mot · GE02Bo239 · 1991-01-25 00:00:00 — Avgörande för bostadskostnaderna är räntenivån.Grundläggande för att kunna begränsabostadssubventionerna är en ekonomisk politik sommöjliggör låg inflation och låga räntor.De centrala målen för en statlig medverkan ibostadsfinansieringen är att åstadkomma en ändamålsenligomfördelning av kostnader mellan det yngre och äldrebostadsbeståndet samt ge inkomstsvaga gruppermöjligheter att efterfråga en god bostad.Det är angeläget att dessa två mål kan nås med lägstamöjliga resursinsats.De stora bostadsföretagen skulle själva kunna klara enomfördelning mellan yngre och äldre bostäder, men detskulle ge dem en monopolliknande ställning påbostadsmarknaden, som minskar konkurrensen ochdärmed ger dyrare bostäder. Egnahemsägarna skullelämnas helt utan omfördelningsstöd.RäntelånesystemetDet räntelån som riksdagsmajoriteten beslutadeom är ett resurskrävande sätt att omfördela kostnadermellan yngre och äldre bostäder. Systemet får dessutomnegativa effekter på sparandet, skapar stora förlustriskerför den enskilde och har betydande centralistiska effekter.Större delen av den besparing på statsbudgeten somerhålls vid införande av räntelånen beror på att det inteinförs konsekvent på hela beståndet. De äldre hyreshusenerhåller t.ex. inget skattekompenserande räntebidrag.Genom nuvärdesberäkning av tidigt gjorda besparingar ochtillkommande kostnader på finns det en tendensatt underskatta kostnaderna i jämförelse med ett frånbörjan fullt genomfört system.Med den beslutade utformningen av fastighetsskatten ikombination med räntelånen uppstår därtill en kraftigökning av boendekostnaden (100--/m2) underde 10--15 första åren räknat i fast penningvärde. Dettamedför att kapitalkostnaden i nyproduktionen blirväsentligt lägre än i 10--bostäder, vilka därtillsannolikt är i behov av ett betydande underhåll.Boendekostnaden avviker därmed markant från bostadensmarknadsvärde, vilket omöjliggör en väl fungerandebostadsmarknad.Denna situation innebär en stor risk för att hyresnivån inyproduktionen kommer att anpassa sig till kostnadsnivån idet något äldre beståndet och därmed påtagligt höjakostnadsnivån.För att på ett korrekt sätt kunna belysa problemen kringräntelånen och andra former av bostadsfinansiering har jagfått hjälp av experter på med omfattandeberäkningar. Några av dessa redovisas i bilaga till dennamotion. Räntelånen redovisas som alt. 2 s. 8--10.Sidan 8 anger förutsättningarna för beräkningen.Sidan 9 redovisar dels som diagram fastighetsägarenskostnad för kapital och fastighetsskatt per m2 och övertiden, dels statens nettokostnad (räntebidrag --fastighetsskatt) i vid olika räntenivåer ochtidpunkter. Det är lätt att konstatera räntenivåns avgörandebetydelse.Sidan 10 redovisar räntebidrag och fastighetsskatt i fastpenningvärde vid olika räntenivåer och tidpunkter.Nuvarande räntebidragssystemFör jämförelsens skull redovisas som alt. 1 sidorna 11--13 likvärda beräkningar för nuvarande räntebidragssystem.Det kan konstateras att med nuvarande räntenivå är det ettohållbart system, men vid väsentligt lägre ränta skullekostnaden varit rimlig. Det ger dock i stort sett sammafarliga kostnadsstegring somräntelånesystemet.Ett förenklat räntebidragssystemEn mer kostnadseffektiv bostadsfinansiering bör kunnaåstadkommas med ett begränsat räntebidrag till de yngrebostäderna som direktfinansieras med fastighetsskatt på deäldre bostäderna.Beräkningsunderlaget för räntebidrag börschabloniseras och motsvara kostnaden för en''normalbostad''. Räntebidragets storlek bestäms av ettfåtal faktorer, såsom bostadsytan (max 120 kvm) ochbostadens standard och funktioner. I samband medbyggnadslovet prövas rätten till räntebidrag.Finansieringen sker på öppna marknaden.Statlig/borgen lämnas för 75--av räntebidragsunderlaget. Finansieringen överräntebidragsunderlaget blir byggherrens ensak.Begränsningen av räntebidraget till normalkostnadenmedför en stark prispress på byggmarknaden. Betydandekostnader sparas genom minskad byråkrati och förkortadehandläggningstider.För att minimera rundgången av skattepengar och få eneffektiv och stabil bostadsfinansiering bör följanderiktlinjer gälla:Fastighetsskatt tas inte ut på fastighet sålänge den är berättigad till räntebidrag.Fastighetsskattenbörjar tas ut när räntebidragen upphör och höjs successivtså att den efter 5--nått maxhöjd och där ligger den kvarunder byggnadens återstående brukstid.För nybyggnadoch ombyggnad gäller samma räntebidragsregler, men vidombyggnad reduceras utbetalt räntebidrag med utgåendefastighetsskatt.För villor och bostadsrätter reducerasräntekostnaden genom gällande skatteregler. Kostnadsneutralitetmellan villa/bostadrätter och hyreshus skapas genomanpassning av räntebidrag och fastighetsskatt.För atterhålla en stabil bostadsfinansiering bör prövas möjlighetenatt skapa en bostadsfinansieringsfond. Fonden betalar allaräntebidrag och erhåller all fastighetsskatt(bostadsfinansieringsavgift) som intäkt.Bostadsfinansieringen skulle på så sätt inte belastastatsbudgeten.Med dessa riktlinjer som utgångspunkt har det tagitsfram två alternativ som har nummer 3 och 7, sidorna 14--19.Alt. 3 visar -- om än i mindreomfattning -- samma tendens till kostnadsökning somräntelånen. Statens kostnader för räntebidrag blir betydligtlägre. Rundgången av skattepengar blir väsentligt mindre.Ingen skuldökning med åtföljande kreditrisker. Boendekostnaderna jämförbara eller lägre än medräntelånet. Trots det låga uttaget av fastighetsskatt blirstatens nettokostnad lägre, utom vid mycket lågaräntenivåer.I alt. 7 har justeringar gjorts för att undvikakostnadsökningar och det är endast vid mycket högaräntenivåer, som en mindre kostnadsökning i fastpenningvärde uppstår. I övrigt är överensstämmelsen godmed alternativ 3.För att förbättra analysen har också tagits fram envariant på räntebidrag enligt nuvarande modell, alt. 4,sidorna 20--22 samt två varianter på räntelån. De senareredovisas i bilagan som alt. 5--6, sidorna 23--28. Deframtagna varianterna visar att det finns möjlighet tillförbättringar.På sidan 29 i bilagan redovisas en sammanställning överräntestödet per kvm vid olika räntenivåer och tidpunkterför samtliga sju alternativ. Alt. 3 och 7 visar de lägstaräntebidragen. Detta blir särskilt markant vid högaräntenivåer.Gjorda beräkningar visar bl.a.att det beslutade räntelånesystemet har så stora bristeratt det måste radikalt förändras eller bytas ut att det finns goda förutsättningar att åstadkomma entryggare och kostnadseffektivare bostadsfinansiering i enkombination räntebidrag och fastighetsskatt att rundgången av skattepengar kan minskas utan atträttvisa och effektivitet minskar att räntenivån har en avgörande betydelse att boendekostnadsutvecklingen inte bör avvikaväsentligt från bostadens marknadsvärde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen skyndsamt utrederbostadsfinansieringsfrågan och återkommer till riksdagenmed förslag om ett räntebidragssystem enligt de riktlinjersom redovisas i motionen.