ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02U308 · 1991-01-25 00:00:00 — är en ekonomisk stormakt som får allt störrebetydelse även i internationella politiska sammanhang. AttJapans politiska betydelse ökar är en naturlig följd avlandets ekonomiska styrka. har världens näststörsta ekonomi och är världens största biståndsgivare,finansiella institutioner finansierar också enavsevärd del av det amerikanska budgetunderskottetgenom investeringar i amerikanska statsobligationer. Japanhar i budgettermer världens tredje största försvarsmakt.Japans relationer till , EG, Sovjetunionenoch har sådan dignitet att även smärre förändringar fårbetydande effekter hos det övriga världssamfundet. Denjapanska industrin knyts allt närmare övriga ländersindustrier i samarbetsavtal och/eller korsvist ägande.Japanska direkta investeringar i såväl somEuropa är omfattande.Sveriges handel med ökar snabbt och allt flersvenska företag väljer att etablera representationskontoroch producerande industrianläggningar på de japanskaöarna. En stor del av de svenska företagen återfinns numerautanför , framför allt i Kansai-området därstorstäderna , och Kyoto ligger. På grund avKansai-områdets växande betydelse har de japanskamyndigheterna beslutat förlägga en ny internationellstorflygplats i . är till storlekenandra stad och har historiskt sett spelat en avgörande rollför det moderna japanska samhällets framväxt. haralltid haft, och får allt större betydelse för det japanskanäringslivet. Den totala industriproduktionen i överträffar t.o.m. de ''fyra tigrarnas'' (,, och ) sammanlagdaindustriproduktion. Staden är i stadsbebyggelseredan mer eller mindre förenad med de omgivande städernaoch hela området har en befolkningsstorlek jämförbar medhela . ligger från och ärdessutom ett naturligt geografiskt centrum för hela västraJapan.Sverige har vid jämförelse med övriga ettförhållandevis stort antal medborgare bosatta i Kansai-området. Vårt näringsliv är också osedvanligt aktivt iregionen.Det är mot bakgrund av internationella betydelseförvånande att endast har en ambassad och sexjapanska honorärkonsuler i . Mot bakgrund avOsakas och Kansai-områdets betydelse är det särskiltanmärkningsvärt att ett lönat svenskt konsulat saknas där.De olönade honorärkonsulerna är värdefulla genom sinakontakter med japanskt samhällsliv, men kan aldrig verkafullt tillfredsställande vad t.ex. gäller svenska medborgaresbehov av konsulärt och annat bistånd. I spelar denofficiella representationen dessutom en viktig roll i deprivata näringslivskontakterna.Sverige är genom generalkonsulat väl representerat iandra, vid jämförelse med , mindre betydandeOECD-länder. I finns ett generalkonsulat iSydney och i finns ett i . I finns delsett i och dels ett i . I större, med vidjämförelse med ändock mindre, finnsutan undantag generalkonsulat. I finns t.o.m. fyrastycken.Det måste ligga i intresse att etablera ettgeneralkonsulat i . Med hänsyn till det ansträngdabudgetläget bör ett sådant generalkonsulat upprättasgenom omfördelning av hos redanbefintliga resurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attett generalkonsulat genom omfördelning avutrikesdepartementets resurser bör etableras i .
mot · GE02U309 · 1991-01-25 00:00:00 — Frågor rörande UD-anställdas medföljande På förslag av utrikesutskottet gjorde förra åretett särskilt uttalande dels om lönesituationen förutrikesdepartementets hemmastationerade personal ochdels om den utlandsstationerade personalens medföljare-frågor.Ur utrikesutskottets betänkande 1989/90: kan följandeciteras:En särskild svårighet ligger i den s.k.medföljandeproblematiken, vilken utskottet tidigarebehandlat. Enligt utskottets mening måsteutrikesförvaltningen ges möjlighet att sörja för att dessanställda och medföljande makar får acceptablaekonomiska villkor, utomlands och hemma. Detta kan skepå olika sätt; i första hand genom förbättrade möjlighetertill yrkesarbete för den medföljande eller genom ekonomiskkompensation för utebliven inkomst samt förbättradepensionsförmåner.Därtill kommer att den medföljandes, dvs. i de flesta fallhustruns, roll undervärderats. Både genom egetyrkesarbete och genom stödfunktion till den utsände spelarden medföljande en viktig roll för utrikesförvaltningen.Dessa frågor är inte nya. utredning ompersonalpolitiken inom utrikesförvaltningen belystes de.UD-familjernas situation utreddes i en partssammansattkommitté 1979 liksom i ''inriktningoch organisation'' 1988. Riksdagsman (c)krävde i en motion 1983 skyndsamma åtgärder. Flerarapporter och promemorior har utarbetats, en 1981 och enannan 1987.Den 29 mars 1990 tillsattes en ensam utredare,ambassadör att ytterligare utreda dessa frågor. Iaugusti 1990 överlämnades hans utredning tillutrikesministern.I utredningen föreslås ett flertal åtgärder för att förbättrasituationen för de utlandsstationerade anställdasmedföljande. Dessa är förhållandevis inte många. Den 1juli 1990 var makor, makar och sambor 563. Men gruppenär viktig. Dessutom kan detta problem bli riktigt svårlöst förstatsmakterna som arbetsgivare om morgondagensmedföljare vägrar att acceptera nuvarande levnadsvillkor.Sammanfattningsvis föreslår utredningen:Ett generellt makebidrag om två basbelopp attutgå till utlandsstationerade UD-makar, som ej hararbetsinkomst. Bidraget skall beskattas och vara ATP-grundande.En ny anställningsform skapas på försök vidutlandsmyndigheter med tidsbegränsad arvodesanställningför projekt eller uppdragsverksamhet.Medflyttandebidrag, som utgår för försvaretspersonal, skall också utgå till UD-makar.En handläggartjänst för medföljare-frågor bör inrättasvid administrativa avdelningen i utrikesförvaltningen.Huvuduppgiften skall bl.a. vara att aktivt hjälpa UD-makar -- icke minst ej svenskfödda -- att få arbete hemmaoch ute.Bilaterala diskussioner om arbetstillstånd för UD-makarmåste genomföras.UD-makar måste få särskilt stöd vid dödsfall ochskilsmässa. Detta gäller alldeles särskilt äldre somexempelvis inte kunnat skaffa poängår i ATP.Den igångsatta utbildningsverksamheten för dessagrupper bör ytterligare utvecklas.Det kan nu slås fast att utredningsarbetet under desenaste 15--16 åren nått en slutpunkt. är det att gåtill beslut och att vidtaga åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attde UD-anställdas medföljandefrågor omgående löses ienlighet med föreliggande utredningsförslag.
mot · GE02U401 · 1991-01-25 00:00:00 — En internationell överenskommelse om kärnkraftsproduktion I den allmänna debatten sammanblandas oftaframställning av kärnenergi för fredliga ändamål medframställning av kärnvapen.Det faktum att vissa kärnkraftverk, som våra svenskavattenkylda, inte kan göras om för kärnvapenframställningtill skillnad från de sovjetiska grafitkylda typ Tjernobyl,som kan göras om för kärnvapenproduktion, tycks haförbigått allmänheten.Det internationella kontrollorganet ger råd tillförbättrad säkerhet vid produktion av kärnenergi. OmIAEA hade en internationell konvention att stödja sig påmed överenskommelse att inte producera kärnkraftverk,som kan görs om till kärnvapenproduktion, skulle effekt bli än större.Därtill skulle stater inte kunna dölja en potentiellmöjlighet till kärnvapenproduktion bakomkärnenergiproduktionen. Kärnkraftverken i världen skullebli säkrare.Den allmänna opinionen skulle kunna bidra till säkrarekärnenergi genom att kunde offentliggöra eventuellaländer, som vägrar ratificera konventionen eller som vägrarfölja den. Sådana länder skulle snart stämplas som mindrefredsälskande och få problem med sin trovärdighetinternationellt.En internationell konvention mot produktion avkärnkraftverk som kan göras om förkärnvapenframställning skulle kunna vara ett steg på vägenmot en säkrare värld.Sverige bör därför ta ett internationellt initativ till ensådan överenskommelse. Med hänvisning till anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett regeringsinitiativ till eninternationell överenskommelse/konvention omkärnenergiproduktion.
mot · GE02U403 · 1991-01-25 00:00:00 — Åtgärder mot franska kärnvapenprov i Trots en stark internationell opinion och lokala protestermot provsprängningar har fortsatt med sinakärnvapenprov vid Mururoa i Stilla havet.Undersökningar som gjorts bl.a. avGreenpeace har visat på radioaktivitet i havsvattnet där. Inovember gjordes nya mätningar varvidkonstaterades förekomsten av såväl cesium som kobolt iplankton så långt som utanför Mururoa-atollen.Franska myndigheter avvisar påståendena att det skulleröra sig om läckage från deras underjordiskakärnvapenprov i området. vidtar de emellertid enrad åtgärder för att förhindra vidare undersökningar avprovsprängningarnas effekter på miljön. Så stoppades ochutvisades exempelvis några av medarbetare avfranska soldater i samband medprovtagningar.Förenta nationerna bör enligt vår uppfattning kunnaspela en aktivare roll för att få till stånd ett provstopp.Multilaterala förhandlingar genomförs i FNs regi om ettfullständigt stopp för alla kärnvapenprov. bör idetta sammanhang agera kraftfullt tillsammans med andrastater utan kärnvapen.Mot de sovjetiska provsprängningarna i ,som ligger i vårt eget närområde, har vi från sidaprotesterat tillsammans med övriga nordiska länder ochkrävt att få sända en oberoende expertgrupp till området föratt studera provens effekter. Vi bör ta initiativ till attliknande åtgärder vidtas när det gäller de franskaprovsprängningarna i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i samband med demultilaterala förhandlingarna i FN bör agera för ett stoppför alla kärnvapenprov,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsammans med deandra nordiska länderna bör protestera mot Frankrikesprovsprängningar i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ta initiativ till atten oberoende expertgrupp sänds tillprovsprängningsområdet i för att studeraprovens effekter.
mot · GE02U404 · 1991-01-25 00:00:00 — har ett gott internationellt fredsrykte, och somett neutralt land borde vi arbeta med att förstärka dettagoda rykte genom konkreta insatser. finns det fredsnätoch fredsrörelser som anordnar fredsläger med ungdomarfrån öst, väst, syd och nord, t ex Samarbete för fred.Kvinnor för fred och förfred och frihet m. fl. jobbar för nedrustning ochinternationell förståelse.Olof satte upp ett mål att en promille avförsvarskostnaderna skulle gå till förebyggandeinternationellt fredsarbete. sade ja till detta.Emellertid har målet inte uppnåtts.Alla fredsinitiativ bör ges ekonomiskt stöd. Det finnsorganisationer som , Ulandshjälp -- Folk tillfolk (UFF), Framtiden i våra händer, Svalorna m. fl. somarbetar med global förståelse och uppbyggande avsjälvtilliten i fattiga, miljöförstörda eller krigshärjadeländer. Deras arbete är likvärdigt med fredsarbete. Derasinsatser förebygger krig, eftersom just vattenbrist,ökenutbredning m.m. skapar konflikter, som kan utlösakrig.Fredsrörelsens ekonomiska begäran överstiger medknappt en miljon en-promille-målet. Det positiva arbetesom fredsorganisationerna utför i ochinternationellt måste uppvärderas, och deras begäran ärdärför rimlig. I denna ansökan förekommer emellertidendast fredsorganisationer ej ovan uppräknade, Jordensvänner, UFF, FIVH m fl.En rimlig målsättning är att en summa motsvarande enpromille investeras i de organisationer, som arbetar medfred, solidaritet och ökad internationell förståelse. Det kanbehövas en översyn, så att även andra organisationer får delav anslaget och utröna var insatsen gör största nytta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en promille av Sverigesförsvarsutgifter skall avsättas för fredsinitiativ viafredsrörelsen eller andra organisationer som arbetar förnedrustning, solidaritet och internationell förståelse,2. att för /92 under anslaget F3, bil. 5, Information, studier och forskning om fredsochnedrustningsträvanden m. m. anvisar . utövervad regeringen har föreslagit,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn för fördelning avanslaget F3, bil. 5, till organisationer som arbetar medförebyggande internationellt fredsarbete.
mot · GE02U405 · 1991-01-25 00:00:00 — Fredsrörelsen utgör en avgörande faktor för ökning avfredsviljan och spridning av kunskap om hur konflikter kanlösas utan våld. Fredsorganisationer bidrar också genomkonkreta projekt till att öka ömsesidig förståelse mellanolika folk. En viktig del av fredsrörelsens arbete är desskritiska granskning av hur ansvariga politiker ochregeringar, utomlands och i , lever upp till sina löftenoch offentliga paroller.Därför är generösa statsbidrag till friståendefredsrörelser en viktig del av en seriös fredspolitik. I en tiddå freden, av överdrivet uppskruvadeförhoppningar, åter hänger på en skörare tråd än någonsin,är det direkt stötande att regeringen i budgetpropositionenföreslår att anslaget till fredsrörelsen förblir oförändrat, 26miljoner kronor. Istället gör man en intern omfördelning såatt fredsråd tilldelas . och Dag Hammarskjöldsbiblioteket 250 000, medan projektanslaget minskas med motsvarandebelopp.Miljöpartiet ansluter sig till den inom fredsrörelsenuttalade uppfattningen att anslaget till fredsrörelsen böruppgå till av det totala försvarsanslaget.Eftersom detta upptas till bordeanslaget till fredsorganisationerna uppgå till ca 35,5miljoner kronor, dvs. en ökning med 9,5 miljoner kronor.Anslagsäskandena från fredsorganisationerna upptarkrav på en ökning med . Denna summaligger så nära 1 promille-summan att föreslåratt samtliga anslagsäskanden beviljas. Finansieringenutgörs av föreslagna besparingar på andra anslag inomutrikeshuvudtiteln. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på proposition 1990/91:100, bil.5, punkt F3 till Information, studier och forskning omfredsoch nedrustningssträvanden m.m. anvisar ettförslagsanslag på , dvs. mer än regeringens förslag.
mot · GE02U406 · 1991-01-25 00:00:00 — De återupptagna kärnvapenproven på iSovjetunionen har skapat en stor oro på Nordkalotten.Både från finska och från norsk sida, FinnmarkTroms, har kraftiga protester riktats till de sovjetiskamyndigheterna. Provområdet i ligger endast150 mil från norska gränsen och endast frånKiruna.Under 1990 har arbetarrörelsenssamarbetsorganisationer på protesterat motde återupptagna kärnvapenproven. Detsamma gällerföreningarna som också starkt fördömt proven ochkrävt att kärnvapenproven skall totalförbjudas i dessanordliga områden.Även i har lokalbefolkningen iMurmansk- och Arkangelsområdena börjat agera för ettförbud i detta område.Det är viktigt att åter tar initiativ att tillsammansmed de nordiska länderna kräva ett totalförbud förkärnvapenprov på Nordkalotten.I den förändringsprocess som pågår inomSovjetunionen bör det vara möjligt att lättare föra endiskussion med om nödvändigheten att åter stoppakärnvapenproven i närhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnvapenproven iSovjetunionen.
mot · GE02U407 · 1991-01-25 00:00:00 — Inriktningen av IAEAs verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo738 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GE02U408 · 1991-01-25 00:00:00 — Ammunition av plast och gummi På , och i användsplastkulor mot befolkningen. Dessa kulor åstadkommersvåra personskador och många -- framför allt barn -- hardödats av kulorna. Plastkulorna är avsedda att användas vidkravaller och då skjutas under knähöjd. Men faktum är attdet hänt att, utan att det förekommit kravaller, barn skjutitsi huvudet och dödats.Folkrätten innehåller ett antal regler som förbjuderanvändningen av inhumana vapen i väpnade konflikter.Bland dessa regler finns dock inget förbud mot plastkulor.Hur olika stater utrustar sina polis- och säkerhetsstyrkor harhittills ansetts vara en fråga som faller under varje statsexklusiva rätt att bestämma om sina internaangelägenheter.FN-överenskommelsen om mänskliga rättigheter eller1950 års europeiska konvention om mänskliga rättigheteroch grundläggande friheter innehåller inte heller någraregler som rättsligt stödjer ett förbud mot användandet avplastkulor. Det är viktigt att ett sådant förbud kommer tillstånd.Sverige bör ta upp frågan om ett förbud mot plast- ochgummikulor i olika internationella sammanhang t.ex. iEuroparådet och i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i FN eller andrainternationella fora bör ta upp frågan om förbud motanvändandet av plast- och gummikulor.
mot · GE02U410 · 1991-01-25 00:00:00 — Mer än 1 800 kärnvapenprov har utförts sedan ochNagasaki. Till vilken nytta? Till vilken glädje?Skulle vilja spränga kärnvapen i ?Aldrig! Istället exploaterar man hänsynslöst kolonier i för provsprängningar. Trots att den sköra korallönMururoa liknar en schweizerost efter alla provsprängningaroch läcker ut radioaktivitet till omgivningen, fortsätterFrankrike cyniskt att utnyttja andras livsrum för sittändamål. Urinvånarna används som spelbrickor i ettlivsfarligt spel, där strålskador och följdverkningar på fiskoch dricksvatten ger dem livshotande skador och allvarligasjukdomar och i generationer framåt. harman från franskt håll inte tillåtit granskning av demedicinska och miljömässiga effekterna. Inte hellermätningar av radioaktivt utsläpp har fått utföras avutomstående eller delgivits omvärlden. En vetenskapligbelysning av hälsoriskerna i och andraprovområden måste göras och offentliggöras.I nedrustningens tidevarv framstår som denmest hänsynslösa nationen av alla kärnvapennationer.Sverige måste med kraft protestera mot de franskakärnvapenproven i och kräva stopp för allakärnvapenprov. har protesterat motkärnvapenproven på !Protestera mot , ochStorbritanniens kärnvapenprov också! Inför provstopp --nu!Den långsamma och smygande självförintelse sompågått får inte fortsätta. Det är ett hot mot allt livpå jorden. Provstopp skulle innebära stopp för utvecklingav nya och mer sofistikerade kärnvapen och vara ett steg påväg mot en grön värld i fred.I januari är det första gången någonsin som multilateralaförhandlingar i FN:s regi om ett fullständigt stopp för allakärnvapenprov genomförs. Det är också första gångenstater utan kärnvapen har haft möjlighet att bestämmadagordningen för förhandlingar om kärnvapennedrustning.Den kan spela en konstruktiv ochaktiv roll under denna provstoppskonferens tillsammansmed andra icke-allierade stater. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att den framför enoffentlig protest mot alla kärnvapenprov i världen, ävenmot de franska kärnvapenproven i ,2. att hos regeringen begär att den i FN verkarför en vetenskaplig belysning av effekterna på hälsa ochmiljö med anledning av provsprängningar,3. att hos regeringen begär att den i FN framförkrav på att alla kärnvapenprov skall stoppas.
mot · GE02U412 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökat stöd till fredsarbete har uttalat att samhället bör satsa åtminstoneen promille av försvarsanslaget till fredssträvanden. Underett antal år har vi nalkats detta mål. En höjning har skett avanslagsposten i budget, till information,studier och forskning om freds- och nedrustningssträvandenm m. Årets budgetförslag bryter trenden. Anslaget föreslåsbli oförändrat.Riksdagen kommer senare i vår att få ta ställning tillanslaget till försvaret. I samband med detta bör regeringenåterkomma med ett förslag om ökade medel till . Troligen behövs ca ytterligare för attnå en promille-målet.Pengarna bör fördelas så att samtliga organisationer fårkompensation för momshöjningen i likhet med t ex idrottsrörelsen.Vidare bör hälften av ökningen anslås till projektstöd.Det är väsentligt att man kan stödja nya idéer som inteplanerats in i organisationernas grundbidrag och projektfrån nya organisationer, som ännu inte har grundbidrag.Internationella kvinnoförbundet fred och frihet (IKFF)bör få ytterligare som grundbidrag, för attunderlätta genomförandet av projektet av ökningen bör fördelas så att forskningenprioriteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd till fredsarbete.
mot · GE02U413 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetar för att enkonfliktlösningsmekanism inom ESK kan överenskommasunder uppföljningsmötet i ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetar för att deförtroendeoch säkerhetsskapande åtgärderna blir verkligteffektiva,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom ESK arbetar föratt ett framtida ESK-parlament baseras på ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt verkar för attNPT-avtalet kommer att förlängas ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett fortsatt intensivt arbete för englobal C-vapenkonvention som skall förbjuda utveckling,tillverkning, innehav och användning av kemiska vapen,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av ett intensivtsvenskt arbete för en effektivare internationell konventionom förbud mot utveckling, tillverkning, innehav ochanvändning av biologiska vapen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i internationella foraoch vid andra internationella kontakter söker implementeraidén om ESKs sätt att arbeta i andra delar av världen.
mot · GE02U414 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fö202 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av attförsvarsmaterielindustrins exportregler fastställs.
mot · GE02U415 · 1991-01-25 00:00:00 — Kunskapsbank för internationell försvarsindustriell omställning tog ställning till fyra motioner medyrkande om medel för uppbyggande av en internationellkunskapsbank om försvarsindustriell omställning vidnedrustning.Frågan har på uppdrag av utrettsnärmare av , vilket ledde till att ett förslagframlades . Syftet med kunskapsbanken skullevara att samla praktiska erfarenheter av den övergång frånmilitär till civil produktion eller av nedläggning av militäraenheter som vidtagits på olika håll i världen. Sedaninstitutionen inledde denna verksamhet har den alltmeretablerat sig som en resurs som har viktiga bidrag att ge angelägen internationell diskussion.Utskottet gjorde ett tillkännagivande om attregeringen borde prioritera denna fråga i kommande årsbudgetarbete. anslöt sig utskottet av budgetskältill utrikesministerns mer återhållsamma bedömning avfinansieringsmöjligheten av projektet. Inom ramen förutrikesdepartementets resurser för utredningsändamål haremellertid anslagits resp till kunskapsbanken. Detta stöd har otvivelaktigthaft betydelse i ett inledningsskede, sombeloppen inte ens har räckt till en heltidstjänst.Utskottet gjorde liksom tidigare i sak en positivbedömning av detta projekt. I då åtskillig omställningfrån militär till civil produktion faktiskt äger rum är detvärdefullt om erfarenheterna härifrån kan dokumenterasoch samlas. Utskottet framhöll året innan att dettaämnesområde kommer att få ökad betydelse i framtiden.Om militär produktion minskas eller läggs ned till följd avnedrustningsbeslut eller av andra skäl är det angeläget attinte själva omställningen skapar problem som hade kunnatundvikas genom förutseende planering. Vi vill starktinstämma i dessa bedömningar.Av hänsyn till budgetläget lägger vi dock inget yrkandeom en ny anslagspost i statsbudgeten för detta ändamål. Detär emellertid angeläget att regeringen inom ramen förbefintliga resurser fortsätter och utvidgar det ekonomiskastödet till kunskapsbanken så att en högre grad avplaneringstrygghet blir möjlig i projektet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utbyggdkunskapsbank om försvarsindustriell omställning frånmilitär till civil produktion i olika länder.