ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T245 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A504 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kustbevakningensbemanningsplaner för ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av den s.k.Storstockholmsförhandlingen vad gäller anslag tilltrafikinvesteringar i och nödvändigaförändringar i lagstiftningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt länsstyrelserna bör ges rätt att överklaga vägverketslänsramar för länstrafikanläggningsanslagen till regeringen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen skall klargörabehovet av ytterligare kapacitet för flygtrafiken iStockholmsregionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av fortsatt utbyggnad avspårbunden trafik i , även efter det att nupåbörjade projekt är färdiga.
mot · GE02T247 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A474 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen för avallsidigt utvecklade kommunikationer och de redovisadefinansieringsmöjligheterna för att uppnå det,2. att hos regeringen begär förslag omalternativa och kompletterande finansieringsformer förjärnvägsbanor av betydelse för i enlighet medvad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen för län avVänersjöfarten och statens eget ansvar att föregå med gottexempel för egna transporter.
mot · GE02T248 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att erhåller medel förerforderliga järnvägsinvesteringar i Stockholmsregionenoch ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en fast andel av från läneninbetalda fordons- och bensinskatter bör återföras till resp.län som ytterligare väganslag, och att ett klarare sambandmellan bilskatter och väginvesteringar skapas,1]4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen noggrant bör följautvecklingen av flygplatsfrågaArlanda/och ta ett ökat ansvar för utvecklingen fördessa båda samverkande statliga flygplatser,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att intäkterna från denprogressiva skatteutjämningsavgiften, den tillfälligaregionala fastighetsskatten och den regionalainvesteringsavgiften i under enövergångsperiod bör återföras till länet för investeringar itransportsystemet och därefter avskaffas,1]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att brukaravgifter successivt skallavlösa bensin- och fordonsskatter,[att upphäver lagen om byggnadstillstånd m.m.(1971:1204).2]
mot · GE02T252 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A766 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationerna iStockholmregionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att börbevaras,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kollektivtrafiken börutformas efter marknadsekonomiska principer.
mot · GE02T258 · 1991-01-25 00:00:00 — Ekonomi betyder enligt lexikon läran om att hushållamed knappa resurser och att inte öka tillväxten avmateriella ting.God ekonomi för oss miljöpartister är att ''man måstestarkt prioritera vad man verkligen vill satsa 'sina/våra'pengar på eftersom vi inser att jordens resurser inte äroändliga''.I och med den förödande miljöförstöring, som videssvärre bevittnar, måste detta innebära att våragemensamma investeringsresurser i bl.a. transportsektornmåste prioriteras starkt så att pengarna verkligen går till detsom är mest angeläget.För oss är det därför ofattbart att västkustbanansutbyggnad till dubbelspår inte påskyndas på bekostnad avett stoppat motorvägsbygge genom Halland.Så gott som alla riksdagsledamöter på är enseom att utbyggnaden av järnvägen här är en nödvändighetför att klara av miljöproblemen. Men lika självklart har detinte varit att man måste prioritera det som ärmiljövänligt före det som är direkt skadligt för miljön.Vi vet att ökade satsningar på motorvägar genererarmera trafik; exempel från bl.a. förskräcker.I har man försökt att bygga borttrafikproblemen med mera vägar för att bli av medtrafikstockningar, och argumenteringen har varitatt bygger man bara den eller den motorvägen så blir manav med trafikproblemen. Den taktiken har visat sig varafullständigt förödande eftersom varje utbyggnad har visatsig generera ännu mera trafik och de utbyggnader somskulle lösa trafikproblemen ger ständigt nya problem.Motorvägsutbyggnaden på löser ingalångsiktiga transportproblem, den ger bara biltrafiken ökatföreträde i förhållande till miljövänligare transportsätt. Detstörsta hotet mot miljön i sydvästra är attmotorvägsutbyggnaden tillsammans med den planeradeÖresundsbron ger oss ännu mera avgaser och slöseri medenergi. gods på järnväg har en energiåtgång på ca0,084 kWh/tonkilometer och på lastbil ca 0,26kWh/tonkilometer, d.v.s. lastbilen kräver 3 gånger såmycket som järnvägen (enligt VTI).Efter det att är utbyggd till dubbelspår fårman se över om det finns behov av mera upprustning avvissa vägsträckor genom , eller om man lyckas medatt få över så mycket trafik på järnvägen att nuvarandevägstandard räcker. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stoppa motorvägsbygget,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utbyggnaden avvästkustbanan måste prioriteras,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt någon inte skall byggas.
mot · GE02T259 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A489hemställs1. att beslutar om transportstödet enligt deförslag som finns i motionen,2. att anslår ytterligare . tillutökat transportstöd,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationerna,4. att hos regeringen begär en långsiktigstrategi för att motverka uppbyggandet av bilkrävandeinfrastruktur,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till länstrafiken.
mot · GE02T261 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A491hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av ettupprustningsprogramför beläggning och förstärkning av grusvägnätet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en läns- och en rikstaxa förtelenätet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av och nivån påtranportstödet.
mot · GE02T263 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A495hemställs1. att hos regeringen begär förslag om attvägverket beaktar vad i motionen anförts om vägnätet iSkånevid prioriteringen av väginvesteringar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvaret för kollektivtrafikensomkorsar de båda ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående järnvägarna i ,4. att om sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om järnvägstunnel genom ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygplatserna , ÄngelholmochEveröd,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en helhetslösning av Öresunds-ochkontinentförbindelser,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regional godsterminal iHässleholm.
mot · GE02T265 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A497 hemställsatt begär att regeringen i kommandepropositioner avseende anslag för infrastrukturenprioriterar satsningar inom .
mot · GE02T268 · 1991-01-25 00:00:00 — Trafikpolitiken i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A498 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av offensivainsatser för att utveckla infrastrukturen i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser tillkollektivtrafiken i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten att elektrifierajärnvägslinjerna --och --,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt anförts i motionen om de olika järnvägslinjernai ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens delansvar i utvecklingenav infrastrukturen i ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasta förbindelser över .
mot · GE02T269 · 1991-01-25 00:00:00 — Kollektivtrafiken i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo543 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av kollektivtrafiken iStockholmsregionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsning av biltrafiken iStockholms innerstad,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av spårtaxi för 2000-talets kollektivtrafik.
mot · GE02T270 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A501 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingar med Arvidsjaurskommun om järnvägstrafik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behållande av transportstödet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för vägar ochkollektivtrafik i .
mot · GE02T302 · 1991-01-25 00:00:00 — Förbättring av grusvägnätet i har ett grusvägnät som omfattar hela 412mil. Det innebär att nära halva länsvägnätet utgörs avgrusvägar. Grusvägnätet har fått förfalla under 80-talet.Många vägar är avstängda för tung trafik i 6--10 veckor.Under den tiden är vägarna också oftast svårframkomligaför personbilstrafik.Under 80-talet har grusvägarna i länförfallit. Väganslagen har minimerats för länet.Den starka urholkningen av väganslagen påverkarnegativt utvecklingen i stora delar av vårt län. Dåliga vägarär en dålig grund för god utveckling.Det återstående grusvägnätet bör enligt min meningplanmässigt förstärkas och beläggas under en kommandetioårsperiod.Det är nu när konjunkturerna viker rätt tidpunkt för enkraftig satsning på länsvägnätet. En sådan satsning skulleinnebära ett uppsving för entreprenörer som arbetar medbyggoch vägprojekt. Satsningen på vägarna skulle ocksåskapa stor framtidstro. Goda vägar sparar stora pengar åtsåväl enskilda som framför allt näringslivet. Bra vägar är engod grund för en positiv näringslivsutveckling.Med detta som bakgrund föreslås att avsättsför förstärkning och beläggning av grusvägar iVästerbottens län under budgetåret 90/91. Med hänvisning till det anförda hemställsatt anvisar 100 milj. kr. för förstärkning ochbeläggning av grusvägar i /92.
mot · GE02T306 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering av regionkontor till I betänkandet Finansiering av vägar och järnvägar SOU1990:86 () framfördes kritik mot bl.a. detplaneringssystem som används förinfrastrukturinvesteringar. Vidare ansåg utredningen attden organisation som har med bl.a. länsvisavägförvaltningar inte är ändamålsenlig. Med anledning avbetänkandet bestämde regeringen att vägverketför regeringen skulle redovisa sina överväganden vad gällerutredarens förslag om ändring i planeringsprocessen.Vägverket skulle även redovisa konsekvenserna av enförändrad regional organisation. Därvid skulle vägverketutgå från länsstyrelsernas utvidgade uppgifter påkommunikationsområdet i den samordnadelänsförvaltningen.När det gäller utredning om en effektiv ochmodernt fungerande verksorganisation gör denbedömningen att rationaliseringar i storleksordningen 300--400 milj.kr. skulle kunna möjliggöras och att ytterligareeffektivitetsvinster skulle kunna nås på sikt.Utredningen föreslår därför att under chefen förmyndighetsdelen indelas myndighetsorganisationen i sexvägmyndighetsregioner som var och en leds av envägdirektör. Regionledningarna är lokaliserade ute i landet.Till varje region knyts en styrelse av externa ledamöter.Regionstyrelserna som skall vara allsidigt sammansattautses av huvudstyrelse och arbetar på mandatsom fastställs av denna.De sex vägmyndighetsorganisationerna skulle inrättasenligt följande:Norra regionen (BD, AC län)Mellerstaregionen (Z, Y, X, W län)Östra regionen (AB, C, D, T,U län)Västra regionen (O, P, R, S samt del av N län)Sydöstra regionen (E, F, G, H, I län)Södra regionen (K,L, M samt del av N län)konstaterar när det gäller valet av huvudort irespektive region att har att utgå ifrån vad som ärbäst med hänsyn till verkets uppgifter och verksamhet(hänsyn till vägnätets utbredning, transportmönster,regional balans, arbetsmarknad m m). Huvudorter iproduktionsområdena behöver inte nödvändigtvissammanfalla med regionhuvudorter. Flera alternativ ärenligt verkets uppfattning möjliga.Ett logiskt förslag är att vid valet av huvudort för Östraregionen (AB, C, D, T, U län) stanna för Västerås.Västerås ligger centralt placerat i Östra regionen som skulleomfatta , , , Örebrosoch . Utöver sitt centrala läge i regionenkan erbjuda personalen en god service på olikaområden t.ex. en utmärkt boendemiljö liksom ett riktkulturutbud. Snabbtågsförbindelser inomMälardalsområdet kommer att ytterligare förbättraservicen på trafikområdet. En lokalisering avregionkontoret till skulle också delvis uppfylla detlöfte som 1979 gavs av en enig riksdag om att kompenseraVästeråsregionen med statliga arbetstillfällen i stället fördem som gick förlorade genom nedläggningen avflygflottiljen F1. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om valet av som huvudortför regionkontor i regionen.
mot · GE02T307 · 1991-01-25 00:00:00 — Snabbt återställdes den raserade bron av vägverketså att landsvägstrafiken kom igång. Men vad skall göras ochav vem för att sjötrafiken åter skall komma igång in iMälaren? Om detta strider regering och olika myndigheter.Utredning efter utredning har förhalat återställandet av denöppningsbara bron. liksom hamnintressenteroch näringslivet i vill ha en ny öppningsbar brosom ger möjligheter att som tidigare släppa igenom fartygupp till en höjd av . i sin tur hävdar attde har ingen skyldighet att se till att bron håller 42 meteröver kanalen. Sedan århundraden har fartyg kunnat passerain i via . Den nuvarande bron ärfrån 1964. Bron kom till stånd efter det att söktoch erhållit Österbygdens vattendomstols tillstånd 1962 attbygga bron som öppningsbar till 42 meter.Mälarledskommittén där länsstyrelse, näringsliv,hamnmyndigheter m.fl. är representerade har, liksomsjöfartsverket, uppvaktat såväl regeringen som vägverketutan att erhålla besked om hur sjöfarten skallbehöva vänta, innan verket fullgör sina skyldigheter enligtvattendomen och öppnar bron för fartygstrafikupp . Vattendomen ger en domfästskyldighet att hålla en bro över och att denär utformad på visst sätt.Från regeringens sida har bekräftats att man saknarpengar för en reparation av bron. Viktigt i dettasammanhang är att konstatera att staten inte har sinakapitalföremål försäkrade i några försäkringsbolag. Statligegendom är alltså inte försäkrad som andra områdens, t.ex.det fria näringslivets anläggningar. Men regeringen harredan i dag de fullmakter som erfordras för att anslå medelför att täcka kostnader för olyckor av den art som drabbatSödertäljebron. Regeringen behöver inte ens i förväg gå tillriksdagen för att anslå medel för denna typ avolyckshändelser.För och hamnar är det ett livsvillkoratt bron över ersätts och detta segelfri höjd av . har Nordens störstainsjöhamn, som tar emot närmare 1000 fartyg ochlastar gods. Denna godshantering haranpassats till en bro som har kapacitet att släppa in ävenstora fartyg. Det vore förödande för sjöfarten tillMälarhamnarna om inte skulle ersättas aven bro med samma segelfria höjd som den gamla. Ettnegativt beslut skulle lamslå inte bara sjöfarten ochhamnarna i , utan därutöver få svåra konsekvenserför och hela Bergslagens uppland.Konsekvensen blir att en del av industri och näringsliv slåsut med arbetslöshet som följd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet på att bron överSödertälje kanal återställs till en segelfri höjd av 42meter.
mot · GE02T309 · 1991-01-25 00:00:00 — har en besvärlig trafiksituation.Den ständigt ökande fordonstrafiken ger en dålig miljö.Förslag på olika lösningar, ofta kostnadskrävande,framläggs. Upprepade krav hörs på att större andel avtillgängliga anslag för byggande av vägar tilldelasStockholmsregionen för att förbättra trafikflödet. Ökadeanslag till innebär i sin tur att övrigalän får mindre andel av totalanslaget för byggande av vägarinom respektive län. Alla län har behov av ökade väganslag.Därför måste en stark gemensam strävan vara att finnalösningar som ger goda totala effekter. En ytterst viktigåtgärd är att i så stor utsträckning som möjligt avlänka frånStockholmsregionen all genomgående fordonstrafik. Dettabör ske så fort som möjligt.Vägförbindelsen ''Räta linjen'', en väg ------Sala--, ger denna möjlighet. ''Räta linjen'' är kortare än motsvarandeförbindelse över . Efter vissa ombyggnader kanskillnaden bli 45--. ''Räta linjen'' är också ca 15 kmkortare än över ------Uppsala.Kortare vägsträcka är en viktig faktor i den totalatransportekonomin. har därför ''Räta linjen''stor betydelse för förbindelserna mellan ochsödra/sydöstra . ''Räta linjen'' kan för sydöstraSveriges del anses vara en fortsättning norrut till den regionalpolitiskt mycket viktiga E66. ''Räta linjen''används även som transportled mellan ochvästkustregionerna, bl a beroende på att vägsträckanVästerås--har en mycket bra vägtopografi, vilket ärmycket betydelsefullt i synnerhet för den tunga trafiken.För att ''Räta linjen'' skall fungera helt tillfredsställandesom transportled krävs att förbättringar och ombyggnadersnabbt kan genomföras på vissa vägavsnitt. Näringslivetkräver snabba och punktliga leveranser. Urtrafiksäkerhetssynpunkt är det nödvändigt med en jämnoch hög vägstandard. Kortare vägsträcka och kortaretransporttider ger bättre transportekonomi förtransportföretagen. Därför måste ''flaskhalsarna'' byggasbort.Om detta är berörda länsstyrelser väl medvetna.Förbättringar har genomförts, genomförs eller planeras attgenomföras, men takten i förbättringarna är alldeles förlångsam. Anvisade anslag räcker inte till för att på ettsnabbt och effektivt sätt fullfölja standardhöjningen.Därför måste ytterligare medel tillföras väganslaget irespektive län för att en upprustning av återståendevägavsnitt av ''Räta linjen'' snabbt skall kunna genomföras.Efter den erforderliga upprustningen skulleStockholmsregionen kunna avlänkas från all genomgåendefordonstrafik och ''Räta linjen'' skulle bli, förfordonstrafiken, den självklara vägförbindelsen mellanNorrlandskusten och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att snabbt fullföljaupprustningen av vägförbindelsen ----, den ''Räta linjen''.
mot · GE02T310 · 1991-01-25 00:00:00 — En kommande fast förbindelse över kanförväntas ge betydande effekter på näringslivet i södraSverige. Det är av stor betydelse att dennäringslivsstimulans som en fast förbindelse till Danmarkger, ges en omfattande spridning och en positiv påverkan pånäringslivet i hela . , östra ochMellanskåne är i detta sammanhang viktiga målområden.För att uppnå en sådan önskvärd spridningseffekt krävsdock betydande satsningar på förbättradekommunikationer, bland annat genom upprustning ochförnyelse av det inomregionala vägnätet.För att ge bättre förutsättningar för näringslivet i denordöstra delarna av regionen är en utbyggnad av ,sträckan ----/av storbetydelse. En satsning på är också angelägen medtanke på en framtida ökande öststatshandel medutgångspunkt från våra ostkustshamnar.För och för län är en ny- ochombyggnad av med en ny sträckning frånGårdstånga trafikplats (E66 --) väster omRingsjöarna via och och vidare mot Hässleholmoch av stor regionalpolitisk betydelse.Även från nordvästra bör vägnätet förbättras motMellanskåne och län. har enstark utpendling till /Lund-området, men en heltförsumbar utpendling till det andra starkaarbetsmarknadsområdet i nordvästra medHelsingborg som centrum. Det är därför angeläget attförbättra kommunikationerna mellan dessa områden för attge tillgång till flera arbetsmarknader och föratt uppnå en spridning av näringslivsstrukturen från det hårtbelastade västra kustområdet till inlandet och de östradelarna av regionen. Förbättrade kommunikationer tillMellanskåne ger också förutsättningar för en utveckling avturistnäringen inom dessa områden.En utbyggnad av från viaKågeröd--ger en direktkoppling . En sådan utbyggnad får betydelse förden länsövergripande trafiken, en stor regionalpolitiskbetydelse för med ökad tillgänglighet till ochfrån Helsingborgsregionen, bättre förutsättningar förnäringslivet i inlandet och möjlighet till en ökad turisttrafik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av väginvesteringar isödra för att ge förutsättningar för en bättrenäringspolitisk balans inom regionen.
mot · GE02T312 · 1991-01-25 00:00:00 — har presenterat en slutrapport rörande''Förändrad planeringsprocess och organisation''.Rapporten har överlämnats till regeringen i slutet avdecember 1990. Utgångspunkten för de överväganden ochförslag, som redovisat i rapporten tillregeringen, har varit det övergripande kravet att denstatliga väghållningen skall vara ändamålsenlig ochrationell. Rapporten innehåller överväganden angåendeplaneringsprocessen, finansieringen och organisationen.I denna motion läggs synpunkter på delar avorganisationen. framhåller:Under chefen för myndighetsdelen indelasmyndighetsorganisationen i sex vägmyndighetsregionersom var och en leds av en vägdirektör. Regionledningarnaär lokaliserade ute i landet. Regionindelning ochhuvudorter redovisas närmare nedan. Till varje regionknyts en styrelse av externa ledamöter. Regionstyrelsernasom skall vara allsidigt sammansatta utses av Vägverketshuvudstyrelse och arbetar på mandat som fastställs avdenna. Med hänsyn till nödvändigheten av kontakter ochfortlöpande dialog med länsstyrelser, kommuner, näringslivoch brukare/brukarorganisationer i planerings- ochuppföljningsprocesserna kommer det att krävas en tillbehoven anpassad ''marknadsorganisation'' på regionnivå.Lägg östra regionens huvudkontor i förslag skall AB, C, D, T och U länbilda en vägmyndighetsregion och kallas östra regionen.Regionens huvudkontor bör förläggas till , som harett lämpligt geografiskt läge i regionen.Som ytterligare skäl vill jag framhålla, att Västmanlandslän inte fått del av någon av de statliga utlokaliseringar, somhar genomförts under l970- och . äri detta avseende ett helt bortglömt län. Länet har inte ensfått någon kompensation för de nedläggningar av ellerneddragningar i statliga verksamheter, som drabbat länet.Detta kan inte accepteras.I bilaga 1 görs en jämförelse mellan några kommuner iöstra vad beträffar statligt anställda. Avsammanställningen framgår att har lägst andel.I bilaga 2 görs en jämförelse mellan några mellansvenskalän vad beträffar statligt anställda i % av totalasysselsättningen. har lägst andel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av ett av vägverketsregionkontor till .