mot · GE02T424 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningI motionen föreslås en rad åtgärder för ökadtrafiksäkerhet bl.a. höjda fortkörningsböter, förbättradutbildning av unga bilförare, vidareutbildning av äldrebilförare och åtgärder mot trafiksäkerhetens ''flaskhalsar''.Vikten av att gränsen för grovt rattfylleribrott sänks frånnuvarande 1,5 till betonas.1 InledningVägtrafiken skördar allt fler offer. Vi får aldrig glömmadet fruktansvärda varje tragedi innebär för dem somdrabbas.1.1 OlycksutvecklingenUtvecklingen är tragisk. 1988 dödadeseller skadades 23 700 personer, 4 000 fler än 1981. Antaletdöda och skadade i trafiken ökade med igenomsnitt per år.1989 blev ett ännu värre år, även om ökningen från 1988till 1989 blev betydligt lägre (0,), vilket till stor delberodde på att hastighetsgränsen på landets 110-vägarsänkts /timme.1990 innebar ett brott i den dystra trenden. Under deelva första månaderna dödades och skadades 6,6 procentfärre än 1989. Den främsta orsaken ärminskat bilåkande enligt trafiksäkerhetsverket. den höjning av bensinskatten som ingick iskattereformen bidragit.Även antalet dödsolyckor ökade starkt under 1980-taletför att sedan minska 1990.Antal dödade personer i trafiken, 1984-1990:Preliminära uppgifter enligt TSV 1984198519861987198819891990708738776726744812684Den allmänna olycksnivån gick tillbakatill de nivåer som gällde vid högertrafikreformen 1967. År1990 bröts trenden. Antalet förolyckade var då det lägstasedan 1950-talet.Det återstår att se om trendbrottet blir bestående ellerom det bara är tillfälligt. Risken måste ändå bedömas varastor att antalet trafikolycksfall kommer att öka också under1990-talet.Av SCB:s statistik framgår att singelolyckor var den typsom ökade mest jämfört med . Yngrebilförare är värst drabbade. Det visar sig också att antaletdödade och skadade i olyckor där polisen misstänkt attnågon förare varit alkoholpåverkad ökar. Dessa olyckorsandel av samtliga dödade och skadade i trafiken har ocksåökat de senaste åren.En del av ökningen i antalet olyckor under 1980-taletkan förklaras med den växande trafiken, men ökningen iantalet olyckor är större än trafikökningen. En annan viktigförklaring är de stigande farterna på våra vägar. Högrehastigheter leder till fler och svårare olyckor.Få uppgifter kan vara viktigare än att ökatrafiksäkerheten och kraftigt reducera antalet olyckor.Trenden får inte fullföljas.1.2 Mänskligt lidandeInga siffror i världen kan spegla de tragedier som följer itrafikolyckornas spår. Verkligheten bakom en oansenligtidningsnotis kan rymma skador som orsakar livslångarörelsehinder och ett oerhört lidande. Vi kan alla hamardrömmar om att få ett meddelande från sjukhuset ellermöta två poliser som ringer på dörren när man väntar någonnär och kär. Tyvärr händer det alldeles för ofta iverkligheten.Den första segern i kampen mot trafikdöden måste vialla vinna över våra egna sinnen. Vi får inte bli avtrubbade.Trafikolyckorna som under större delen av 1980-taletskördade över 20 000 offer i form av döda ochskadade är en av de främsta orsakerna till mänskligt lidandei vårt samhälle.1.3 Bilen ger frihetKrav på bättre trafiksäkerhet är mot den bakgrundeninget uttryck för bilfientlighet. Tvärtom måstetrafiksäkerheten och disciplinen i trafiken förbättras för attbilen också skall kunna spela rollen som ett avvåra främsta kommunikationsmedel.Möjligheten att kunna utnyttja bilen är ofta en väsentligdel av människors frihetskänsla. Egen bil ger frihet att väljatid, väg, och mål för resandet på annat sätt än kollektivakommunikationer. För ett liberalt parti är det självklart attslå vakt om den möjligheten.För valet av transportväg för gods finns ingenmotsvarande frihetsdimension. Det viktiga för mottagarenär att godset kommer fram i rätt tid utan skador. En störredel av godstransporterna borde därför kunna ske per båt,flyg eller järnväg. Det kräver emellertid modernisering,effektivisering och samarbete mellan transportslagen.Privatbilismen och yrkestrafiken måste samsas påvägarna. På vägsträckor där volymen är mycket stor ochförorsakar trafikolyckor, måste man emellertid skapaförutsättningar för överflyttning av de tunga transporternatill annat transportslag. Det ökar trafiksäkerheten utan attminska den enskildes frihet. liberalernas förslagom trafikens infrastruktur bör kunna bidra till en sådanutveckling.2 Olycksorsaker 2.1 Trafikanternas beteendeTrafiksäkerhet är ytterst en fråga om varje enskildmänniskas kunskaper, omdöme och ansvarstagande. Detbetyder inte att vi kan skydda oss bara genom egna insatser.Även den skickligaste bilförare kan falla offer för en annansrattfylleri eller vettlösa omkörning. Men det är bara om vialla förändrar vårt beteende som vi kan göra trafikensäkrare.Det är möjligt att åstadkomma.Politiker och myndigheter men också ideellaorganisationer kan spela en viktig roll. En rad beslut fråntiden kring högertrafikomläggningen och framåt har skapatförutsättningar för en lugnare och säkrare trafik. bältesreglerna, hjälmreglerna, halvljuslagen,och olika fartbegränsningar. Under lång tidgick utvecklingen också i rätt riktning -- trots ökandetrafikmängd.2.2 BrutaliseringTrafikolyckor kommer alltid att inträffa. Men det ärdjupt oroande att trafiken håller på att brutaliseras. Allt flerbilister respekterar inte trafikljus. Gamla och barn leveroerhört farligt i storstadstrafiken. För höga hastigheter,spritpåverkade förare, livsfarliga omkörningar, mindrehänsynstagande håller på att göra trafikmiljön olidlig.Om trafiken fortsätter att brutaliseras kommer det attframtvinga allt hårdare motåtgärder och restriktioner. Detskulle gå ut över alla dem som kör lagenligt och dem som ärberoende av bilen.2.3 Vägnätets försämringDet ökade trafikarbetet motsvaras inte avmotsvarande förbättringar av vägnätet. Allt tätare trafik påvägar som ofta är i dåligt skick ökar naturligtvisolycksriskerna. I liberalernas partimotion omtrafikens infrastruktur framhåller vi att en ökad satsning pånyinvesteringar är nödvändig, men också att större anslagmåste ges till upprustning och underhåll av befintliga vägar.3 ÅtgärderVi vet forfarande för lite om många riskfaktorer itrafiken. När en flygolycka inträffar rycker ut för att undersöka orsakerna. På så sättkan nya haverier förebyggas. liberalerna harlänge förespråkat att ett liknande arbetssätt borde användasi biltrafiken. Man kan givetvis inte göra endjupundersökning av varje olycka, inte ens varje allvarligolycka. Men även en kommission som gör noggrannastickprovsundersökningar och sammanställer erfarenheterfrån inträffade olyckor har stort värde förtrafiksäkerhetsarbetet.Glädjande nog har , bl.a. efter initiativ frånfolkpartiet liberalerna, sett det som angeläget att skapa enordning där haveriundersökningar blir ett reguljärt inslag itrafiksäkerhetsarbetet. inleder enverksamhet av försökskaraktär och den nyinrättade bör bl.a. användas för att göra sådanaundersökningar av vägtrafikolyckor som är påkallade frånsäkerhetssynpunkt.Detta är värdefulla steg. Men mer måste göras.Rikspolisstyrelsen prövar nu ett stort antal åtgärder föratt bättre utnyttja polisen i trafikövervakningen. Detarbetet utgår från en analys av vilka åtgärder som är mestmotiverade i olika trafikmiljöer.Massiva informationsinsatser bör sättas in där bilisternasbeteenden är den stora trafikfaran. Erfarenheterna frånsådana försök på gav gottresultat. Det förutsätteremellertid ökad närvaro av poliser i trafiken.Ofta räcker det med en polis i varje bil istället för två.Det gör självklart möjligt för polisen att vara på fler ställensamtidigt. Under förutsättning att säkerheten för denenskilde polisen kan ordnas tillfredsställande genomradiokontakt och möjlighet till förstärkning, bör dennametod kraftigt utvidgas.Hastighetsövervakningen bör koncentreras till sträckorsom varit särskilt olycksdrabbade. Det ger bättre resultat påtrafiksäkerheten och det har klar acceptans blandtrafikanterna.Vidare kan administrativ personal sättas in iarbetsuppgifter som inte kräver polisutbildning. Det lösgörpoliser för direkt trafikövervakning.Ett åtgärdsprogram mot det växande antalettrafikolyckor måste innefatta åtgärder på både kortare ochlängre sikt. Till de mer långsiktigt verkande besluten hör dejärnvägsinvesteringar som måste göras för att tågen i detrafiktäta delarna av landet skall bli ett konkurrenskraftigtalternativ till bilen. Det har stor betydelse även frånmiljösynpunkt. I liberalernas partimotion omtrafikens infrastruktur föreslås att banverketsinvesteringsram skall höjas till för 1990-talet.En utbyggnad av kringfartsleder kring våra stora städerger både säkrare trafik och bättre miljö i städerna.Genomfartstrafik har inte i stadskärnorna att göra.Omkörningsfiler, planskilda korsningar och separeradecykelbanor kan också ha stor betydelse för att minskaolyckorna. anför i sin anslagsframställning för1991/92 att de investeringar som gjordes i vägnätet under1989 beräknas medföra ca 200 färre olyckor iframtiden. En kraftfull upprustning av vägnätet minskaralltså också olyckorna. Offensiva satsningar är nödvändigaför att olyckorna skall bli färre även vid en totalt sett ökandetrafikmängd. En kraftig ökning av ramen förväginvesteringar förespråkas i liberalernapartimotion om trafikens infrastruktur.De förslag som här presenteras har mer begränsadomfattning. Det är exempel på åtgärder som bör följas avfler.Bekämpa rattfyllerietAlkohol och trafik hör inte ihop. Det är grunden förtrafiknykterhetslagstiftningen. Ju högre alkoholhalt enbilförare har i blodet desto större är risken för olyckor. I enmotion om missbruksfrågor till detta tarfolkpartiet liberalerna upp krav om sänkt promillehalt -- till1 promille -- för brottet grovt rattfylleri. Frågor ompåföljder behandlas i en annan motion om liberalkriminalpolitik.Ytterligare hastighetsbegränsningarmåste användas på vägar och vägsträckor där riskerna ärsärskilt stora. Det bör förenas med rak information tillbilisterna om anledningen.Här kan arbete ge underlag förbeslut.Höj fortkörningsböterna kraftigtDet högsta bötesbeloppet är . ärfelparkningsavgifterna lika höga. Samhället måste visa inte tolererar fortkörning.Fler trafikpoliser 1983 överförde regeringen 100 tjänster från trafiken bl.a.till ekonomisk brottslighet. Vi välkomnar att regeringennu -- efter många års försummelser -- medverkar till enbetydande ökning av antalet polisaspiranter. Av de nyapoliser som tillkommer bör åtskilligatillföras trafikövervakningen.Utnyttja de polisbilar ochmotorcyklar som finnsTrafikövervakning måste förbättras såväl pålandsvägarna som i städerna. När en polis är ute lugnartrafiken ner sig. blir många polisbilar stående därföratt det skall sitta två poliser i varje. Det systemet bordeändras så att fler polisbilar syns itrafiken.Mörkerbeteendet -- speciellt oskyddadetrafikanters som gående och cyklister -- måste förbättrasEn stor del av de trafikolyckor där gående och cyklisterär inblandade sker under de mörka timmarna. Oftastinträffar de i tätorter. Gatubelysning och långsammaretrafik hjälper alltså inte. Det gäller att verkligen synas.Ytterligare informationsinsatser bör göras om vikten av attanvända reflexer och cykelbelysning.Förbättrautbildningen av de unga förarnaDet har gjorts beräkningar som visar att nyblivna förarelöper 7--9 gånger större risk att råka ut för olyckor.Obligatoriska kurser i bl.a. teori och mörkerkörning bordeinföras. Det bör också övervägas om körkortsprovet inteskulle kunna innehålla ett moment med simulatorkörning.På detta sätt skulle förmågan att hantera svåra situationerkunna testas bättre . En kort obligatorisk kurs iförsta hjälpen vid olycksfall bör införas ikörkortsutbildningen. Vi förutsätter att den utredning somnyligen tillsatts leder till förslag i denna riktning.Vidförnyelse av körkort bör det krävas en ny hälsokontrollinklusive godkänd syntestÄldre bilförare bör på olikasätt stimuleras till vidareutbildningTrafiksäkerhetsverket bör ges i uppdrag att, t.ex.tillsammans med studieförbunden, utarbeta kursmaterialför studiecirklar riktade till äldre bilförare.Bygg bort trafiksäkerhetens flaskhalsarResurser bör koncentreras på att byggabort de farligaste inslagen i trafikmiljön bl.a. genom flerplanfria korsningar och breddning av trafikfarliga avsnitt.Takten i arbetet på att bygga bort plankorsningar väg--järnväg bör också kunna ökas.Mindre trängselPå mycket trafikerade vägsträckor borde ansträngningargöras för att minska den tunga trafiken. En större del av deframtida transporterna bör kunna ske per tåg eller båt. Detfinns också miljöskäl till detta vilket utvecklas i folkpartietliberalernas kommittémotion om trafik och miljö. I enpartimotion om trafikens infrastruktur förespråkas enkraftig satsning på byggande av järnväg. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi1. att hos regeringen begär förslag till höjdafortkörningsböter,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya poliser tilltrafikövervakning,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre utnyttjande av polisbilaroch motorcyklar,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till oskyddadetrafikanter om reflexer och belysning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förnyelse av körkort,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om körkortsutbildningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidareutbildning för äldrebilförare,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafiksäkerhetens flaskhalsar.