mot · GE02Sk433 · 1991-01-25 00:00:00 — Pensionärernas skatteförhållanden 9.1 MarginalproblemetSkattereglerna för pensionärerna har varit och ärbesvärliga även efter skatteomläggningen. En delförbättringar har genomdrivits , bl.a. tackvare en aktiv opinion där varit en del. Ettsärskilt problem är de marginaleffekter som drabbarpensionärer genom avtrappade avdrag och reduceradebidrag.Det grundläggande problemet är att många pensionärerhar en så låg pension att det krävs särskilda skatteregler föratt inte dessa skall få en orimligt låg disponibel inkomst. Påsikt löses detta problem bäst genom att grundpensionernahöjs.9.2 SkatteomläggningenGenom skatteomläggningen fick medelinkomsttagareoch höginkomsttagare en påtagligt sänkt inkomstskatt. Tillstora delar har detta finansierats via en ökad indirektbeskattning. En ökad indirekt beskattning gör att ävenprisindex ökar. Då basbeloppet höjs efter prisstegringar såleder en ökad indirekt beskattning till höjda basbelopp.Pensionerna utgår efter basbelopp, och detta skulle göraatt pensionärer med goda pensioner dels skulle få sänktinkomstskatt och dels en höjd pension som ett resultat avskatteomläggningen. En sådan dubbel kompensation är ejskälig. För att neutralisera denna effekt har regeringen valtatt driva igenom ett beslut om att reducerabasbeloppshöjningen med 2.9 %respektive . Detta ger en besparing för staten på 1.5mdr.Regeringens resonemang stämmer dock inte förpensionärer med låga inkomster. Pensionärer med endastfolkpension och pensionstillskott får ingen sänkt skatt, ochen reducering av basbeloppet leder till sänkt realinkomst fördenna grupp. Antalet pensionärer med endast folkpensionoch pensionstillskott är ca 500 000 kr.Vänsterpartiet har i motion föreslagit att reduceringenav basbeloppet skall avvisas. Motionen avslogs dock avriksdagen. har istället beslutat att ökaberäkningsgrunden för bostadstillägg med , samtgenomfört en viss uppjustering av pensionstillskottet.Dessa förstärkningar för de sämst ställda pensionärernaär dock inte tillräckliga. I vissa fall har inte hellerkommunerna utnyttjat den ökade ramen för bostadstilläggför att öka bidragen till pensionärerna utan som ett bidragför att sänka kommunens kostnader för bostadstilläggen.Ett sådant förfaringssätt kan ej godtas. Förstärkningar frånriksdagen för bostadsbidrag skall i sin helhet kommapensionärerna direkt till godo.I motioner föreslår attstatens anslag till kommunala bostadstillägg för pensionärerutökas med . Detta kompenserar deninkomstförlust som de sämst ställda pensionärerna fickvidkännas genom det reducerade basbeloppet.Reduceringen av basbeloppet betyder ca iförlorad inkomst. Den utökade ramen för bostadstilläggenligt förslag skulle om den lades ut på de500 000 sämst ställda pensionärerna ge eninkomstförstärkning på ca . Till dettakommer de smärre inkomstförstärkningar som riksdagenredan beslutat om.Vänsterpartiet har vidare föreslagit vissa generellaskattesänkningar som särskilt gynnar pensionärer med lågainkomster, dit hör bla. förslagen om reducerad matmoms,samt skattesänkningar på boendeområdet.På sikt bör systemet med bostadstillägg göras om så attstaten tar det direkta ansvaret för pensionärernasbostadstillägg.10. och EGRiksdagen har tagit beslut om att skall sökamedlemskap i . Vad kan ett eventuellt svensktmedlemskap i betyda på skatteområdet? Är ''detsvenska folkets urgamla rätt att sig självt beskatta'' förenligtmed svenskt medlemskap i ?10.1 EG och skatternaMedlemsstaterna i EG har enligt det nu gällandeRomfördraget vetorätt i skattefrågor. är detfördrag som fungerar som EG:s ''grundlag''. harmed stöd av detta fördrag inte samordnat sin momsmed övriga EG-stater. I praktiken innebär detta attDanmark inte sänkt den allmänna momsen ellerdifferentierat den, t ex sänkt momsen på mat.EG-kommissionen har som ett ledi den inre marknaden riktat in sig på att skapa acceptans fördirektiv gällande den indirekta beskattningen. I sambandmed EG:s beslut om skapandet av den s.k. inre marknadenhar förändringar gjorts av som ger EG rättatt fatta beslut i frågor som berör den inre marknaden. Påskatteområdet berör beslutet främst frågor om moms ochvissa andra indirekta skatter.MomsInom EG vill man uttryckligen harmoniseramervärdesskatten. Detta skall ske inom två band. Ennormal moms mellan , samt ett lägre bandmellan 5 och . Inom det lägre bandet skall bl.a. matkunna ingå. Detta system skall möjliggöra att de länder somvill behålla sitt 0 %-uttag på mat skall kunna göra detta,bl.a. Storbritannien.Övriga indirekta skatterAlkohol- och tobaksbeskattningen samt beskattningenav mineraloljor (bensin) och accis på bilar har varit merkontroversiell än momsen. Kommissionen förberederdirektiv som riktar in sig på att fastställa minimisatser fördessa produkter.KapitalbeskattningDet finns inga uttryckliga direktiv omkapitalbeskattningen. I praktiken fungerar den friakapitalmarknaden, som en press i riktning motharmonisering nedåt av kapitalbeskattningen. Vissa kraftersärskilt inom EG-parlamentet verkar därför för direktivkring kapitalbeskattningen. Direktiv som skall fungera somett golv för kapitalbeskattningen. Direktiv finns dockantagna vad gäller ''dubbelbeskattning'' av utdelningar frånföretag med verksamhet inom flera EG-stater.FöretagsbeskattningGenerellt sett är företagsbeskattningen i lägre äninom EG. Inga uttryckliga direktiv finns inom EG omföretagsbeskattningen. I likhet med kapitalbeskattningenkommer EG:s inre marknad enligt många bedömare attfungera som en press mot harmonisering nedåt avföretagsbeskattningen. Även här finns vissa som pläderarför direktiv som anger golv eller band förföretagsbeskattningen.Övriga skattefrågorPå övriga skatteområden förekommer ringa eller ingendebatt om harmonisering av skatteregler inom EG.Betydande delar av byråkratin inom EG betonar att detfinns ingen anledning att harmonisera mer än nödvändigt.Det tycks som om harmoniseringssträvandena påskatteområdet är starkast inom EG-parlamentet. Det ärnärmast EG:s ''vänstersida'' som vill ha en mer långtgåendeharmonisering på skatteområdet. Detta för att undvika enspontan och påtvingad harmonisering nedåt genom den inremarknadens konkurrenskrav.Allmän sammanfattningMomsen i EG är differentierad. Det vanliga systemetinom EG är lägre matmoms. Enhetlig moms på det sätt somSverige har är alltså ett avvikande system.Sveriges företagsbeskattning är gynnsam för företagen.Företagsbeskattningen är hårdare inom EG.''Högern'' inom EG vill främst prioritera den inremarknaden, samt frågan om en valutaunion. ''Man skallinte harmonisera mer än nödvändigt. ''''Vänstern'' inom EG vill gå vidare och få direktiv ävenpå andra områden, t.ex. fler direktiv om minimiuttag påskatteområdet, samt mer omfattande sociala direktiv.Det finns en spänning mellan EG-parlamentet ochEGkommissionen och ministerrådet. EG-parlamentet villha mer makt på de andra organens bekostnad. Detta kallasinternt inom EG för ''det demokratiska underskottet'' eller''det demokratiska gapet''.10.2 övervägandenVänsterpartiet motsätter sig ett svenskt medlemskap iEG. Men oavsett om blir medlem i EG eller ej,kommer det att finnas ett konkurrenstryck för att''harmonisera'' skatteuttaget. Det gäller bl.a.mervärdesbeskattningen och kapitalbeskattningen. Deaktörer som styr kapitalströmmarna kommer att söka efterbästa möjliga skatteförhållanden.Samma tryck finns ej inom inkomstbeskattningen ochden del av kapitalbeskattningen som utgörfastighetsbeskattning. På företagsskattesidansinkomstbeskattning råder motsatt förhållande, detvill säga mycket låga företagsbeskattning gör detattraktivt att skatta av vinster i Sverige.Tanken på ett , dvs. avtal om ökad europeiskekonomisk integration, stöds av om vissavillkor kan uppfyllas. Ett sådant avtal förutsätter någon typav samordning inom mervärdesbeskattningen för att undgås.k. tekniska handelshinder vad gäller export och import avvaror och tjänster.EG:s momsdirektiv innebär också att momsendifferentieras. Således är t.ex. lägre moms på mat eller tilloch med slopad matmoms fullt i enlighet med EG:sriktlinjer. Däremot finns det även propåer inom EG om enhögsta momssats på ca 20 %.En sådan generell sänkning kan få svårt att klaramed bibehållna ambitionsnivåer för en generellvälfärdspolitik. har dock inga principiellainvändningar mot en reducerad mervärdesbeskattning, omdetta kan finansieras med andra åtgärder t.ex. ökadbeskattning av företagsvinster, fastighetskapital, eller enåtergång till ett mer progressivt inkomstskattesystem.Vänsterpartiet kan aldrig acceptera regler som innebäratt en anonym byråkrati, eller några ministrar i , geskontroll över den svenska skattepolitiken. Den svenskariksdagens roll att utöva beskattningsrätten får aldrigöverlåtas till ett Europaparlament.Riksdagen bör ge regeringen till känna dessa riktlinjervad gäller skattepolitiken och EG-frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående en ny skattereform enligt de riktlinjer ochprinciper som angetts i motionen under avsnitt 1,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fördelningspolitiskutvärdering av skatteomläggningen urjämställdhetsperspektiv enligt vad som angetts i motionenunder avsnitt 3.2,3. att beslutar om nya skiktgränser förinkomstbeskattningen under enligt vad imotionen anförts i avsnitt 4.1,4. att beslutar om slopat grundavdrag för inkomster . enligt vad imotionen anförts i avsnitt 4.2,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kommunalt stödpaket iavsnitt 4.2,6. att hos regeringen begär förslag om skärptbeskattning av förmånsbil enligt vad i motionen anförtsunder avsnitt 4.3,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpt bolagsbeskattning underavsnitt 5,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående avskaffande avskatteutjämningsreserv under avsnitt 5.1,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en allmän översyn avföretagsbeskattningen under avsnitt 5.2,10. att hos regeringen begär förslag omsärskild skatt på finansiella företag enligt vad i motionenanförts under avsnitt 5.3,11. att hos regeringen begär förslag ombegränsad avdragsrätt enligt vad i motionen anförts underavsnitt 5.4,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning kring uttaget försocialavgifter under avsnitt 6,1]12. att hos regeringen begär förslag omsärskild skatt på handel med fastigheter enligt vad imotionen anförts under avsnitt 7.1,13. att hos regeringen begär förslag om tak förränteavdrag enligt vad i motionen anförts under avsnitt 7.2,14. att hos regeringen begär förslag om höjdförmögenhetsskatt på fysiska personer enligt vad imotionen anförts under avsnitt 7.3,15. att hos regeringen begär förslag om höjdstämpelskatt enligt vad i motionen anförts under avsnitt 7.4,16. att beslutar om att befria allmännyttigabostadsföretag från fastighetsskatt enligt vad i motionenanförts under avsnitt 7.5,17. att hos regeringen begär förslag om sänktmoms på mat enligt vad i motionen anförts under avsnitt8.1,18. att hos regeringen begär förslag om slopadmoms på kollektivtrafik enligt vad i motionen anförts underavsnitt 8.2,19. att hos regeringen begär förslag om slopaduttagsbeskattning på fastighetsarbete i egen regi enligt vadi motionen anförts under avsnitt 8.3,20. att hos regeringen begär förslag om slopadmoms på fjärrvärme enligt vad i motionen anförts underavsnitt 8.4,21. att beslutar om höjd skatt för el frånkärnkraftverk enligt vad i motionen anförts under avsnitt8.4,22. att hos regeringen begär förslag om höjdskatt på el från vattenkraftverk enligt vad i motionenanförts under avsnitt 8.4,23. att hos regeringen begär förslag om höjdskatt på flygbränsle enligt vad i motionen anförts underavsnitt 8.4,24. att beslutar att ej sänka den allmännamomsen , under de förutsättningar som imotionen anförts under avsnitt 8.5,25. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om differentierad moms ochpunktskatter under avsnitt 8.5,26. att hos regeringen begär förslag om höjdskatt på alkohol och tobak enligt vad i motionen anförtsunder avsnitt 8.6,27. att hos regeringen begär förslag om höjdskatt på reklam enligt vad i motionen anförts under avsnitt8.7,28. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skattepolitiken ochSveriges förhållande till EG under avsnitt 10.1.