominnebär att oljeborrning och prospektering i Östersjönförbjuds,2. att , om yrkande 1 inte bifalls, hos regeringenbegär förslag till lagändring så att oljeborrning blirtillståndspliktig enligt miljöskyddslagen ochkoncessionsnämnden blir tillståndsprövande myndighet.
mot · GE02N58 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo119 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attkrav skall ställas på företag som tillverkar varor ochprodukter att upprätta livscykelspecifikationer.
mot · GE02N59 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T82 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla motorfordon års modell skall kunnadrivas med biobränslen eller vara eldrivna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av olika typer aveldrivna fordon.
mot · GE02N60 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T83 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av renare motoreroch alternativa drivmedel.
mot · GE02N61 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T84 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten av de två reaktorerna i skall avställasomedelbart, och att förberedelser för avstängning av denandra reaktorn skall inledas.
mot · GE02N63 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken För elproduktionsanläggningar under 100 kW installeradeffekt råder skattebefrielse vid såväl yrkesmässig somprivat produktion.Maxnivån 100 kW har satts med utgångspunkt fråntidigare små vattenkraftverk.Genom att gränsen för skattebefrielse utgår fråninstallerad effekt missgynnas vindkraften i förhållande tillvattenkraften eftersom ett vattenkraftverk med eninstallerad effekt på 100 kW har en tillgänglighet på 95 %och ett medeleffektuttag på medan ett motsvarandevindkraftverk har en produktionstid på och enmedeleffekt på . Uppgifterna om vindkraftverkenär hämtade från den danska vindkraftstatistiken. Iårsproduktion betyder det att 100 kW installerad effekt förett vattenkraftverk ger ca 665 000 kWh medan det förvindkraftverket endast ger ca 180 000 kWh. Då dessutomvindförhållandena i är dokumenterat goda finnsdet skäl att anta att ett landbaserat vindkraftverk i södraSverige endast når upp till en årsproduktion på ca 160 000kWh.För att inte den småskaliga vindkraften skall missgynnasborde istället gränsen för skattebefrielse utgå från enårsproduktion på 700 000 kWh eller från en installeradeffekt på 500 kW. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattebefrielse för mindreelproduktionsenheter.
mot · GE02N64 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken Uppgörelsen om energipolitiken mellansocialdemokraterna, liberalerna ochcenterpartiet skapar goda förutsättningar för en långsiktigenergipolitik här i landet. Den utgör också ett viktigt stegmot målet att trygga tillgången på el och upprätthållandetav sysselsättning och välfärd.Vissa ekonomiska styrmedel föreslås i prop. 1990/91:88.Därutöver finns ytterligare åtgärder som bör övervägas påbostadssektorn, i kommersiella lokaler och inom industrin.Vad det gäller bostadssektorn bör lånereglerna utformasså att hushållning med energi stimuleras. Utvecklingen avenergieffektiviteten inom bebyggelse har varitframgångsrik. låg förbrukningen avvärme och varmvatten på omkring 250 kWh per m2 och år. finnstekniska möjligheter att minska energiförbrukningen ibefintliga hus till 100 kWh per m2 och i nyproducerade hus till 60--80 kWh per m2 .Samhällsekonomiskt är sådana åtgärder starktmotiverade. I nyproduktionen ligger nu den genomsnittligaförbrukningen på 190 kWh. Inom ramen för (BFR) harman med rimliga insatser sänkt förbrukningen till 150 kWh. Den brant stigande byggarbetslösheten gör detangeläget att branschens kapacitet utnyttjas förelbesparande i största möjliga utsträckning.Förbrukningen av el i kommersiella lokaler har ökatstarkt . För att motverka en ytterligareökning bör starkare restriktioner införas på denna sektor.Förutom de ekonomiska styrmedel som föreslås ipropositionen bör trappstegstariffer för, i första hand, denelintensiva industrin övervägas. Metoden kan genomkoncessionsförhandlingar på ett effektivt sätt ta till vara denelbesparingspotential som finns i många företag, utan attäventyra deras överlevnad. I ett stort pappersbruk somkonsumerar 1,5TWh kan den möjliga besparingen anses vara 0,5TWh, och ytterligare 0,3TWhs besparing anses ligga inom räckhåll enligtskogsindustrins tekniska forskningsinstitut. Alltså enhalvering av elförbrukningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lånereglernas utformning förbostäder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trappstegstariffer för denelintensiva industrin.
mot · GE02N65 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken I propositionen anges att energipolitikens mål på långoch kort sikt är att trygga tillgången på el och annan energipå med omvärlden konkurrenskraftiga villkor.De olika incitamenten för att nå dessa mål är bl.a. etteffektivare energiutnyttjande, satsning på biobränslen,utveckling av ny teknik för energiändamål, satsning påsolenergi och vindkraft m.m.Det föreslås också statliga bidrag för att stimulera till enomställning av våra energisystem. Allt detta är bra. Detskulle även vara möjligt med ytterligare stimulanser fördetta ändamål.Ett sådant förslag skulle vara att inrätta någon form avenergisparfonder. Fonden skall i sin uppbyggnad påminnaom investeringsfonderna. De medel som företagaren villsätta undan för energiåtgärder skall placeras på ett särskiltbankkonto, där medlen förräntas utan beskattning. Dessamedel skall företagaren kunnautnyttja för att antingen genomföra energibesparandeåtgärder eller investera i egen energiförsörjning. Fondenskall också kunna användas vid försöksanläggningar mednya energikällor. När företagaren vill utnyttja fonden tillsådana investeringar skall investeringskostnaderna varadirekt avdragsgilla mot uttag från fonden.Tillgången på energi till konkurrenskraftiga priser är enviktig förutsättning för industriell utveckling och välstånd.Därför är det viktigt att stimulera till energibesparandeåtgärder samt förnyelse och omställning av våraenergisystem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar om inrättande av energisparfonder.
mot · GE02N66 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken I energipropositionen men även i miljöpropositionenunderstryks behovet av utveckling av alternativa drivmedelsom motoralkoholer, gas och el. Regeringen föreslår att 30milj.kr. bör få disponeras av TFB förstöd till utveckling av motoralkoholer som drivmedel förfordon i tätortsmiljö.Tillgången på bioenergi kommer i att varasådan, att alla för transportsektorn användbarabioenergiformer blir intressanta om vi skall få tillräckligakvantiteter för såväl energisektorn som transportsektorn.Både alkoholer och metangas måste alltså utnyttjas och intebetraktas som konkurrenter.Man bör inom trepartiuppgörelsen om energin lika välkunna understödja projekt med metan som projekt medalkoholer eftersom både dessa former kan härledas urbiogröda. Odling av biogröda för utvinning av metan bordevara lika intressant för jordbrukssektorn sometanolframställning. Såväl metan som alkohol kandessutom utvinnas ur annan biomassa, t.ex. avavfallsdeponier, vilka ofta är lokaliserade till tätorter ellerderas närhet och där skapar ett växande problem. En annanattraktiv möjlighet är metanutvinning ur rötslam vid reningav avloppsvatten, också lokaliserat till tätorter. Metangasär, såvitt vi nu vet, den ur miljösynpunkt -- här åsyftas såvälavgasemissioner som bulleremissioner -- bästa energin förfordon i ren tätortsmiljö och bör användas där den rentpraktiskt finns tillgänglig med rimlig ekonomi. ''Utvecklingssignalen'' till vår tillverkningsindustri ärmed den föreslagna projektinriktningen inte den rätta medhänsyn till hur efterfrågan på världsmarknaden kommer attse ut. Det torde vara klart att efterfrågan påmetangasdrivna fordon kommer att bli minst lika stor somefterfrågan på alkoholdrivna fordon. Då bör man ocksåunderstödja en utveckling som leder fram till de för vår såstarkt exportinriktade industri intressanta produkterna.Enligt vår mening bör således projektinriktningen avsesåväl motoralkoholer som metangas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad inriktning för projekt omalternativa drivmedel.
mot · GE02N68 · 1991-03-12 00:00:00 — att beslutar avslå regeringens förslag ihemställanspunkterna 10.1--10.7 samt 10.9 och 10.10 ienlighet med vad som anförts i motionens kapitel 12.7,69. att beslutar avslå regeringens förslag underpunkterna H6, H13, H14 i propositionen i enlighet med vad som anförs i kapitel12.7 i motionen,70. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kraftvärmeverk och värmeverk skall befrias frånmervärdeskatt på kapitalkostnadsdelen av sina el- ochvärmeleveranser,71. att beslutar att statsbidrag skall beviljas förbyggande och ombyggning av kraftvärmeverk för biologiskabränslen inom en budgetram på . enligt motionens punkt 12.8.7,72. att beslutar att statsbidrag skall beviljas förbiobränsleanläggningar i villor inom en ram av . enligt motionens punkt 12.8.8,73. att som sin mening ger regeringen till kännaatt investeringslån skall beviljas producenter av biobränslenenligt motionens punkt 12.8.9,74. att som sin mening ger regeringen till kännaatt investeringslån skall beviljas till anläggningar förförädling av biobränsle enligt motionens punkt 12.8.10,75. att beslutar att statsbidrag skall utgå tillbyggandet av vindkraftverk inom en ram av . i enlighet med motionens punkt 12.8.11,76. att som sin mening ger regeringen till kännaatt investeringslån skall beviljas till industrier sominvesterar i specialutrustning för byggandet avvindkraftverk i enlighet med motionens punkt 12.8.12,77. att beslutar att statsbidrag skall utgå tillbyggandet av solvärmeanläggningar inom en ram av . enligt motionens punkt 12.8.13,78. att som sin mening ger regeringen till kännaatt investeringslån skall beviljas till industrier somproducerar solvärmeanläggningar enligt motionens punkt12.8.14,79. att beslutar att statsbidrag skall utgå tillinvesteringar i energieffektiva anläggningar i industrin inomen ram på . enligt motionens punkt 12.8.15,80. att beslutar att statsbidrag skall utgå tilldemonstrations- och pilotanläggningar för energieffektivteknik i industrin inom en ram på . enligt motionens punkt 12.8.16,81. att beslutar att statsbidrag skall utgå tillenergieffektiva anläggningar inom lokaler och bostäderinom en ram på . enligt motionens punkt 12.8.17,82. att beslutar att statsbidrag skall utgå tilldemonstrations- och pilotanläggningar för energieffektivteknik i lokaler och bostäder inom en ram på . enligt motionens punkt 12.8.18,83. att beslutar att statsbidrag skall utgå tillkompensation till industrier för försämradkonkurrensförmåga genom höjda energipriser inom en rampå . enligt motionens punkt 12.8.19,84. att beslutar att statsbidrag skall utgå tillenergideklarationer, prototyper och information inom enram på . enligt motionens punkt 12.8.20,85. att beslutar att statsbidrag skall utgå tillinformation och rådgivning kring energieffektivitet ibebyggelse inom en ram på . enligt motionens punkt 12.8.21,86. att beslutar att statsbidrag på . skall utgå som tillägg till det generellastatsbidraget till kommunerna för att täcka del avkostnaderna för obligatoriska energirådgivare.
mot · GE02N74 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken I den energipolitiska debatten sedan folkomröstningen1980 har i stort sett alla parter efterlyst klara signaler somkan ligga till grund för långsiktig planering.Regeringen och partierna bakomenergiöverenskommelsen anser att de genom denna ochgenom proposition 1990/91:88 ger sådana signaler. Det kanstarkt ifrågasättas om budskapet är klart och entydigt ochvilar på en sådan stabil grund att det kan utgörafundamentet för en långsiktig energipolitik. Folkpartietsvävar på målet när det gäller avveckling av kärnkraften.Deras position har successivt närmat sig , ochslutåret i kärnkraftsparentesen har ifrågasatts avpartiledaren har inte sagt något om närkärnkraftsavvecklingen kan tänkas påbörjas, medancenterpartiet sagt att överenskommelsen möjliggör tidigavvecklingsstart. De avtalsslutande parterna är tydligen intehelt överens om vad de är överens om. Utomståendebetydelsefulla personligheter inom energietablissemanget,som generaldirektör och Sydkraftsverkställande direktör har tolkat budskapet som attkärnkraftsavvecklingen är uppskjuten på obestämd framtid(29.1 1991).En rimlig bedömning är att energiöverenskommelsenvilar på lösan sand och att proposition 1990/91:88 sombygger på överenskommelsen därmed inte är en stabilgrund för en långsiktig eneripolitik. Därmed är den viktigauppgiften att tala om hur kärnkraften skall avvecklasfortfarande olöst. anser att den klara signalsom behövs till energimarknaden är ett startår förkärnkraftens avveckling, årtalet då den första reaktorn skallstängas.Vår bedömning är att tillgången på el är så god att minsten reaktor i princip kan stängas utan störreolägenheter. Därför bör startåret sättas till senast 1995.Dessutom behövs en konkret plan för den följandeavvecklingen. Regeringen bör förelägga ettförslag till lag för kärnkraftens avveckling.Vänsterpartiet har i ett flertal motioner om olikaenergipolitiska frågor, som ännu inte är behandlade, tagitupp frågan om skadeståndsansvar vid kärnkraftsolyckor,slutförvaring av avfallet m.m. och vi vill bara hänvisa tilldessa.Regeringen nämner i propositionens avsnitt om vissakärnsäkerhetsfrågor, den bristande säkerheten vidsovjetiska och vissa tyska kärnkraftverk och anser attSverige via och bilateralt bör stödjasäkerhetshöjande insatser framför allt i Östersjöstaterna.Vänsterpartiet delar regeringens bedömning, men vianser att ansträngningarna framför allt skall inriktas på attÖstersjöområdet blir ett kärnkraftsfritt område. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att beslutar om 1995 som startår föravvecklingen av kärnkraften,2. att hos regeringen begär förslag om lag förkärnkraftsavveckling,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om somkärnkraftsfritt område,4. att avslår de riktlinjer som regeringenföreslår i avsnitt 1 i proposition 1990/91:88 omenergipolitiken,5. att hos regeringen begär förslag om nyariktlinjer för energipolitiken enligt vad som anförts imotionen.
mot · GE02N76 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken Det i proposition 1990/91:88 föreslagnainvesteringsstödet till mindre och medelstora vindkraftverkär mycket positivt. För att det skall få optimal effekt behövsdock några kompletterade åtgärder, som redovisas i dennamotion.VindkraftIdag är kraftverk med en generatoreffekt under 100 kWbefriade från elskatt. För att skapa rättvisa mellan vatten-och vindkraftverk borde effektgränsen ersättas medskattefrihet för en normal årsproduktion vid ettvattenkraftverk på 100 kW. Det innebär ca 0,5 GWh. Dettaföreslås i en annan centermotion, och förslaget har tidigarevunnit majoritet i näringsutskottet, men avslagits iskatteutskottet i avvaktan på energipropositionen. I det fallinte nämnda centerförslag får stöd av majoriteten, kan iandra hand skapas rättvisa mellan vattenkraft och vindkraftgenom att befria vindkraften från elskatt upp till en effektpå 250 kW, vilket ger ungefär samma årsproduktion som ettbra vattenkraftverk på 100 kW.De minsta vindkraftverken upp till 60 kW harundantagits från investeringsstöd. Dessa små vindkraftverkbehöver utvecklas ytterligare för att få ner kostnaden. Fördenna utveckling bör stöd utgå från energiteknikfonden.De stora vindkraftverken (över 2 MW) har långt kvarinnan de kan producera el till konkurrenskraftiga priser.Det krävs stora belopp för detta utvecklingsarbete, så ävenom medel från energiteknikfonden bör kunna användas fördetta så måste till väsentlig del de stora kraftbolagen svaraför dessa utvecklingskostnader.De små och medelstora vindkraftverken (100--1.000kW) är de kraftverk som är mest konkurrenskraftiga.Det krävs dock en kontinuerlig utveckling för att förbättrakonkurrenskraften. Det finns inga självklara stora ochstarka aktörer som kan åta sig detta. Därför måste lämpligautvecklingsprojekt få stöd från energiteknikfonden.För en optimal utveckling av vindkraften i Sverigebehövs en obunden rådgivning till dem som är intresseradeatt investera i vindkraft. Den vindkraftsrådgivning sombedrivs av Sero med hjälp av anslag från fungera väl och bör utökas.Det är också viktigt att medel ställs till förfogade förutbildning i småskalig vind- och vattenproduktion. Med stöd av vad i motionen anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder som främjarvindkraftens utveckling och utbyggnad.