mot · GE02Jo141 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:99 Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra , m.m. förslagJordbruket i norra är unikt. Nästan ingenannanstans än i de nordiska länderna kan jordbruk bedrivaspå så nordlig breddgrad. Det innebär också att jordbruketblir speciellt känsligt för väderleksförhållanden och andrafaktorer som människan inte kan styra över. Jordbruket inorr utgör en ryggrad i näringslivet. I många delar av dennorrländska landsbygden är jordbruket den endanäringsgrenen. Dessa förhållanden ställer speciella krav påjordbrukspolitiken.Det jordbrukspolitiska beslutet, som togs sommaren1990 i stor politisk enighet, slår fast att jordbruket i norraSverige i princip skall undantas från denproduktionsanpassning som kommer att ske pga den nyajordbrukspolitiken. Sjunkande priser påjordbruksprodukter skall inte tillåtas påverka lönsamheteni jordbruket i norra i någon nämnvärd grad.Det är angeläget att slå vakt om jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra . Med hänsyn till denstarkt utglesade produktionen i denna del av landet är detviktigt att bibehålla eller t o m i vissa områden ökaproduktionen. Stödet till norra bör utformas så attdet får största möjliga produktionsstimulans. Stödet bördärför utgå som produktstöd inom mjölk-, kött- ochfläskproduktionen.Centern föreslog vid beslutet om en ny jordbrukspolitikatt jordbruket i norra borde ha tillförts totalt 180milj. Efter dennakompensation borde stödet fortsättningsvis utgå från dennanivå med justering för arbets- ochkapitalkostnadsutvecklingen.LivsmedelsförsörjningLivsmedel är av särskild vikt för vår försörjning.Självförsörjningsgraden är en avgörande faktor för attupprätthålla förtroendet för totalförsvarets förmåga hoslandets befolkning liksom i omvärlden. De förändradeantaganden om krisers och krigs karaktär och längd som iförhållande till tidigare försvarsbeslut görs, kan därför ejgälla livsmedelsförsörjningen.Livsmedelsproduktionen i norra är av särskildbetydelse därför att produktionen är på en nivåsom understiger de mål lagt fast bl a urberedskapssynpunkt. Dessutom är det av värde urförsvarssynpunkt att människor finns boende i området. Viutvecklar dessa frågor i vår partimotion om försvaret.Utvecklingen sedan 1983Riksdagen beslutade att produktionen i norraSverige inte skulle tillåtas sjunka.Enligt jordbruksnämndens utredning har åkerarealenoch produktionen i minskat mellan 1983 och 1989.Antalet mjölkkor har minskat och totala antalet nötkreatur . Jordbruket i har utvecklatsungefär på samma sätt som i landet i övrigt, enligt JN.Detta är en olycklig utveckling som inte överensstämmermed den målsättning som statsmakterna haft förNorrlandsjordbruket. anser att ingen ytterligareminskning av produktion och åkerareal inom jordbruket inorra kan accepteras.PropositionenRegeringen föreslår att stödet till jordbruket och visslivsmedelsindustri i norra höjs till 839 milj.kr. Detär en höjning med totalt 179 milj.kr. Av dessa är 50 milj.kr.stöd till jordbruket och 76 milj.kr. Dessa 126 milj.kr. betalades tidigaremed regleringsmedel. Resterande 53 milj.kr. ärkostnadsökning för prisstödet som för närvarandefinansieras över anslaget.Utgångspunkt för stödetI propositionen om en ny jordbrukspolitik (1989/90:146)anförde regeringen:Prisstödets konstruktion skall i huvudsak bibehållas somför närvarande. Eventuella kraftigare sänkningar avproduktpriserna i jordbruket i övriga delar av landet skallinte tillåtas få motsvarande återverkningar i norra nivå skall därför anpassas till eventuella framtidaförändringar så att lönsamhetsnivån i jordbruket i norraSverige inte tillåts sjunka nämnvärt under dagens nivå.Vid beslutet om en ny jordbrukspolitik (1989/90:JoU25) anförde utskottet att:Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning attsådana förändringar inte får tillåtas påverka lönsamheten idet norrländska jordbruket i någon nämnvärd grad.Jordbruket i dessa delar av landet är särskilt känsligt förändrade ekonomiska förutsättningar. Störreprisförändringar skulle därför kunna ge negativa effekter pånäringens framtida utveckling.I den nu aktuella propositionen (1990/91:99) anförstatsrådet:Enligt min uppfattning bör täckningsgraden användassom lönsamhetsmått även framöver. Den koppling som förnärvarande finns till lönsamheten i det mellansvenskajordbruket bör emellertid släppas. I stället börutgångspunkten vara att täckningsgraden i det norrländskajordbruket inte bör sjunka nämnvärt från nivån vidavregleringens början.Jordbruket i norra har visat mycket storuppskattning för att det jordbrukspolitiska beslut som togs1990 eftersom det innebar att lönsamheten i norra skall tillåtas sjunka.Vi noterar att regeringen nu använder sig av en annanutgångspunkt att jämföra lönsamheten med. Man vill hanivån vid avregleringens början, dvs , somutgångspunkt. Enligt skall beslutet gälla. Utgångspunkten skall alltså vara attjämföra med nivån som gällde 1989/90.Det är anmärkningsvärt att regeringen nu på punkt efterpunkt medvetet eller omedvetet försöker lämna det beslutsom i stor enighet fattat om jordbrukspolitiken.Enligt måste fattade beslut gälla för att gejordbruksnäringen de planeringsförutsättningar som krävs.Riksdag och regering skall inte underomställningsperiodens gång ändra på de regler som gällerför omställningen.Centern föreslår därför att uppräkning av stödet ska skemed utgångspunkt från den lönsamhet som gällde 1989/90.Detta innebär att lönsamheten skall beräknas från enkostnadstäckningsgrad som är . Enligt Jordbruksnämndens beräkningar /89(inga beräkningar gjordes /90) varkostnadstäckningsgraden i referensområdet. Till dessa skall läggas med anledning avhöjningen med 55 milj.kr. 1988/89 och 2 procentenhetermed anledning av att det extra utjämningsbidraget överförsfrån reglerings- till budgetmedel.Höjningens storlekRegeringen anger att höjningen av stödet till jordbruketi norra är . utgör kompensation föravskaffandet av tvåprissystemet.Med utgångspunkt från en kostnadstäckningsgrad på bör stödet uppgå till 922 milj.kr. till jordbruket vadgäller kött och mjölk. Ersättning för ägg, potatis, smågrisaroch getter bör därutöver utgå om sammanlagt 19 milj.kr.Vår ambition är att nivån på produktionen i norra skall minska. Men p g a den politik som densocialdemokratiska regeringen fört finns riskatt produktionen minskar. Liksom regeringen beräknar vibelopp som förutsätter volymminskning, men vi är beredda att skjuta tillytterligare medel.Till jordbruket i norra anslår vi således 891milj.kr. Till detta skall läggas 76 milj.kr. Detta ger totalt 967 milj.kr., dvs 128milj.kr. utöver regeringens förslag.OmrådesindelningenDet är positivt att regeringen inte följerjordbruksnämndens förslag till ändrad områdesindelning(bilaga 1, prop. 1990/91:99). Regeringen anför attförutsättningarna för att behålla den nuvarandestödområdesindelningen åtminstone en period framåt ärrelativt goda.Vi anser att den nuvarande stödområdesindelningen börfinnas kvar åtminstone för att gestabilitet. förslag till ny indelning börinte genomföras, förutom de förändringar vi föreslår nedan.Detta bör ges regeringen till känna.Jordbruksnämnden () har, i en annan utredning medanledning av bl a riksdagsmotioner, gjort ett förslag tillområdesändringar (bilaga 2, prop 1990/91:99). Dessaförändringar har JN redan tidigare framfört. I JNsutredning föreslås att kommunerna , ,, , samt Älvsbacka och Nyedsförsamlingar i kommun och Grangärdeförsamling i kommun hänförs till område 3. Vianser att dessa förändringar ska genomföras . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ytterligare minskningar avproduktion och åkerareal inom jordbruket i norra skall tillåtas ske,2. att med avslag på proposition 1990/91:99 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utgångspunkten för stödet tilljordbruket och livsmedelsindustrin i norra skallvara kostnadstäckningsgraden som gällde budgetåret1989/90, dvs. att till stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra för /92anvisar ett förslagsanslag på . utöver vadregeringen har föreslagit eller således ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att områdesindelningen skallgälla under ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att genomföra förändringarna avstödområdesindelningen i och läni enlighet med vad i motionen anförts.