ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub262 · 1991-01-25 00:00:00 — träder beslut om ett nyttsystem om svenskundervisning för vuxna invandrare i kraft.Bl.a. har kommunerna fått ett utsträckt ansvar försvenskundervisningen. Beslutet avsåg att ge kommunernamöjlighet att forma en helhetssyn utifrån en lokalbehovsanalys.En genomförd studie visar att endast avinvandrarna använt ledighetslagen för studier. En anledningtill detta anses vara att studieverksamheten anordnats enligttraditionella metoder och inte svarat mot de behov och kravpå flexibilitet i undervisningen som invandrarna har.Studieförbunden med sina långa erfarenheter är unika isina möjligheter i detta avseende. Flexibiliteten ochrum, möjligheten till individualisering i den lilla gruppen,förmågan att stimulera deltagarna, samarbetet med facketoch invandrarorganisationerna i uppsökeri borde därvid påett bättre sätt kunna tas tillvara. Syftet är inte att ökautnyttjandet av studieledighetslagen utan att skapa enfungerande utbildningssituation för dem som är målgruppför utbildningen i fråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna vidgenomförandet av svenskundervisningen för invandrare tartill vara den relevanta kapacitet studieförbunden kanerbjuda.
mot · GE02Ub264 · 1991-01-25 00:00:00 — län har en unik samlad kompetens vad gällerhandikappfrågor i skolan. bör därför bli en av deregionala lokaliseringsorter som planeras för det i skolan.I finns bland annat Birgittaskolan, landetsstörsta specialskola för döva och hörselskadade. Där finnsEkeskolan, en statlig specialskola för synskadade ochblinda med tilläggshandikapp. Där ligger också landetsenda riksgymnasium för döva och hörselskadade.Kommunen svarar för en rad verksamheter påhandikappsidan, t.ex. daghemsverksamhet ochspecialkurser på gymnasiesidan. I finns även enstatlig läromedelscentral och länsskolnämnden har enstödorganisation med konsulenter för elever medhandikapp.Därutöver finns ett stort kunnande vid regionsjukhusetsaudiologiska klinik, barnneurologiska avdelning och påsjukhusets ögonklinik. Likaså vid rehabiliteringen vidHalltorpshemmet. har också en av landets störstatolkcentraler för döva.Vid högskolan planeras särskilda kurser, bl.a. iteckenspråksutbildning. planerar attanvända flyktingförläggningen i somcentralförläggning för döva och hörselskadade asylsökande.Med detta som bakgrund ter det sig naturligt att Örebroska bli en lokaliseringsort för det framtida i skolan. De verksamheteroch den kompetens som finns i ger en mycket godförutsättning för rekrytering av personal, utveckling ochforskningsarbete. De ger också möjlighet till samordningmellan olika huvudmän: stat--landsting--kommun. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av institutet förhandikappfrågor till län.
mot · GE02Ub265 · 1991-01-25 00:00:00 — Av en utredning som mediaforskaren nyligengjort på uppdrag av Läromedelsbyrån, , framgår bl a att massmediernas form ochinnehåll har stor betydelse för skoleleverna men attmassmedierna trots detta i förhållandevis ringa utsträckningblir föremål för undervisning och analys i klassrummet.Lärarna tycks enligt Wall dock i allmänhet vara av denuppfattningen att massmedierna måste in i skolan och måste lära eleverna att reflektera övermassmedieutbudet. Eleverna har i stort sett sammauppfattning.Det har också visat sig att användningen av massmediersom hjälpmedel i undervisningen, exempelvis TV-programfrån utbildningsradion, sker sparsamt. Detsamma gällerundervisningen att bruka massmedier, t ex att göra TV- ellerradioprogram.Skolelevernas massmediekonsumtion är mycketomfattande. Trots detta diskuteras, granskas elleranalyseras massmedier, radio, TV, satellit-TV, videogramoch tidningar, som företeelse och till form och innehåll imycket liten omfattning i skolan. Massmedierna har utantvivel en stor betydelse för skolbarnen och påverkar derasattityder och levnadssätt.Av gällande läroplan för (Lgr 80) framgåratt undervisning om massmedier bör bedrivas i svenska menockså i samhällskunskap. I läroplan för gymnasieskolan(LGY 70) finns på flera ställen anvisningar ommassmedieundervisning. Orsakerna till attmassmediekunskap som skolämne inte vunnit genomslag iskolan, trots läroplaner och elevernas omfattandemassmediekonsumtion, kan vara flera. En viktig orsaktorde vara att lärarna saknar kunskap i ämnet, en annan attlärarna helt enkelt inte känner till elevernas medievanoroch kanske också har en nedlåtande attityd till TV ochandra publika media. Massmediekunskapen har inte funnitsin naturliga plats i undervisningen. Särskilda lärare i ämnetfinns inte och ämnet måste därför knytas an till annat ämne.Flera olika ämneskopplingar är möjliga, inte bara tillsvenskämnet eller samhällskunskapen utan ocksåexempelvis till bildämnet.Med ett ökat utbud av kommersiella TV-program viasatellit och kabel i en värld där det redan finns mängder avbudskap i form av nyheter, reklam, underhållning ochmusik i radio, TV, videogram, datorer, i tidningar, i böckeroch på allmänna platser, är det nödvändigt attmassmediekunskapen får en fast plats på skolschemat. Iannat fall kommer humanistiska kunskaper och värden attsättas på spel.Inte bara humanistiska kunskaper är alltså nödvändigaför skoleleverna utan också möjlighet att till form ochinnehåll lära sig förstå nyhetsmedier, underhållningsmedier,datorer m.m. Detta behövs om dagens elever skall kunnapåverka sin framtid.Massmediekunskapen måste alltså få en meraframskjuten plats i undervisningen och ges en klarareämnesanknytning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om massmediekunskap.
mot · GE02Ub266 · 1991-01-25 00:00:00 — kommer att omorganiseras ochomvandlas till . Länsskolnämnderna avvecklasoch kommunernas ansvar ökar.I finns det ca 63 000 elever med invandrarbakgrund. Av dem är elever med finska som modersmål. Några tusen hartornedalsfinska som modersmål.I språk- och kulturarvsutredningen sägs det att finskaspråket har en särställning i . föreslogutredningen att en särskild pedagogiskutvecklingsverksamhet för finskspråkiga elever skullepåbörjas. Verksamheten är också ett bevis på finskaspråkets särställning. Den pågår nu somförsöksverksamhet.För drygt tio år sedan startades en försöksverksamhetmed finskspråkiga gymnasielinjer i Skanstull.Sverigefinnarna är den överlägset störstaminoritetsgruppen i . De hör till den nordiskagemenskapen och ingår därmed i det samarbete, somregleras av flera nordiska avtal och konventioner.När börjar sitt arbete är det viktigt att finskaspråkets särställning beaktas. Det behövs tvåspråkig (finsk-svensk) personal som har kapacitet att fortsätta med denovannämnda försöksverksamheten samt med denfinskspråkiga undervisningen i allmänhet. Det innebär i samband med omorganisationen bildar en avdelninginom , som har uppgiften att ta hand om denfinskspråkiga verksamheten. Till denna avdelning skulleäven undervisningen på och i tornedalsfinska och samiskaanknytas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtidaorganisation.
mot · GE02Ub267 · 1991-01-25 00:00:00 — En regional skoladministrativ enhet till och länsskolnämnderna ersätts den 1juli av ett nytt skolverk med ett antal regionala enheter.Vi arbetade för att skulle lokaliseras tillHärnösand med hänsyn till denna residensstads synnerligenstora behov av nya verksamheter och dess som traditionellskolstad med goda kommunikationer m.fl. godaförutsättningar för den nya myndigheten. Tyvärr beslötriksdagen (1990/91:UbU14) att det nya skalllokaliseras till Stockholmsområdet.Även kravet på att en av de sex föreslagna regionalaenheterna för skoladministration skulle lokaliseras tillHärnösand avvisades av , som ansåg att dencentrala myndigheten skulle avgöra dessalokaliseringsfrågor.Vi anser att lokalisering av statlig verksamhet kan gebetydelsefulla bidrag till en aktiv regionalpolitik och villdärför föreslå att uttalar sig för att en avskolverkets regionala enheter skall lokaliseras tillHärnösand.Härnösand har drabbats hårt av såvälindustrinedläggningar som begränsningar inom denoffentliga sektorn. lades kommunensstörsta industri, Hagraf, ned. Inom offentlig förvaltning harkommunen förlorat cirka 500 arbetstillfällen under 80-talet.Som klassisk skolstad med lång tradition iutbildningssammanhang bl.a. inom lärarutbildningen kanHärnösand erbjuda en mycket lämplig miljö för en av deregionala enheterna. Vad gäller kommmunikationer ärdessa goda såväl till som till olika delar av detområde denna regionala enhet kan få ansvar för.I budgetpropositionen (bil. 10, s. 54--55) framhållerskolministern att det från regionalpolitisk utgångspunktfinns ''ett starkt intresse av att stärka somutbildningsstad''. Mot denna bakgrund föreslår regeringenatt det nya statliga skolhandikappinstitutet skall lokaliserastill Härnösand.Vi vill uttrycka vår tillfredsställelse över att arbetet förlokaliseringar till ändock lett till dennaframgång.Motsvarande skäl som skolministern anfört ibudgetpropositionen talar enligt vår mening för lokaliseringav en regional verksamhet inom till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av en av skolverketsregionala enheter till .
mot · GE02Ub269 · 1991-01-25 00:00:00 — Samordning av vuxenutbildningen och gymnasieskolan I län är arbetslösheten bland ungdomar i åldern18--mycket bekymmersam. /91 vari genomsnitt av ungdomarna i åldern 18--iÖrebro län arbetslösa eller föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Situationen i länetskommuner varierar dock mycket. Högstungdomsarbetslöshet har , ochLjusnarsberg medan och har denlägsta.Ungdomsarbetslösheten hör samman med efterfråganpå arbetskraft över huvud taget. Ett lägre skattetryck ochett näringslivsklimat som även i övrigt stimulerarnäringslivet ger en högre efterfrågan på arbetskraft frånföretagen.Många av de ungdomar som är arbetslösa skulle med enbättre utbildning bli mer attraktiva på arbetsmarknaden.Det är därför nödvändigt att i en situation med växandearbetslöshet utnyttja alla möjligheter till utbildning. Dettaär speciellt viktigt för ungdomarna för vilka arbetslöshetenär särskilt allvarlig.Det finns många anordnare av vuxenutbildningsom med en bättre samordning och rollfördelning skulle fåstörre förutsättningar för att möta behoven hos bådeindivider och arbetsliv.Gymnasieskolan, kommunala vuxenutbildningen,studieförbunden, folkhögskolan,arbetsmarknadsutbildningen och högskolan ger allautbildning till ungdomar i åldern 18--. ärutbildningarna hos de olika anordnarna nästansammanfallande.Det torde finnas stora möjligheter att utnyttjaresurserna effektivare om man kan samordna vissautbildningar och därmed skapa utrymme för ett ökat antalutbildningsplatser eller nya utbildningar. Tommautbildningsplatser i t.ex. gymnasieskolan kan lättareanvändas.Det är nödvändigt att se över gränsdragningen,rollfördelningen och möjligheterna till samordning mellanolika anordnare av vuxenutbildning och gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en snabb utredning avgränser, rollfördelning och möjligheter att samordna inomvuxenutbildning och gymnasieskola.
mot · GE02Ub270 · 1991-01-25 00:00:00 — Särskilda insatser för döva och hörselskadade elever I regeringens proposition 1990/91:18 om ansvaret förskolan föreslås att nuvarande länsskolnämnder avvecklasoch att länsskolnämndernas stödorganisation förs till denmyndighet som skall svara för handikappade elever,inom skolväsendet.Hörselvårdsutredningen, som genomförts på uppdrag avsocialdepartementet, ,hörselskadade och språkstörda barn, DHB,, , och , , överlämnades tillsocialdepartementet.I utredningens avsnitt om skolan för döva ochhörselskadade barn finns olika förslag som syftar till attförbättra undervisningens organisation och även denstödorganisation som måste finnas kring döva ochhörselskadade barn.Landstingens hörselvårdskonsulenter ansvarar föratt föräldrarna får den information som behövs för att rättskolplacering sker. Länsskolnämnderna köperhörselpedagogisk expertis från . För detta finnssedan många år tillbaka totalt för helalandet. Detta system är ej tillfredsställande. Mer direktakanaler behövs till det regionala pedagogiska stödorganetsom har ett skolansvar för alla elever i länet.Vid varje sådant regionalt stödorgan bör därför finnas enkonsulent för döva och hörselskadade skolelever -- enhörselkonsulent, vars uppgift är att dels medverka vidplaneringen inför skolstart för samtliga döva ochhörselskadade elever, dels ansvara för integreradehörselskadade elevers skolgång.Ett regionalt samarbete är nödvändigt för att man skallkunna utnyttja och tillgodose de sammantagna resursernaoch behoven på rätt sätt. Detta gäller såväl förskola/skola,föräldrautbildning och personalutbildning som för atttillvarata de samlade kunskaper som finns i regionen ochmöjliggöra förändring och utveckling av de olikaverksamheterna för döva och hörselskadade.För detta behövs en särskild regionkonsulent med ettteam för döva och hörselskadade elever. I detta regionalateam, som utgör länken mellan landstingensförskolekonsulenter, hörselkonsulenterna, föräldrarna,eleverna och specialskolan/, skall ingå såvälpedagogisk som psykosocial kompetens.Det regionala teamet skall organisatoriskt finnas i detlän där specialskolan finns. En utveckling av dennaregionala samverkan kan innebära att hörselkonsulenternai framtiden ingår i det regionala teamet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hörselkonsulenter och regionalateam för döva och hörselskadade elever.
mot · GE02Ub272 · 1991-01-25 00:00:00 — är en av de mer namnkunniga författaresom beskrivit , dess liv och leverne. I hansdiktning förekommer miljöer hämtade från Arvikatrakten,med flera orter. Inte så sällan använde lokaladialektala ord och uttryck. Genom att använda denspråkliga utveckling som ju dialekten är kan bilder i lyrikoch prosa förstärkas.När återger sina intryck frånfolkparksframträdanden i t ex och tar hanockså till dialekten för att ge bilder. Då blir ovan nämndaorter ''höjdarplejs''.Det finns säkert gemensamma upplevelser av fler olikamiljöer för både och , men det som ärintressant är att dessa båda kulturarbetare, verkande iskilda tider, tydliggör de olika traditioner och erfarenhetersom finns inom landet, i respektive rum och tid så att säga.Vi tycker att det finns anledning att påpeka detta i dessa''internationaliseringens'' tider.Det är förvisso mycket viktigt att skolaninternationaliseras för ökad förståelse mellan folk m.m.Dock tror vi att en vidgad kunskap om hur mångfacetteradden ''svenska'' kulturen har varit och är är enförutsättning för att som människa öppet och lättare kunnamöta andra länders kulturer.Det är därför viktigt att möjligheterna ökas för framförallt elever i att öka sina erfarenheter av landetsolika delar. Vi tror att det vore bildande för engrundskoleklass i Järvenskolan i att på ort ochställe få stifta närmare bekantskap med elever och deras liv ien grundskoleklass i . Likaså menar vi att det skullevara bildande för elever från att resa till och varaett tag i Gunnarskog.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag som kanstimulera ett ökat utbyte inom landet i enlighet med vadsom anförs i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nationellt kulturutbyte förgrundskoleelever.
mot · GE02Ub273 · 1991-01-25 00:00:00 — Statsbidragen för verksamheten 1990/91 i landstingens gymnasieskolor I budgetpropositionen har den slutliga avräkningen avstatsbidraget för verksamheter 1990/91 i landstingetsgymnasieskolor ''inbakats'' i det statsbidrag som går uttill kommunerna.Totalt för alla landsting handlar det om 200 milj.kr. ochför 8--10 milj.kr.Min bestämda uppfattning är att det inte går att vändasig till kommunerna och be att få betalt för verksamhetersom landstingen redan bedriver -- eftersom ej kommunernasjälva har varit med och påverkat/utformat desamma.En del kommuner delar ej heller uppfattningen attstatsbidraget skall användas till att betala för landstingensgymnasieutbildning /91 vilket innebär att dekanske ej kommer att betala till landstingen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den slutliga avräkningen avstatsbidragen för verksamheten 1990/91 i landstingensgymnasieskolor.
mot · GE02Ub274 · 1991-01-25 00:00:00 — Gymnasial trafikant- och förarutbildning Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T445 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasial trafikant- ochförarutbildning.
mot · GE02Ub275 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår i årets budgetproposition attbarnens skolstart ska göras flexibel på det sättet attvårdnadshavaren får avgöra om barnet skall börja skolandet år det fyller eller året därpå. Förslaget syftar tillatt flexibiliteten efter en period skall upphöra och samtligabarn skall börja en nioårig skolgång vid ålder.Folkpartiet liberalerna har länge förordat att skolstartenskall inträffa men att skolplikten då skallvara 10-årig.Regeringens förslag försämrar utbildningens kvalitet,bl.a. genom att förkorta den utbildning som försiggår iförskola och grundskola med . Praktiskt taget allasexåringar går i förskola och får där en undervisningsom är anpassad efter deras behov. Undervisningen iårskurs ett bygger på att barnen har gått iförskola. Det är felaktigt att tro att sexåringarna lika välskulle kunna tillägna sig de kunskaper och färdighetersjuåringarna får i årskurs ett i grundskolan.Följaktligen kommer de inte heller att ha de kunskaper somelever normalt har när de lämnar årskurs 9. OmSverige också i fortsättningen skall kunna hävda sig i deninternationella konkurrensen är det viktigt att allamedborgare har en god grundutbildning. Det är därför felatt reducera grundutbildningen. Den bör i stället förstärkas.Regeringens förslag är skissartat och ogenomtänkt. Detställer både elever och föräldrar, skolan och kommunernainför en rad problem som är omöjliga att lösa tillhöstterminens början.Föräldrarnas val blir en chimär. De skall välja underförutsättning att kommunen skapar utrymme för ett antalsexåringar i skolsystemet. Föräldrarnas val står mellan enavgiftsbelagd förskoleplats och en avgiftsfrigrundskoleplats. Jag vänder mig bestämt emot att det ärföräldrarnas ekonomiska situation som skall avgöra ombarnet får en lämplig skolgång.Skolans verksamhet planeras för att i årskurs ett ta emotsjuåringar. Skall lärare successivt i hela arbetamed åldersblandade klasser som kan vara mycketheterogena behövs både fortbildning och stöd. I arbetslagenför de fasta årskurserna måste ingå både förskollärare ochgrundskollärare. Det finns en stor risk att många elever somär yngre än kamraterna känner sig pressade ochunderlägsna och därför får en dålig skolgång. Många eleverkommer att sluta under puberteten och dåtvingas välja yrke eller studieinriktning i gymnasieskolan.Kommunerna måste få en rimlig planeringsperiod för attkunna genomföra större förändringar på skolans ochförskolans område. Regeringens förslag innebär attkommunerna skall börja genomföra förändringen ett parmånader efter det att fattat beslut, vilket är heltorimligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibel skolstart.
mot · GE02Ub276 · 1991-01-25 00:00:00 — En översyn av läroplan är näraförestående. Här bör skolans ansvar att förbereda elevernaför det framtida samhället vara vägledande. Mångayrkesverksamma kommer redan nu i kontakt med olikatyper av tangentbord som ett naturligt inslag ivardagsarbetet. En viktig förberedelse är därför attintroducera eleverna i datorns och den avanceradeskrivmaskinens användningsområden.Maskinskrivningsämnet måste alltmer betonaanvändningen av datorer. Att både flickor och pojkar fårlära sig maskinskrivning och datoranvändning påverkar ochpåskyndar dessutom jämställdheten.Maskinskrivning som ämnesbeteckning börjar bliföråldrad och bör därför utvecklas i tiden till ett mersammansatt ämne med ett vidare ämnesinnehåll.Nuvarande mål och kursplan för undervisningen imaskinskrivning bör därför särskilt beaktas i denförestående läroplansöversynen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnet maskinskrivning i denförestående läroplansöversynen.
mot · GE02Ub278 · 1991-01-25 00:00:00 — Särskolan är en skolform för psykiskt utvecklingsstördaelever. är huvudman för denna skolform.Resurstilldelningssystemet är elevbaserat och beräknas somgrundresurs och en tilläggsresurs för hemspråk och svenskasom andra språk. Härutöver kan länsskolnämnderna medgeen behovsprövad kompletteringsresurs. Ingen huvudmankan bedriva särskoleverksamhet, enligt uppställda mål,utan denna kompletteringsresurs. Detta system har intenågot tak. När systemet infördes gjordesbedömningen att det är så stor skillnad mellan särskolansolika skolformer och mellan huvudmännen, att dettavarken skulle vara lämpligt eller möjligt. I stället lade manansvaret för bedömning av resursnivån pålänsskolnämnderna.Särskolekommittén, som har till uppgift att utreda fråganom ett generellt överförande av ansvaret för särskolan frånlandstingskommunerna till primärkommunerna, beräknasslutföra sitt arbete . I uppdraget ingår bl.a. att seöver statsbidragssystemet för särskolan.Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen attbestämmelsen om den behovsprövadekompletteringsresursen skall upphävas fr.o.m. den 1 juli1991. I stället bör kompletteringsresursen för varjelandstingskommun fastställas till 1989/nivå.Jag anser att man inte skall föregripa särskolekommitténsbetänkande och ändra statsbidragssystemet.Länsskolnämnderna bör även 1991 kunna fördela dennaresurs till särskolans elever. Därefter bör haansvaret.Kompletteringsresursen är nödvändig framför allt för dekostnadskrävande flerhandikappade eleverna. Attfastlägga denna resurs till 1989/nivå kan få mycketnegativa effekter för många av särskolans elever. Dehuvudmän som har en hög kvalitet på sin verksamhetkommer att tvingas att sänka sin ambitionsnivå radikalt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till särskolan.
mot · GE02Ub279 · 1991-01-25 00:00:00 — Idrott som obligatoriskt ämne i gymnasiet Oroande signaler har förts fram till diskussion om attgöra idrottsämnet frivilligt i gymnasieskolan. Förslagetmåste stoppas.Elever, lärare och föräldrar upprörs över denlättsinnighet och okunnighet som tycks ligga bakom ettsådant förslag. Trots att idrottsämnet fortfarande ärobligatoriskt i gymnasieskolan visar den senaste tidensarbetsundersökningar att det är de unga som oftast drabbasav förslitningsskador i arbetslivet. De skador som ökat ärutslitna ryggar, värk i nacke, axlar och muskler. Drygthälften av de 80 000 personer som fick sinasjukdomar klassade som arbetsskador, hadae drabbats avsådana besvär, enligt Riksförsäkringsverket.Ökningen kan synas anmärkningsvärd med tanke på attde tunga arbetena torde ha minskat i arbetslivet. Orsakentill ökningen beror med all sannolikhet på attnutidsmänniskan har utvecklat sina fysiska anlag dåligt.Istället för att göra idrottsämnet frivlligt borde ämnetförstärkas och ytterligare utvecklas till att bli det hälsoämnesom den nya läroplanen talar om. med vårtradition -- från , gymnastikens fader -- borde ha somutgångspunkt att förstärka idrottsämnet i omsorg om denunga generationen. Idrottslärare oroar sig nu för sinaelevers framtida fysiska fostran under gymnasietiden.Vem ska ta hand om elevernas fysiska fostran? Skaeleverna klara detta själva? Eller föräldrarna, har dekunskap och tid? Eller blir det skolledningen ochskolstyrelsen?Frågorna hopas kring ett ogenomtänkt förslag. Förslagetbör kastas i papperskorgen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attidrottsämnet även fortsättningsvis skall vara obligatorisktäven på gymnasienivå.
mot · GE02Ub280 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A808 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetsarbetet i skolan.