mot · GE02N42 · 1991-03-06 00:00:00 — I en konkurrensutsattverksamhet kan man knappast föreskriva en viss lönsamhetannat än som en målsättning som kan infrias om marknadenär gynnsam och företagsledningen har full frihet attomstrukturera och köpa och sälja delar av verksamheten.Detta gäller uppenbarligen inte de statliga verken. När detgäller monopolverksamheter kan man däremot lättföreskriva en viss lönsamhet. Den kan i allmänhet -- inomvida gränser -- uppnås genom taxesättning.Vi menar att den maktkoncentration som uppstår när destatliga verken utvidgar sitt arbetsområde och tar upp nyaprodukter i konkurrens med andra företag inom nyaområden bör bromsas. Utvecklingen av de statliga verkentill stora koncerner med en blandning avmonopolverksamheter och konkurrensutsattaverksamheter är enligt vår uppfattning osund och börstoppas. De konkurrensutsatta verksamheterna böravskiljas från monopolverksamheterna. De kan med fördelöverföras till den statliga koncernen , eller ännuhellre säljas till de anställda och lokalbefolkningen enligt deprinciper som framfört i tidigare motioner.Samtidigt bör regering och riksdag ta ställning till hurden demokratiska kontrollen skall se ut för de nya monopolsom verken upprättar. Vi nämner här tre viktiga exempel:Televerkets kabel-TV-nät, övertagande av lokaleldistribution, ägandeposition ifjärrvärmebolag.Frågan om monopolverksamhet är ett försummatområde och vid sidan av de statliga verken aktualiseras detpå många andra områden i samhället såsom upprättandet avregionala och nationella nät för fossilgas samt ett stort antaltekniska monopol på nivå: vatten- ochavloppsnät, kabel-TV-nät, fjärrvärmenät, eldistribution,sophantering, planverksamhet. Utmärkande är att man avdessa verksamheter kräver ökad affärsmässighet ochmarknadsanpassning men försummar denproblematik som ligger i att de utgör monopol och svårligenkan utsättas för konkurrens.Vid sidan av de tekniska monopolen finns även andrastatliga monopol som nämns i propositionen:Apoteksbolaget och . Det finns inga tekniskaskäl för att dessa skall vara monopol men kanske socialaskäl. Den demokratiska kontrollen över dessaverksamheter är enligt vår uppfattning svag. Andraverksamheter som drivs i verksform såsom Patent- ochregistreringsverket och Styrelsen för teknisk ackrediteringinnehåller betydande element av monopol somverksamheten förutsätts vara självbärande.Vi menar att det är hög tid att regeringen tillsätter enparlamentarisk monopolutredning med uppdrag attklarlägga hela monopolproblematiken och hur dendemokratiska kontrollen av monopol -- privata,kommunala och statliga -- skall ske. Marknaden ärhärvidlag oanvändbar.Detta bör ge regeringen till känna.4.2 TeleverketVi har avgivit en separat motion angående telepolitiken.Vi vill här komplettera den med några principiellasynpunkter. Mycket av vad som ovan sagts generellt omlönsamhet, soliditet, monopolverksamhet och demokratiskkontroll gäller i allra högsta grad . Vi menar attstaten bör avveckla Televerkskoncernen. Dekonkurrensutsatta verksamheterna bör avskiljas frånaffärsverket i separata bolag eller eventuellt i ensammanhållen koncern. Frågan om staten skall äga dessaföretag bör aktualiseras.Monopolverksamheten, det nationella telenätet ochrundradio- och TV-näten, bör även i fortsättningen drivasi verksform under och regeringens kontroll. Delokala kabel-TV-näten som är av typisk monopolkaraktärbör lämpligen försäljas till kommunerna eller på annat sättställas under demokratisk kontroll (se utredningskravetovan).Regeringen avser att förändra Televerketsassociationsform fr.o.m. . Vi yrkar på attregeringen vid utformandet av sina förslag tar hänsyn tillvad ovan anförts.Detta bör ge regeringen till känna.4.3 PostverketÄven när det gäller postverket sopar regeringenmonopolproblematiken under mattan. haralltfort monopol på brevbefordran över hela landet och medhänsyn till landsbygdens behov bör enligt vår uppfattningdetta monopol kvarstå.Regeringen anger totalkostnaden för ett rikstäckandekontorsnät till 6 miljarder varav 2,8 miljarder förlandsbygds- och glesbygdsservice. Regeringen anger attpostverkets regionalpolitiska och sociala åtaganden börvidare analyseras. Man antyder härigenom att landsbygdoch glesbygd skulle vara tärande och en belastning påfolkhushållet. Vi menar att detta är en felsyn.Vi är positivt inställda till att posten utvidgar sin servicetill att omfatta all slags bankservice. Detta är framför allt enfråga av stor betydelse för landsbygden. I städerna ärsamordningen av liten betydelse eftersom det finns tillgångtill både . Vi ser vissa svårigheter medden av regeringen förordade ordningen att alla banker skallkunna kräva tillgång till postens kontorsnät. Sparbankernaoch Föreningsbankerna har av tradition en stark ställning pålandsbygden och borde därför rimligen prioriteras isamarbetet. Därtill borde ett begränsat antal affärsbankerkunna komma i fråga för samarbete. Det är inte givet attdet skall vara samma affärsbanker som finns med över helakontorsnätet. Regeringen bör efter samråd med postverketåterkomma till med förslag till hur samarbetetmellan posten och bankerna bör utformas.Regeringen föreslår att Postens Diligenstrafik skallöverlåtas till . Vi instämmer med riksdagensrevisorer i att det inte alltid är rationellt att två företagkonkurrerar inom ett område som är sådant att det lämparsig för ett tekniskt monopol, i all synnerhet inte om bådaföretagen har samma ägare.Nu föreslår emellertid regeringen att ett sådantkonkurrensproblem skall lösas genom att en verksamhetöverförs från affärsverket posten med dess speciella ansvarför en rikstäckande service till ett statligt bolag som inte harsådana förpliktelser. Detta kan vi inte acceptera medmindre än att regeringen klargör vilka garantier somfortsättningsvis skall finnas för en god glesbygdsservice.Detta bör ge regeringen till känna.4.4 Statens järnvägarI enlighet med vad vi tidigare anfört bör SJ-koncernenuppdelas så att järnvägsverksamheten separeras frånlandsvägstrafiken. De delar av Swedcarrier-gruppen, sominte innebär direkta samordningsfördelar förjärnvägstrafiken, överförs till Fortiakoncernen ochaktualiseras eventuellt för försäljning.På sikt kan vi tänka oss att det skall kunna finnaskonkurrens även på stomnät, men så länge dettainte är fallet bör SJ arbeta som ett normalt affärsverk.Detta bör ge regeringen till känna.4.5 Statens vattenfallsverkMiljöpartiet har alltsedan partiet bildades konsekventdrivit tre frågor när det gäller energipolitiken:a. Kärnkraften skall snabbt avvecklas.b. Politiken skall gå ut på resurshushållning ocheffektivisering.c. Svensk energiförsörjning skall i första hand baseras påinhemsk och förnybar energi.Målet för resurshushållningen har under senare årkonkretiserats till att energianvändningen skall minskasmed , vilket betyder en halvering på 35 år.Speciellt skall användningen av fossila bränslen minska med85 % på 25 år.Miljöpartiet begär inte att genomför vårpolitik så länge denna inte vunnit bifall.Däremot kan både vi och hela begära attVattenfall aktivt arbetar för att genomföra den politik somregering och riksdag beslutat. Så har inte varit fallet.Tvärtom har ledning vid otaliga tillfällen i ordoch skrift kritiserat de politiska besluten och i sin praktiskapolitik samverkat med de krafter i samhället sompropagerar för ökad energianvändning och för kärnkraft.Man har genom taxesättning och propaganda bidragit tillökning av energikonsumtionen, vilket har låst fast detsvenska samhället i ett starkt kärnkraftsberoende samtidigtsom man bromsat utvecklingen av alternativa energikällor,exempelvis genom att insatserna på vindkraftområdetinriktats på alltför storskaliga projekt. Vidare har man påkraftvärmeområdet bedrivit en politik som kan beskrivassom manipulativ.Vattenfalls ambitioner att lägga under sig allt störreområden av svensk energimarknad leder till enmaktkoncentration som inte bara gör politiska initiativsvårgenomförbara utan dessutom sättermarknadsstyrningen på undantag till förmån för en elitstyrdutveckling med svag demokratisk kontroll.Det är uppenbart att varken regering eller riksdag merän ytterst marginellt har kunnat påverka politik.Miljöpartiet de gröna kräver att energipolitiken skallutformas av riksdag och regering och att sabotage mot dendemokratiskt fastlagda energipolitiken med kraft beivras.För att eliminera maktkoncentrationen och få en merafunktionell organisation av elmarknaden och en bättrefungerande marknadsekonomi bör i nuvarandeform avvecklas.Vattenfall bedriver i huvudsak följande verksamheter:1. Elgenerering i värme- och vattenkraftverk 2. Detaljdistribution och elförsäljning (även fjärrvärme)4. Projektering och byggande 5. Övrigt (fastigheter, , SwedGas etc.)bör statens verksamhet inomelenergiområdet bedrivas på följande sätt:1. Vattenkraftverken och de fossila värmekraftverkenförsäljs till landstingen i respektive län där de finns.Alternativt kunde verken övertas av ett kommunförbundbestående av länets kommuner. Elenergin säljs påenergimarknaden. Därigenom får man en fungerandemarknadsekonomi med regional anknytning.2. Kärnkraftverken samordnas i ett separat affärsverkunder industridepartementet.3. Högspänningsdistributionen för hela landetsammanförs till ett ''''. blir ett typiskt naturligt monopol liksom ochbanverket och bör arbeta i affärsverksform. Staten börinlösa de högspänningsledningar på över som finnsi annan ägo än . skall åta sigatt mot fastställda taxor transmittera elenergi frånproducent till konsument. (Den så kallade Commoncarrierprincipen.) Konsument är vanligen industri ellerdetaljdistributör.4. Detaljdistribution (varav har i landet)liksom all fjärrvärmeverksamhet säljs ut till lokaladistributörer, vanligtvis kommunala energiverk.5. Projekterings- och entreprenadverksamhetenombildas till ett separat aktiebolag som bedriver sinverksamhet i konkurrens med andra entreprenadföretag.Det kan inordnas i Fortiakoncernen och försäljas.6. Trollhätte kanalverk organiseras som ett statligt verkdirekt under kommunikationsdepartementet.7. Övrig verksamhet försäljs eller överförs till andrastatliga företag.Överföringen av vattenkraftverken och de fossileldadevärmekraftverken till landstingen är ett steg i dendecentralisering och ökande länsdemokrati sommiljöpartiet i alla sammanhang har förordat. Landstingenbör förvandlas till demokratiskt styrda länsparlament medansvar inte blott för sjukvård utan också för trafik, regionaltförsvar, högre utbildning, regional energiförsörjning etc.Likaledes är överförandet av lokaldistributionen avelenergi och värme till kommunerna önskvärt urdemokratisk synpunkt eftersom det här rör sig om såkallade naturliga monopol.De sämre tiderna kommer sannolikt att leda till minskadöverflödskonsumtion och ökat sparande. Kommuner ochlandsting kan därför finansiera sina köp avenergianläggningar via finansmarknaden och det rör sig härom investeringar som har mycket låg risknivå och somrimligen kommer att vara lönsamma redan på kort sikt,som dessa nationella tillgångar och monopolstannar i det allmännas ägo men förs närmare de lokalaintressena.De medel -- det torde röra sig om över 50miljarder -- som staten tillförs på detta sätt bör användas förinvesteringar i miljövänlig och energisnål teknik inomenergi- och kommunikationsområdena. Detta bör som viredan tidigare anfört användas i krisbekämpande syftesamtidigt som det betyder tillväxt på områden där tillväxtverkligen är önskvärd. Bland annat av det skälet bör deföreslagna åtgärderna genomföras skyndsamt.Sålunda bör få börja utbyggnad av järnvägari regioner med svag arbetsmarknad, exempelvisupprustning av norra stambanan, stambanan genom övreNorrland, byggande av norra ostkustbanan, elektrifieringav Blekinge kustbana etc.Vidare kan rullande materiel för järnvägar och annankollektivtrafik beställas hos krisföretag såsom ochVolvo. Insatser för förbättrad kollektivtrafik istorstadsområdena kan också ingå i programmet.Vapenindustrin som möter stora sysselsättningsproblemliksom underleverantörsindustrin borde kunna få''alternativ sysselsättning'' inom området förnybar energi:anordningar för biobränslen, vindkraftverk,biogasanläggningar, solfångare etc. Allt detta kan helt ellerdelvis finansieras genom de medel som frigjorts urVattenfall.De omstruktureringsåtgärder som här har föreslagits börkunna genomföras utan en omfattande statlig utredning.Regeringen bör tillsätta en arbetsgrupp för att utarbetadetaljförslag som kan föreläggas under våren1991 så att beslut kan fattas innevarande ochgenomförandet vara till stor del klart den 1 juli 1992.Detta bör ge regeringen till känna.4.6 DomänverketRegeringens utpräglade materialistiska syn på tillvaronmanifesteras i förslagen om . Domänverketuppfattas som en kapitaltillgång bestående huvudsakligenav produktiv skogsmark och jordbruksmark ur vilken manskall klämma fram så stor vinst som möjligt. markinnehav till största delen består av densvenska fjällvärlden som främst bör betraktas som ettenastående naturvärde, som varken bör eller kan omsättasi ekonomiska termer, finner regeringen inte värt enkommentar. Att stora delar av de ur naturskyddssynpunktutomordentligt viktiga fjällskogsområdena berörs finnerman inte heller värt att diskutera.Miljöpartiet har vid flerfaldiga tillfällen föreslagit attskogs- och jordbruksmark skulle försäljas av Domänverkettill brukare som med bo- och brukarplikt själva vill ägna sigåt markens skötsel. Liknande förslag har även ställts avandra partier. Alla sådana förslag har avvisats avsocialdemokraterna och regeringen. föreslår manplötsligt att skall få sälja ut mark för 950miljoner som i första hand skall avse mindreskogsfastigheter och jordbruksmark. Vi betvivlar att dettaförslag är grundat på omsorgen om småskaligt jord- ochskogsbruk utan snarare på en önskan att förstärkaDomänverkets likviditet inför aktiebolagsbildningen. Vibetvivlar också att det finns tillräckligt många köpare avmindre fastigheter för att täcka den föreslagna ramen inomett budgetår. Risken är däremot stor att Domänverketförsäljer vissa större innehav till stora företag för att fylladen föreslagna ramen.Vi avvisar med skärpa regeringens förslag att densvenska fjällvärlden, fjällskogarna och många andraområden av stort naturvärde skall överlåtas till ettaktiebolag med enbart vinst och växt som mål. Vi vidhållervåra förslag att skall sälja brukningsenhetertill brukare som vill bruka marken med bo- och brukarplikt.Vi kräver att staten skall redovisa hur den bättre än hittillspå sitt eget markinnehav skall vårda naturen och hotadearter men också de stora kulturvärden i form av kulturmarkoch kulturbyggnader som förvaltas av mark som en källa till rekreation ochnaturupplevelse både för svenska folket och utländskagäster bör också beaktas.Detta bör ge regeringen till känna.Vi föreslår vidare att avskiljs frånDomänverket och blir en självständig stiftelse medintressenter från de enheter i som har ett positivtintresse av att utveckla kanalverksamheten. Regeringen böråterkomma till med förslag härom.Detta bör ge regeringen till känna.5. Konkurrens och samarbete (Prop. kap. 7)5.1 AllmäntÄven om vi inom ansluter oss tillmarknadshushållningens princip så vill vi varna för enövertro på marknaden och konkurrensen som enda medelatt styra samhällsutvecklingen. Vi menar att en av staternasviktigaste uppgifter är att modifiera marknadens styrning,eftersom den är kortsiktig och materialistisk. Men sedan demodifieringar genomförts som staten kan finna motiveradei frågan om marknadspriser exempelvis på energi, råvaroroch utsläpp, med hänsyn till kraven på långsiktig solidaritet,bör tillgång och efterfrågan styras av marknaden.Konkurrensen är därvid det effektivaste verktyget att sörjaför en god avvägning mellan tillgång och efterfrågan.En mycket viktig synpunkt som saknas i regeringensframställning är att konkurrens endast är moralisktförsvarbar när den sker mellan någorlunda jämnstarkaparter. Det finns många fall då konkurrensen skulle leda tillatt den svagare parten går under vilket ur mångasynpunkter kan vara skadligt. Det kan dels leda till attmonopol uppstår, dels till att självförsörjning och självtillitdrabbas. Därför är det, som vi redan tidigare framhållit,förmodligen fel att föreställa sig att en totalt avregleradinternationell livsmedelsmarknad skulle vara vare sigönskvärd eller möjlig.Regeringen sätter sitt hopp till en avreglerad,internationell livsmedelsmarknad för att uppnå lägrelivsmedelspriser i stället för att använda de verktyg somdirekt står till regerings och riksdags förfogande.Miljöpartiet har föreslagit att mervärdeskattenskall tas bort på basmat, och för att reformen skall varaskattemässigt neutral skall den höjas i motsvarande mån påandra varor. Detta har i detalj klargjorts i andra motionersom kommer att behandlas av riksdagen.Även om konkurrens kan vara ett medel till ökadeffektivitet och produktivitet är det värt att framhålla delsatt, som ovan sagts, konkurrens också kan leda tillineffektivitet (monopol), dels att samarbete i många fall kanvara ett minst lika effektivt medel till framåtskridande.Detta tycks behöva påpekas eftersom det inte omnämns ipropositionen. Av tradition har socialdemokratin varitmycket positivt inställd till kooperationen. Detta tycks vara helt bortglömt inomregeringen . Samarbete är en minst lika verksam metodför att åstadkomma kreativitet och utveckling somkonkurrens.Regeringen säger sig vilja fullfölja den avreglering somredan skett på den svenska marknaden och åberopar deförändringar som skett på de finansiella marknaderna.Exemplet är inte särskilt väl valt om man vill demonstreraavregleringens välsignelser. Just på de finansiellamarknaderna har denna avreglering uppenbarligen varitansvarig för de kreditförluster på 18 miljarder som skettinom det svenska penningmarknadssystemet under 1990och som låntagare och småsparare inom landet kommeratt få betala. 18 miljarder är faktiskt inga småpengar. Detrör sig om av den svenska ekonomin, d.v.s. siffrorav samma storlek som de som intensivt diskuteras när detgäller tillväxt eller förlust i BNP.Lika väl som regleringar bör analyseras med storförsiktighet finns det också skäl att analysera avregleringarså att de inte får så förödande konsekvenser som angivitsovan.Vi instämmer med regeringen att den offentliga sektornkan må väl av att utsättas för ett rimligt mått av konkurrens.Vi hoppas att det leder till att det av föreslagnasystemet med ''skolpeng'' och ''omsorgspeng'' införsnär det gäller stöd till alternativa skolor och alternativbarnomsorg.Detta bör ge regeringen till känna.5.2 Konkurrens på livsmedelsområdetUr miljöpartistisk synpunkt är det viktigt att små lokalaproducenter får tillfälle att utveckla sin verksamhet. Särskiltpå livsmedelsområdet, som ingalunda är och bör vara enhögteknologisk verksamhet, bör lokal produktion främjas.Det är därför viktigt att stora företag, svenska ellermultinationella, aktiebolag eller kooperativa, inte fårtillfälle att genom ekonomiskt otillbörliga åtgärder hindrasmå företag att växa upp. Åtgärder som prisdumping ochuppköpserbjudanden i akt och mening att förhindrakonkurrens bör därför förhindras genom en effektivarelagstiftning och övervakning. Detta bör dock gälla generelltoch vi motsätter oss därför en speciallagstiftning riktad motjordbrukskooperationen men förordar en förstärktlagstiftning mot konkurrenshämmande aktiviteter.Den tolkning av som lett till attkommunerna fördelat livsmedelsbutikslägen till ett fåtalstora företag har varit olycklig. Även ''prispirater'' måste fåen rimlig chans att etablera sig. måsteplanmyndigheterna få bibehålla en kontroll så att intebilberoendet ökar när det gäller livsmedelshandeln.Miljöpartiet har i tidigare motioner yrkat attprisinformation skall ges på varan i alla snabbköpsbutiker.Från handelns sida motsätter man sig detta med hänvisningtill merkostnaden. Det är vår uppfattning att kunderna ärvilliga att betala denna merkostnad för att få korrektprisinformation.Detta bör ge regeringen till känna.5.3 InrikesflygetVi har avgivit en särskild motion där vi framhåller attregeringen borde anlägga ett samhällsekonomiskt synsättpå flyget och att det ur miljösynpunkt orimliga förhållandetatt flygets energikonsumtion skall vara obeskattad måsteupphöra. Vi anger vidare att vi inte har något att erinra motökad konkurrens så länge säkerhetskontrollen inteeftersätts samt att flygets expansionsperiod måste varaavslutad.Utöver detta vill vi framhålla att riksflygplatserna börkvarstå i statlig ägo under det att regionala flygplatser kanvara lokalt ägda eller samägda av stat och kommun. Underalla förhållanden är de monopol och måste som sådana ståunder demokratisk kontroll. Regeringen bör precisera hurdetta skall ske. Kommunerna bör ej genom kapitaltillskotteller annat stöd subventionera flygplatser. Sådanasubventioner ger en snedvridande effekt på konkurrensenmellan trafikslagen.Detta bör ge regeringen till känna.5.4 TräfiberlagenVi har motionerat om träfiberlagens avskaffande ochutgår ifrån att regeringen kommer att föreslå detta.Samtidigt inser vi att avskaffandet kan leda till svårigheterför träplattsindustrin. Vi förutsätter att regeringenåterkommer med förslag om hur dessa svårigheter skalllösas.5.5 JordförvärvslagenVi anser, som redan tidigare angivits, att vår motionJo252 ''Bo- och brukarplikt'' bör ligga till grund för denförändrade jordförvärvslagstiftningen.Detta bör ge regeringen till känna.5.6 FisketVårt ställningstagande framgår av en separat motion.5.7 SockerindustrinVårt ställningstagande framgår av en separat motion.5.8 ByggstandardiseringVi är positivt inställda till en harmonisering avbyggstandarden. bör det framhållas att svenskbyggstandard har hög kvalité och att en anpassning nedåt föratt åstadkomma en harmonisering inte utan vidare kanaccepteras. Vi avvaktar regeringens förslag.5.9 Näringstillstånd för utländska företagVi ser inga större behov för förändringar av lagen om rättför utländska företag att bedriva näringsverksamhet iSverige. Vi känner inga fall där seriösa utländska företaghindrats att etablera verksamhet i . Vi vill dock ejgenerellt motsätta oss vissa förenklingar i nu gällandelagstiftning. Vi avvaktar regeringens förslag.6. Näringslivets förnyelse (Prop. kap. 8)6.1 AllmäntRegeringen hyllar marknadens och konkurrensensdominerande betydelse för näringslivets utveckling utan attnågonsin fråga om det som utvecklas är acceptabelt medhänsyn till de långsiktiga krav på resurshushållning inomnaturens ramar och på solidaritet, som enligt miljöpartietsuppfattning bör vara styrande för statens insatser på dettaområde.Samtidigt finns det uppenbarligen en stark tro på attstaten genom diverse stödåtgärder kan påskynda den såkallade tillväxten. Historien ger föga belägg för dennauppfattning.Under de årtionden då BNP-tillväxten var stark, 1950-och 1960-talen, var tillväxten ungefär dubbelt så hög somunder . kan vi konstatera attunder 50och 60-talen hade , inget industriverk, ingen styrelse förteknisk utveckling, inget energiverk, ingautvecklingsfonder och mycket obetydliga etableringsstöd.Det kan naturligtvis finnas många samverkande orsaker tillden låga tillväxten under senare årtionden, menuppenbarligen har ambitionen att genom statligadministration frambesvärja industriell tillväxt och starkBNP-tillväxt misslyckats.Det är säkert ett steg i rätt riktning att regeringen nubörjar avveckla vissa delar av detta system. Vissa av deskickliga medarbetare som finns i ovannämnda statliga verkkan säkert bättre arbeta för utveckling direkt genomproduktivt arbete i näringslivet. Vi har för övrigt i vårmotion 1990/91:N317 föreslagit att ävenindustridepartementet borde minska sin verksamhet. Viåterkommer till detta i avsnitt 7 nedan.Detta bör ge regeringen till känna.Miljöpartiets grundinställning är att priset på arbetegenom beskattningen har drivits upp till alldeles för höganivåer. Mänskligt arbete är ju inte någon knapp tillgång.Tvärtom, det är många som inte kan få lönearbete --arbetslösheten, ett av mänsklighetens värsta gissel, kommeratt i ökande utsträckning drabba även . Arbetskraftär en förnybar tillgång.