mot · GF02T13 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:64 Upphävande av lagen (1989:990) om tillstånd till överlåtelse av skepp 1991/92:64 föreslås att lagen om tillstånd tillöverlåtelse av skepp (flagglagen) skall upphöra att gälla vidutgången av år 1991.Enligt lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse avfartyg, den s.k. flagglagen, som trädde i kraft , krävstillstånd till överlåtelse av svenska registreringspliktigafartyg om överlåtelsen innebär att fartyget i fråga därmedupphör att vara svenskt. Lagen har sedan införandet ochfram till utgången av 1989 varit tidsbegränsad mengiltighetstiden förlängdes åtskilliga gånger. Nuvarandeflagglag är icke tidsbegränsad och trädde i kraft 1 januari1990.När dåvarande borgerliga regering infördeflagglagen biträdde vi från socialdemokratiskt hållförslaget. Den svenska handelsflottan hade genomutförsäljning minskat kraftigt vad gällde såväl antalet fartygsom antalet sysselsatta ombord. Fartygen hade överförts tillutländsk flagg och bl.a. bemannats med för redaren billigutländsk arbetskraft. Lagstiftningen har haft viss effekt menej helt hindrat utflaggning.I den flagglag som gällt har huvudvikten lagtsvid hänsyn till att enligt de sjöfartspolitiska riktlinjernabibehålla en svensk handelsflotta av rimlig omfattning avbl.a. Det gäller dels att det finns etttillräckligt antal fartyg under svensk flagg, dels att det finnsaktiva sjömän för bemanningen. Sysselsättningsskälen försjöfolk väger därmed också tungt i sammanhanget.Ett beslut som verksamt bidragit till att minskningen avhandelsflottan upphört och vänt är det beslut omsjöfartspolitiska åtgärder som tog 1989.Driftkostnaden för fartyg under svensk flagg och medsvenska avtal har kommit mera i nivå med utlandsflaggadefartyg. Till skillnad från flera andra sjöfartsländer betalarbesättningen skatt i svenska fartyg i fjärrfart men skattenåterbetalas till redaren. Detta är en svensk modell som harmedfört att besättningens sociala förmåner har kunnatbibehållas genom att lönerna varit bruttolöner, ochsjukförsäkring, pensioner osv. beräknas enligt svensksociallagstiftning just på bruttolönen.Redarens arbetsgivarkostnader för de anställdas socialaförmåner har också kraftigt reducerats genom återbetalningmed ett schablonbidrag som varit . per manoch år.Den återbetalning som således skett till den svenskaredaren av anställdas skatter och avgifter har reduceratlönekostnader och därmed driftkostnader på ett sätt somväsentligt ökat konkurrensen för fartyg under svensk flaggoch med besättning med svenska avtal.Nu aviserar regeringen ett slopande av den återbetalningsom gett svenska redare mera likvärdiga villkor. I fartygunder flera andra länders flagga har besättningar ej erlagtskatt och redaren har fått lägre lönekostnader genom attenbart betala ut nettolöner.I har den indirekta skattebefrielsen ochåterbetalningen av sociala avgifter kommit att framstå somav staten utbetalt bidrag och det är detta som ibudgetbesparingssyfte nu främst framstår som skäl förregeringens avisering om avveckling av den hittillsvarandesvenska modellen i sjöfartspolitiken.Regeringen överväger införa ett helt nytt system inomsjöfarten där andra såväl lönemässiga som sociala ocharbetsrättsliga förhållanden än vad som i övrigt gällti skall gälla. Bl.a. innebär de åtgärder somregeringen nu överväger att skattebefrielse skall gälla förombordanställda. Budgetmässigt syns inte detta. Menutebliven inbetalning av skatt och återbetalning av inbetaldskatt tar ut varandra. Men den skillnaden ligger kvar, attsociala förmåner för ombordanställda kommer i farozonenmed det förslag som regeringen nu överväger som innebärinförandet av nettolöner.Utöver detta ligger i regeringens överväganden vadgäller svensk sjöfartspolitik det som anges i prop.1991/92:38, Inriktningen av den ekonomiska politiken, omatt införa ett s.k. internationellt register för rederinäringen.Det skall ge möjligheter att på svenska fartyg under svenskflagg anställa utländsk låglönad besättning med inga ellerandra än svenska arbetsrättsliga villkor.Vi vill redan nu skarpt påtala att vi motsätter oss sådanaformer för sjöfartspolitiken.Aviseringen om slopande av nuvarande system medåterbetalning av skatter och sociala avgifter för att utjämnadriftkostnader för svenskflaggade fartyg medför naturligtvisatt oro skapas inte bara bland ombordanställda. Ävenredare ser sina konkurrensförutsättningar rubbade. Genomatt slopa flagglagen vill regeringen ge redarna möjlighetockså till utlandsetablering utan hinder. Det är värt attnotera: Regeringen inser att slopandet avåterbetalningssystemet --den svenska modellen-- medför att utlandsetablering åter blir högaktuell förrederinäringen. Effekten på exempelvis sysselsättning,arbetsrätt och bytesbalans har ej belysts i regeringensproposition där sjöfarten nämnts. Någrasamhällsekonomiska konsekvenser av aviserade och redanlagda förslag vad gäller sjöfarten har ej redovisats. Vimotsätter oss förslaget om flagglagens avskaffande. Viförordar en långsiktig sjöfartspolitik för främjande avsjöfart även fortsättningsvis under svensk flagg och medbesättningar under svenska avtal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1991/92:64 om tillståndtill överlåtelse av skepp.