mot · GE02N105 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:147 Förstärkt konkurrens på livsmedelsområdet InledningRegeringen föreslår förbud mot vissa former avsamverkan mellan näringsidkare. Enligt striderdessa förslag mot det tidigare fattade jordbrukspolitiskabeslutet. Dessutom innebär förslagen en diskriminering avkooperationen som företagsform. Grundsynen ilagförslaget ligger inte heller i linje med de regler som gällerinom EG avseende kooperationen och jordbruksområdet.KooperationDen av regeringen föreslagna lagstiftningen riktar sigfrämst mot kooperationen. Regeringen är tydligenmedveten om detta och försöker i propositionen hävda attlagförslaget inte endast träffar kooperativa företag genomatt knytning görs till lagen (1990:615) om avgifter på vissajordbruksprodukter. Detta hjälper dock inte, regeringensförslag, såsom det är utformat, träffar främstlantbrukskooperationen.Lagförslaget gäller företag som köperjordbruksprodukter som har gränsskydd. Den gäller inte koncerner (moderbolagmed dotterbolag) och inte inom enskild förening. Där gällernuvarande konkurrenslag. Det är samarbetet inomlantbrukskooperationen man vill åt -- kooperationensdemokratiskt uppbyggda federala samarbetssystem därlokala föreningar styr riksorganen diskrimineras medankoncernsystem med centrala moderbolag som styrdotterbolag undantas.Enligt är kooperationen ett mycket bra ocheffektivt komplement till såväl privata företag som statligföretagsamhet. Speciellt gäller detta i sammanhang därenskilda människor som företagare eller konsumenter harsvårt att hävda sig på marknaden. Livsmedelsmarknadenkan vara ett bra exempel på detta. Denna syn har tidigaredelats av socialdemokraterna. I samband med attjordbrukspolitiken behandlades i jordbruksutskottet våren1990 skrev en socialdemokrat i ett särskilt yttrande(1989/90:JoU25) bl.a.: ''Kooperationen bygger i grunden påsamarbete i stället för konkurrens. Vi vill understryka attdet är viktigt att hänsyn tas till denna grundläggandeskillnad mellan kooperation och andra företagsformer. -- ---- den kooperativa sektorn i behöver stimulans,inte hämskor. ''Regeringen tycks inte dela denna inställning tillkooperationen. Den tycks drivas av en vilja att lägga förslagsom diskriminerar kooperationen.När det gäller konkurrenslagstiftningen i övrigt isamhället och fusionskontroll vid företagsförvärv intarregeringen en ljum inställning. har vid ett flertaltillfällen fört fram krav om fusionskontroll, senast i motion1990/91:N225. Dessa krav har avvisats av bl.a.socialdemokraterna.Regeringens vilja att framförallt skärpa kontrollen inomen liten del av näringslivet är anmärkningsvärd. Förvissohar konkurrensen inom livsmedelssektorn varitobegränsad, men det gäller alla led, även grossist- ochhandelsled. Dessa led bortser regeringen från, och hänvisartill att man eventuellt lägger förslag på detta område senare.Ökad konkurrens genom fungerande marknaderRegeringen har en förkärlek för att i första hand föreslåförändringar för näringar som arbetar med förnybararesurser då man vill visa att det går att skapa effektivaremarknader och göra internationella åtaganden. Det kanfinnas flera motiv bakom detta. För det första finns detinom dessa marknader och i de flesta länder ettintresse från staten att stödja näringarna av bl.a.försörjningsskäl. Därmed finns det nödvändiga regleringarför att skydda näringarna. Det är dessa regleringar som manvill ta bort.För det andra utgör de grupper som sysslar med deförnybara resurserna ett fåtal jämfört med t.ex. storaverkstadsindustrier. Därmed kan regeringen iinternationella förhandlingar lockas att göra eftergifter pådessa områden för att nå framgång för industriområden. Deförnybara näringarna tillhör, enligt regeringen, inte denäringar där har komparativa fördelar. Dessa finnsistället inom t.ex. verkstadsindustrin.Enligt uppfattning begår regeringen ettstrategiskt misstag om den gör bedömningen att de näringarsom sysslar med förnybara resurser inte har komparativafördelar i . Dessa näringar har tvärtom, enligt vårabedömningar, en mycket god framtid i , om de gesmöjlighet att utvecklas. Skogen är ett exempel på enförnybar resurs som har mycket stor betydelse för svenskekonomi. I finns mark och vatten, som ej förstörtsav miljöföroreningar. Dessa är viktiga resurser för attproducera bl.a. livsmedel samt industri- och energiråvaror.Vi ser redan hur många länder har problem med sina mark-och vattenresurser. Regeringens politik riskerar att leda tillatt våra naturliga resurser i landet inte utnyttjas, trots att deutgör en strategisk resurs för framtiden.Vi anser att ska slå vakt om sina strategiskafördelar. Det innebär att förslag som bara syftar till att t.ex.försvaga den svenska livsmedelsproduktionensinternationella konkurrenskraft måste avvisas. Att anta denföreslagna konkurrenslagstiftningen vore mycketobetänksamt i ett läge där bestämt sig för att ansökaom medlemskap i är anmärkningsvärt att regeringen för att skapafungerande marknader bara föreslår åtgärder som ärinriktade mot näringar som arbetar med förnybara resurser.Centern har tidigare i motion angående propositionen omtillväxt föreslagit ett flertal åtgärder att vidta för att uppnåfungerande marknader i hela näringslivet.Konkurrenssituationen inom livsmedelssektornInom handelsledet finns en betydandeöveretablering. Trots detta är konkurrensen låg, vilkettroligen beror på att de flesta affärer tillhör någothandelsblock. Etableringarna är ofta koncentrerade tillområden utanför stadskärnorna och långt från människorsbostäder. Genom dagens tillämpning av plan- ochbygglagen (PBL) försvåras etableringar av nya affärer i deområden där människor bor. Genom en förändring av PBLbör nya etableringar kunna gynnas, framför allt mindrebutiker i bostadsområdena.Handeln med livsmedel domineras av tre block. Dettager en mindre konkurrens. finns misstankar omsamarbete mellan blocken vad gäller prissättning och försökatt utestänga nya etableringar. Mot detta lägger regeringeninga förslag till åtgärder i propositionen.Tidigare beslutUppgörelsen bakom livsmedelspolitiska beslutet i juni1990 (1989/90:JoU25) förutsätter såväl exportmöjlighet avtillfälliga överskott som att behovet av en effektivsamverkan beaktas i den fortsatta beredningen avkonkurrenskommitténs förslag. I en biologisk produktiongår det inte att planera produktionen som i en fabrik.Utskottet anför:I likhet med vad jordbruksministern anfört anserutskottet det vara av stor betydelse, framför allt iperspektivet av en på ökande internationellkonkurrens, att de lantbrukskooperativa företagen ges likagoda möjligheter att agera på marknaden som övrigindustri. Det är t.ex. av värde att kooperationen även iframtiden kan samverka när det gäller FoU, vissmarknadsföring och andra aktiviteter som anses förenligamed konkurrenslagstiftning och internationellahandelsavtal. Denna typ av samverkan bedrivs inomflertalet industribranscher.Ett riksdagsbeslut om avskaffande av de internaregleringarna måste å andra sidan innebära att företag intekan få ta över vissa delar av denna reglering ochadministrera dem i egen regi.Det anförda hindrar inte attlantbrukskooperationen och andra enskilda aktörer får enmycket viktig roll när det gäller att stabiliseramarknaden, upprätthålla olika former avkontraktsproduktion och motverka att årsmånsvariationerslår igenom i alltför kraftiga interna prisvariationer. Menockså de mindre företagen måste ges viss möjlighet attsamverka. Det måste också, som utskottet tidigareunderstrukit, finnas möjlighet att hantera försäljning avtillfälliga överskottskvantiteter. Det bör vara möjligt attfinna former för detta som förenar behovet av samordningoch utnyttjande av skalfördelar med de krav som samhälletmåste ställa på väl fungerande marknader. Säljbolag, ocksåbranschvisa, kan utgöra en lämplig form för att hanterasäsongsvariationer och tillfälliga mindre exportkvantiteter.Utskottet förutsätter att behovet av en effektiv samverkanför angivna ändamål beaktas i den fortsatta beredningen avkonkurrenskommitténs förslag.Förslagen i propositionen strider mot beslut.Regeringen har varken beaktat uttalandeangående möjligheterna till export av tillfälligaöverskottskvantiteter och hur dessa ska finansieras ellertillgodosett uttalande angåendelantbrukskooperationens möjligheter att agera för attstabilisera marknaden, utnyttja kontraktsformer ochmotverka att årsmånsvariationer slår igenom i alltförkraftiga interna prisvariationer.Regeringen anför bara att ''lagstiftningen bör utformasmed beaktande av vad har uttalat om attsamverkan i säljbolag skall kunna förekomma för atthantera säsongsvariationer och tillfälliga mindreexportkvantiteter.'' Regeringen lägger därefter inga somhelst förslag som tillgodoser detta. Tvärtom förhindrarlagförslaget varje möjlighet till exportfinansiering. Denlagstiftning som regeringen föreslår uppfyller inte de beslutsom fattade om livsmedelspolitiken 1990.Övrig konkurrenslagstiftningNär jordbruksregleringarna upphör gällernuvarande konkurrenslag även för de delar som tidigarevarit undantagna p.g.a beslut angåendejordbruksprisregleringslagen. Konkurrenslagensgeneralklausul är fullt tillräcklig. Detta anför ävenregeringen på ett flertal ställen i propositionen. Regeringensäger, t.ex. vad gäller utjämningsförfarandet inommejerinäringen, att ett förfarande som inte har stöd avstatsmakterna får angripas med stöd av generalklausulen i2 § konkurrenslagen.Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen inteavvaktar konkurrenskommitténs samlade arbete innan manföreslår förändringar i lagstiftningen. Det finns misstankeom att det egentligen är andra motiv som ligger bakompropositionens förslag än de som regeringen redovisar.Enligt behövs ingen provisoriskkonkurrenslagstiftning då konkurrenslagen efter gäller även för de områden som tidigare omfattades avprisregleringslagen. Alla ur konsumentsynpunkt eventuellaskadliga konkurrensbegränsningar kan då beivras.Regering och riksdag har i livsmedelspolitiska beslutetuppdragit åt SPK och jordbruksnämnden att redovisa ochrapportera utvecklingen efter avregleringen. Det är bättreatt avvakta konkurrenskommitténs slutbetänkande ochförsöka få till stånd en generellt verkande lagstiftningoberoende av företagsform.Centern anser att exportverksamhet måste få bedrivasinom branschvisa säljbolag utan hinder avkonkurrenslagstiftningen. Den föreslagna lagen hindrareffektivt en sådan verksamhet. Avvecklingen avexportstödet bör ske i samma takt i som iomvärlden. Detta innebär att frågan är knuten till utgångenav GATT-förhandlingarna.Sänkt matmoms!Centerns förslag till sänkt matmoms ger omedelbarapositiva effekter för bl.a. barnfamiljer, studerande ochpensionärer genom att kostnaderna för nödvändigkonsumtion sänks. Det är ett bättre sätt att sänka prisnivånpå livsmedel än att genom ändrad konkurrenslagstiftningförsöka pressa priserna ytterligare i primärledet. En sådanprispress ger stora negativa effekter på jordbruksnäringen ien tid då den är inne i en omställningsfas. En prispress kanleda till att stora delar av primärledets framtidaproduktionsmöjligheter ödeläggs. Det kan ge högalivsmedelspriser . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå proposition 1990/91:147,2. att hos regeringen begär förslag till ensamlad lagstiftning för ökad konkurrens.