ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Kr353 · 1991-01-25 00:00:00 — Satsa på de glömda ungdomarnaBarnen och ungdomarna är vår framtid. Det är viktigt attvi ger dem möjlighet till en aktiv och meningsfull fritid. Detär viktigt att det finns ungdoms- och fritidsgårdar ochlokaler för sport- och kulturutövande.Men allra viktigast för barn och ungdomar är nog att fåkänna att man tillhör en gemenskap, ett ''team'', och inte står utanför.Inom ungdomsidrotten kan det bli så att tidtagaruret,måttbandet eller antalet mål, prestationen, avgör ifall manfår vara med i laget och gemenskapen. ''Det är alltid några som inte får plats i laget, som inte ärtillräckligt duktiga eller intresserade, och då är det viktigtatt vi får möjlighet att bredda verksamheten och göra annattillsammans så att de ändå är med i gemenskapen.'' (, idrottsledare, )Inom folkrörelserna arbetar hundratusentals ledareideellt. De ställer inte enbart upp med tid och entusiasmgratis, många satsar också ekonomiska resurser. Det ärviktigt att samhället uppskattar detta och visar sinuppskattning på ett direkt sätt.För att klara ansvaret för en bredare social verksamhetoch ge de ''glömda ungdomarna'' plats i gemenskapenbehöver föreningarna ytterligare ekonomiskt stöd.Ekonomiskt stödIdrotts- och andra föreningar som breddar sinverksamhet och ordnar utflykter och meningsfullaaktiviteter för ungdomar mellan , utanför denordinarie verksamheten för att stärka den socialagemenskapen, skall kunna söka extra medel förgenomförda aktiviteter.Vi föreslår att pengar till sådan verksamhet tas från destatliga lotterierna.Dessutom föreslår vi att ger sitt medgivandetill anordnandet av fyra extra triss-omgångar under 1991från vilket vinsten skall tillfalla ungdomsaktiviteter,speciellt breddidrotten. Med hänvisning till det anförda hemställs[att beslutar att av intäkterna från de avstaten anordnade lotterierna skall gå tillungdomsverksamhet som stärker den socialagemenskapen,1]att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anordnandet av fyra extra Triss-omgångar från vilka vinsten skall tillfallaungdomsverksamhet, speciellt breddidrotten.
mot · GE02Kr354 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A495 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Skånska Teatern i Landskronasom regional teater,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade statsbidrag tillHelsingborgs symfoniorkester.
mot · GE02Kr355 · 1991-01-25 00:00:00 — Statligt kulturstöd, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T266 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av statligt kulturstöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av TV-bolag samtförsäljning av lokalradio.
mot · GE02Kr357 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo543 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarande av unika stadsmiljöer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på förortskultur,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skadeinventering avkulturhistoriska byggnader, skulpturer och övrigavärdefulla delar av vårt kulturarv.
mot · GE02Kr402 · 1991-01-25 00:00:00 — Vård och underhåll av kyrkobyggnader Som rikets både kvantitativt och kvalitativt absolutvärdefullaste kulturminnen måste våra kyrkobyggnaderräknas. Till skillnad från många andra typer avkulturbyggnder är kyrkobyggnderna förhållandevis jämntfördelade över landets befolkade bygder. Som inga andramonument är de dessutom skildrare av i flera fall niohundraårs kulturhistoria och mänsklig verksamhet. Som inga andramonument har de dessutom varit den lokala bygdenshistoriska spegel. Kyrkobyggnaderna har under alla dessaårhundraden vårdats av bygdens människor efter bästaförmåga under ofta mycket knappa förhållanden.Forntid -- framtid -- nutidens ansvarMed de senaste decenniernas befolkningsflyttning frånglesbygden in till tätorterna har i många fall församlingarnasbefolkningsunderlag minskat dramatiskt. Detta harföljaktligen inneburit svåra ekonomiska problem vad gällerunderhållsskyldigheten av byggnaderna. Överflyttningenav underhållsskyldigheten av kyrkobyggnaden och dessfasta inredning på pastoraten har inte ökat de totalaekonomiska resurserna för byggnadernas underhåll men välutjämnat och fördelat den ekonomiska belastningen.Detta till trots förekommer mycket ofta att plötsliga ochoväntade reparationer och renoveringar drar med sigkostnader, vilka ofta är oöverkomliga även för pastoraten.I många fall kan det, i efterhand, konstateras att de storaoch nödvändiga reparationerna har haft sin grund i etteftersatt underhåll vilket i sin tur berott på att man saknaten korrekt bild av kyrkobyggnadens kondition. Enbedömning av en kyrkobyggnads och dess inventarierskondition erfordrar särskild byggnadsteknisk ochantikvarisk kompetens med god integration. Dennakompetens finns som regel inte tillgänglig för pastoratenannat än undantagsvis.Förebyggande åtgärderFörsöksvisa besiktningar av samtliga kyrkobyggnaderoch dess inventarier har genomförts i samarbete medlänsmuseet i . Dessa genomgångar har följtsav åtgärdsprioriteringar och rekommendationer av lämpligaåtgärder inom pastoraten som helhet. Dessa försök har gettpastoraten möjlighet att långsiktigt prioritera och budgeteraunderhållsoch reparationsbehovet för sina kyrkobyggnaderoch därigenom minska riskerna för oförutsedda ochkostsamma reparationsåtgärder.Enligt min mening har sådana förebyggande åtgärder betydelse för att minska de dryga kostnaderna förunderhållet på våra kyrkor.Med förhållandevis ringa investeringar borde detsålunda, förslagsvis stiftsvis och inom den kyrkligaorganisationens ram, vara möjligt att tillsammans medlämpliga antikvariska myndigheter medverka till att sådanaregelbundna besiktningar kommer till stånd.Möjligheterna att vidta förebyggande åtgärder, med denuppläggning som anförts i denna motion, bör undersökasnärmare. Detta uppdrag bör lämpligen ges åt den utredningsom sysslar med probleminventeringen av det svenskakyrkobeståndet (kyrkobyggnadsutredning), varsarbete påbörjats. Regeringen bör således beslutaom tilläggsdirektiv med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär tilläggsdirektiv till1990 års kyrkobyggnadsutredning i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GE02Kr403 · 1991-01-25 00:00:00 — Skatteomläggningens effekter för de fria samfunden Den av beslutade skatteomläggningen innebäratt sänkta inkomstskatter finansieras med bland annathöjda indirekta skatter. I uppgörelsen mellansocialdemokraterna och finns flera olikafinansieringskällor som bland annat leder till ökadekostnader för innehavare av fastigheter.Den nya energimomsen ökar uppvärmningskostnadernakraftigt. Momsen på vatten och avloppskostnaderna samtsophämtningen ökar på driftskostnaderna. Den fullabyggmomsen höjer rejält kostnaderna för reparationer ochnybyggnation.Inom de fria samfunden som t ex. , ochPingstkyrkan m fl finns ett stort antal små församlingar somansvarar för en egen kyrka eller samlingslokal.I är det t.ex. inte ovanligt att småförsamlingar ute på landsbygden eller i småorterna harmindre än 100 medlemmar, som tillsammans ska svara bådeför kostnaderna för verksamheten och för driften ochunderhåll av en egen kyrka. För dessa små församlingar blirde ökande kostnaderna som blir följden avskatteomläggningen betungande.En annan kostnad som också ökar för små församlingarär resekostnaderna för pastorer och präster. Inom mångasamfund delar de små församlingarna på en gemensampastor som har ett större geografiskt arbetsområde. Detinnebär många och långa resor för den som innehar ensådan pastorstjänst. Den kraftiga höjningen av bensinprisetsom blev följden av energimomsen och de försämradeavdragsreglerna för egen bil i tjänsten ökar påresekostnaderna rejält för samfunden.De fria samfunden och kyrkorna finasierar sinverksamhet huvudsakligen genom medlemsavgifter,insamlingar och ideellt arbete. Det kan inte vara rimligt attsmå ideellt arbetande församlingar som redan i dagslägethar svårigheter att täcka sina kostnader ska behöva användadelar av sina insamlade medel till att också finansieraskatteomläggningen.I budgetpropostionen föreslår regeringen en ökning avanslagen till samfunden med tio miljoner. Detta är heltotillräckligt med tanke på att bara den höjda byggmomsenberäknas kosta samfunden runt tretton miljoner kr.Dessutom har en urholkning av statens stöd till samfundenpågått . Ett enigt kulturutskott påpekade dettaförhållande under föregående och krävde en realuppräkning av verksamhetsanslaget.Det bör vara relativt enkelt att beräkna hur mycket somde fria samfunden kommer att få betala till statskassan somen följd av skatteomläggningen. Dessa medel ska enligt våruppfattning återföras till samfunden genom de bidrag ochdet stöd som de fria trossamfunden erhåller från statengenom tilltrossamfunden (SST). Det bör sedan ankomma påsamfunden att inom sig fördela medlen till de församlingarsom drabbas hårdast och behöver hjälp med att klara sinaökade kostnader. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställesatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande kompensation till de friatrossamfunden för ökade kostnader som blir följden avskatteomläggningen.
mot · GE02Kr404 · 1991-01-25 00:00:00 — Spelkasinon i SverigeInom turistråd finns det starka förespråkare fören lagändring som tillåter spelkasinoverksamhet i Sverige.Spelkasinon skulle få stor betydelse för turismnäringen påde orter och i de län där sådana skulle etableras. I mängderav länder på vår jord tillåts spelkasinon.Senast är det som ändrat sin lag så attspelkasinon är tillåtna. Man räknar med en stark utländskturisttillströmning till de städer som får glädjen av denkontinentala lockelsen.I har frågan om spelkasinon utretts någragånger. avlämnades två utredningsbetänkanden,beställda av regeringen. Där föreslås att spelkasinon tillåtsi två län. Men regeringen har av allt att döma inte gjort ettskvatt åt saken. Visserligen har kulturutskottfått svaret att ''ärendet bereds i ''. Andrauppgifter gör gällande att ärendet blivit liggande i någonskrivbordslåda i något departement utan att åtgärdas.Hoppas på kulturutskottetHade någon i regeringen rätt förstått turismensbetydelse och behov i vårt land hade en proposition legat påriksdagens bord våras, dvs. riksdagsåret1989/90. återstår att hoppas på i första hand riksdagenskulturutskott, en församling som väl inte ännu en gångnöjer sig med undanflykter från regeringskansliet.Vi skall avstå från utförlig plädering för spelkasinon.Kulturutskottets ledamöter kan, liksom andrariksdagsledamöter, ta del av utredningsrapporterna från devälkända företrädarna för svensk turism, ochGert . Vi vill emellertid peka på de svårigheter somuppstått för turismnäringen i vårt land sedan turistmomseninförts och momsen breddats, pålagor som slår särskilt hårti skogslänen -- däribland Värmland.Lyft för , och VärmlandEtt par, tre spelkasinon i -- varav ettförslagsvis i den stora sportanläggningen Branäs -- skulleinnebära ett angeläget lyft för turismnäringen i Värmland.På samma sätt skulle exempelvis , ,och Jämland bli hjälpta med nyaarbetstillfällen.Eftersom regeringen varit handlingsförlamad ispelkasinoärendet, återstår att väcka liv i densamma. Detbör lämpligen ske genom ett tillkännagivande frånriksdagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lagändring somtillåter spelkasinon i .
mot · GE02Kr405 · 1991-01-25 00:00:00 — Avskaffande av det statliga spelmonopolet I har Tipstjänst och Aktiebolaget ochGalopp monopol på att hantera allt spel om pengar påidrottstävlingar samt trav- och galopptävlingar.Många svenskar har dock börjat spelahos bookmakers i (ofta har spelet avsett tävlingarordnade av de svenskägda bolagen). Dessa bookmakerserbjuder en service och spel som inte finns i . Detkan vara onödigt krångligt och bökigt att ringa till Englandför att meddela sitt spel och att sedan skicka pengarnautomlands.Genom att tillåta privata bookmakers även i ,under kontroll av revisorer, kommer spelarna genomkonkurrensen mellan flera spelbolag att erbjudas bättrespel. En del av dem som spelar illegalt kommersannolikt att övergå till legalt spel.Det brukar anföras två huvudargument för att ha kvardet statliga spelmonopolet: dels att det ger inkomster till detallmänna, dels att det ser till att spelverksamheten bedrivsinom socialt acceptabla former. Jag anser inte att dessaargument är tillräckligt starka för att bibehållaspelmonopolet. Spelmarknaden har, precis som de flestaandra marknader, internationaliserats under senare år.Offentliga regleringar blir därmed också mindreverkningsfulla . Ett avskaffat spelmonopol skullege större utrymme för ideella organisationer att anordnaspel, vilket vore önskvärt.Spelmonopolet bör kunna avvecklas. Självfallet måstespelet även efter en avreglering av själva monopolet ske isocialt acceptabla former. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till hur detstatliga spelmonopolet kan avvecklas som nyabookmakers och andra arrangörer tillåts verka i socialtacceptabla former.
mot · GE02Kr406 · 1991-01-25 00:00:00 — Som vi har påvisat i riksdagsmotioner fråncentern har folkrörelsernas möjligheter att själv finansierasin verksamhet minskat . För flera avfolkrörelserna har statsmakterna genom ökade ekonomiskapålagor påtagligt försämrat ekonomin. Krav på ökadedetaljredovisningar har också inneburit ökadarbetsbelastning och alla de frivilliga krafter som arbetarideellt upplever detta som minskad uppskattning frånsamhällets sida för deras viktiga arbetsinsatser.I en kommittemotion från som röridrottsrörelsen har vi påpekat de svårigheter som finns förde ideella organisationerna.En säker och pålitlig inkomstkälla har varitfolkrörelsernas lotterier som tyvärr har minskatjämfört med statliga spel och lotterier. Under hösten 1990beslöt att en parlamentarisk utredning angåendefolkrörelsernas spel och lotterier skall genomföras. Vi villmed anledning av den försämrade ekonomin förfolkrörelserna som beslutet om skatteomläggningenmedfört påtala vikten av att denna utredning genomförsmed största skyndsamhet.För att lösa mera akuta finansieringssvårigheter föreslårnu att fyra extra omgångar av Trisslotteriet under1991 skall tillfalla folkrörelserna och fördelas avFolkrörelsernas samarbetsorgan för Lotterifrågor. Enligt avkulturutskottet gjorda beräkningar ger varje omgång avTrisslotteriet en nettobehållning av ochgenom dessa fyra extra omgångar kan folkrörelserna erhålla168 . Stöd från denna nettobehållning skalläven ges till ideella organisationer som inte ingår iFolkrörelsernas samarbetsorgan för Lotterifrågor.H 7. Bidrag till folkrörelsernaI årets budgetproposition föreslår regeringen ett anslagpå för kompensation av folkrörelsernasökade kostnader. Från har vi i idrottsmotionenföreslagit att det lokala aktivitetsstödet räknas upp frånnuvarande 17 till . Samma uppräkning skall ske förde organisationer som är verksamma inom barn- ochungdomsverksamheten. Regeringens anslag bör därföruppräknas med . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att beslutar medge fyra extraTrisslotteriomgångar vars nettobehållning tillförsfolkrörelserna i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar anslå . under anslaget H7 Bidrag till folkrörelserna för användning i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GE02Kr407 · 1991-01-25 00:00:00 — i är numer ett välkänt begrepp. IFryshuset sjuder det av idéer och verksamheter, av och förungdomar. Här tar man vara på och uppmuntrar ungdomarskraft och initiativförmåga.Några exempel på verksamhet: Det finnsrepetitionslokaler för 150 musikband. Där ordnas disco. Mindre känt ärkanske att det också finns bostäder för ungdomar och att detbedrivs högstadieundervisning. Ur verksamhet växteidén med ''farsor och morsor på stan'' fram.Fryshuset är ett projekt som bygger på det bästa urfolkrörelsetraditionen. Det ideella engagemanget, den egnaaktiviteten och solidariteten. Men det ärfolkrörelseengagemang anpassat verklighet.Det mesta av arbetet drivs som samarbetsprojekt där mångaorganisationer och rörelser engageras. Man har utvecklatett unikt sätt att arbeta. På finns det plats för allasorters ungdomar, även dem som befinner sig i riskzonenmellan ''vanligt'' liv och ''kriminellt''. Det sociala arbetetblir en allt viktigare del i verksamheten.Vårt samhälle är fattigt på sådana företeelser somFryshuset, men det finns också på andra håll i landetliknande verksamheter. Erfarenheterna från kanbli till stor nytta för andra projekt som växer fram.Verksamheten är sektorsövergripande. Det är inteantingen eller, utan både utbildnings-, kultur- och socialverksamhet. passar inte in i de vanliga ramarnaför ungdomsverksamhet. Det hamnar därför mellan allastolar när det gäller finansiering. Det gäller ocksågeografiskt. Till i kommer mångaungdomar från hela länet. kan därför inte sägasvara enbart en bakgrund av hur lite verksamhet det finns förungdomar och med tanke på den handfallenhet, som oftapräglar samhällets försök att möta tonåringars behov, så ärdet mycket värdefullt att och liknandeverksamheter finns och trots ständiga ekonomiskasvårigheter lever vidare. Det borde vara en angelägenhetför samhället att genom ett ekonomiskt projektbidrag skapamöjlighet till fortsatt verksamhet. Ett projektanslag på bör därför inrättas. Regeringen bör få iuppgift att utforma villkoren för detta. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projektanslag för verksamhetertyp i .
mot · GE02Kr408 · 1991-01-25 00:00:00 — har till uppgift att främjafritidsverksamhet och kulturell verksamhet bland barn ochungdom. Rådet har bl.a. till uppgift att fördela ochhandlägga statligt stöd till ungdomsorganisationer, bedrivautrednings- och informationsverksamhet och verka förstatliga insatser för ungdomar.I sin anslagsframställan för det kommande budgetåretkonstaterar ungdomsrådet att man har svårt att profilera sigsom myndighet. Rådet har upplevt sitt samordningsansvarsom otydligt och menar att man har svårigheter att fullgörasin uppgift som myndighet. har begärt enhögst väsentlig utökning av resurserna för att kunna fungerabättre.Regeringen har inte varit beredd att skjuta till merresurser till rådets verksamhet. betonas att rådethar en viktig funktion för att samordna statens insatser förbarn och ungdom. Istället aviserar regeringen en översyn avstatens ungdomsråd och andra organ som finns på centralnivå för att sköta ungdomsfrågorna.Enligt vår uppfattning är den utrednings- ochsamordningsverksamhet som ungdomsrådet bedriver inteav sådan angelägenhetsgrad att den behöver drivas i statligregi. Uppgiften att fördela anslagen tillungdomsorganisationerna bör åläggas civildepartemenet.Därför föreslår vi att skall anvisas 1milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit.Vi föreslår således att avvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avveckla ,2. att avslår regeringens förslag vad gälleranslaget till för /92,3. att , under förutsättning av bifall tillyrkandena 1 och 2, till för budgetåret1991/92 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit eller således .
mot · GE02Kr409 · 1991-01-25 00:00:00 — Det statliga stödet till de fria trossamfunden, m.m. Skatteomläggningen kommer att påverka deekonomiska villkoren för den idéburna verksamheten.Skattereformens förskjutning av tyngdpunkten från direkttill indirekt beskattning medför betydandekostnadsökningar för de fria trosamfunden och de ideellaföreningarna.Breddningen av basen för mervärdeskatten innebärutgiftsökningar avseende bl a bränsle, el, vatten, avlopp och sophämtning samt resor.För de fria trossamfunden beräknas detta överslagsmässigtmedföra en kostnadsökning på . Därtillkommer att reduceringsreglerna för mervärdeskatt inombyggområdet slopas, vilket för de fria trossamfundenbetyder en merkostnad på ca . Sammantaget kankostnadsökningarna uppskattas till storleksordningen 100milj kr.De ökade kostnaderna kan inte finansieras på annat sättän genom ökade frivilliginsatser och därutöververksamhetsminskningar. I proposition 1989/90:110 omreformerad inkomst- och företagsbeskattning uttaladeföredragande statsrådet bl a ''Enligt min mening bör därför skattereformenseffekter för folkrörelserna följas upp med särskilduppmärksamhet. Skulle det vid en sådan genomgång visasig att icke avsedda effekter uppkommer bör självfalletmotverkande åtgärder vidtas. Dessa bör redovisas senast ibudgetpropositionen.'' Statsrådet omnämner särskilt deideella folkrörelserna inkl idrottsrörelsen ochhandikapprörelsen.I en motion 1989/90:Sk 91 av () ochElver () togs den här aktuella frågan upp.Skatteutskottet hänvisade i sitt betänkande bl a tillpropositionstexten ovan och exemplifierade även mednykterhetsorganisationerna och de fria trossamfunden.Av regeringens budgetförslag /92 framgår, attbarnoch ungdomsverksamheten kompenseras med 100 miljkr. Vi förutsätter att detta stöd utgår lika för allfolkrörelseanknuten barn- och ungdomsverksamhet, bl agenom en höjning av det lokala statliga aktivitetsstödet.Idrottsrörelsen kompenseras särskilt enligt egen uppgift tillca motsvarande ca , handikapprörelsenlikaså, enligt uppgift i budgetpropositionen. Däremot utgåringen särskild kompensation till vare sigkvinnoorganisationer, , fredsrörelseneller de fria trossamfunden.I det senare fallet hänvisas till den ökning som sker avverksamhets- samt lokalbidraget, sammanlagt 10 milj kr.Denna ökning är mycket glädjande, men är ej kopplad tillskatteomläggningens effekter utan beslut vidförra om en real uppräkning av anslagen. Vidaremotiverar statsrådet den med det ökade antalet medlemmarhos invandrarkyrkorna. I det här sammanhanget kannoteras, att i budgetbilaga 9 säger signeutralisera skattereformens effekter för svenska kyrkan.Vi menar, att det är av vikt, att kompensation utgår för''icke avsedda effekter'' i samband med skattereformensamt att den är så rättvist utformad som möjligt. Avredovisningen ovan framgår, att det fortfarande finns bristervad avser kompensationen till folkrörelserna. Dessa börregeringen möjligt söka lämpliga former för att rättatill. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det statliga stödet till de friatrossamfunden och övriga folkrörelser.