mot · GE02Ub126 · 1991-03-14 00:00:00 — Istället skall de allmänna ämnen som ingår iyrkesutbildningen väljas så att de blir till nytta i det framtidayrkeslivet.3.8 VuxenutbildningenInom vuxenutbildningen ges möjligheter till ytterligareutbildning som komplettering till tidigare studier ellerkorrigering för den som valt fel inriktning. Den kan ocksåavse kompetenshöjning.Cirka 40 procent av dem som är yrkesverksammahar en utbildning som är kortare än den som nästan allaungdomar får , d.v.s. kortare än grundskolakompletterad med gymnasial utbildning. Även omandelen som lämnar gymnasieskolan med treårig utbildningökar måste efterfrågan på personer med god och aktuellutbildning tillgodoses genom fort- och vidareutbildning.Propositionen innebär att kommunerna blir skyldiga attmedverka till att även vuxnas önskemål om utbildningtillgodoses. Detta måste, enligt vår uppfattning, leda till enlångt gående samordning mellan ungdomsutbildning ochvuxenutbildning i alla deras former. Ett formellt ansvar föratt så sker bör åvila kommunen.Det nya bidragssystemet innebär att det långt ifrån ärsjälvklart att all utbildning skall bedrivas i det allmännasregi. Det kan i många fall vara förmånligare att utbildningtillhandahålls av en fristående arrangör.Vi har i anslutning till regeringens proposition Ansvaretför skolan (prop. 1990/91:18) rörande det nyastatsbidragssystemet kritiserat de omfördelningseffektersom följer av förslaget. Vi hävdade att kommunernasambitionsnivå också skall tillmätas betydelse vidframräkning av bidragen.Det nu införda systemet kan komma att gynnakommuner med låg aktivitet inom vuxenutbildningen påbekostnad av dem som har högre ambitioner. Riksdagensbeslut med anledning härav är att övergångsregler skallgälla . Vi anser fortfarande attkriteriet aktivitetsgrad skall vägas in vid framräkning av dendel av sektorsbidragen som avser vuxenutbildning.Enligt regeringens förslag skall kommunerna varaskyldiga att ''erbjuda kommunens innevånare möjlighetertill vuxenutbildning''. Vidare anges att kommunerna börsträva efter att erbjuda utbildning i den utsträckning sommotiveras av behov och efterfrågan.Vi vill framhålla att möjligheter att delta i kommunalvuxenutbildning bör föreligga även för andra än den egnakommunens innevånare. På grund av t.ex. arbete i annankommun är det för många endast möjligt att delta i studiersom ligger nära arbetsplatsen.Av lagtexten framgår att kommunerna förutsätts få ettreellt monopol att bedriva vuxenutbildning med statligtstöd. Enligt 11 kap. 6 § får kommuner uppdra åt andra attanordna komvux, men regeringen skall meddelaföreskrifter om vem som får ges ett sådant uppdrag ochvilka villkor som skall vara förenade därmed.Moderata samlingspartiet anser att kommunerna självaskall vara fria att avgöra på vilket sätt den kommunalavuxenutbildningen organiseras.Studier i komvux ger formell kompetens. I konsekvenshärmed bör betyg motsvarande dem i ungdomsskolan ocksåges i vuxenutbildningen.4. Landstingskommunal utbildning m.m.De nationella program som avser naturbruk ochomvårdnad skall enligt regeringens förslag ha landstingensom huvudmän.Vi har i annat sammanhang föreslagit att landstingensuppgifter skall renodlas till att gälla frågor rörande vård.I konsekvens härmed bör gymnasieutbildning inte ske ilandstingens regi utan överföras till primärkommuner ellerandra huvudmän.Detta framstår som än mer angeläget då vissa former avutbildning med likartat innehåll och likartade krav påinvesteringar annars kan komma att bedrivas av bådeprimärkommuner och landstingskommuner.Det gäller bl.a. utbildningar inomnaturbruksprogrammet där ansvaret förpåbyggnadsutbildningar överförs från gymnasieskolans lillaram till komvux. Detta leder till att t.ex. utbildning avförare av skogsbruksmaskiner skulle vara en angelägenhetför landstingen medan påbyggnadsutbildningen anordnasav komvux.5. Statens skolor för vuxnaRegeringen föreslår nedläggning av Statens skola förvuxna i och . Detta är en välfungerande form för utbildning som är ett bra -- och i vissafall det enda -- alternativet för en del studerande. Mångahar t.ex. arbetstider som gör att de inte kan delta iutbildning på regelbundna tider.Bland motiven för nedläggning hävdar regeringen t.o.m.att åtgärden kan leda till att den kommunalavuxenutbildningen förbättras. Argumentet ärutomordentligt cyniskt eftersom regeringen samtidigtföreslår att en utredning skall studera hur den framtidadistansundervisningen skall utformas. Det hade varit rimligtatt först utreda och därefter lägga fram förslagen.Vi har tidigare föreslagit att en sådan utredning tillsätts.Det finns skäl att redan nu framhålla att lokaliseringen inteav regionalpolitiska skäl bör förläggas till en viss plats. Detavgörande för distansundervisningens kvalitet är att densom arrangerar utbildningen har hög kompetens i de ämnensom skall studeras.Vi avvisar mot denna bakgrund regeringens förslag omatt statens skolor för vuxna skall läggas ned. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till reformeringav gymnasieskolan,2. att hos regeringen begär ett nytt förslag tillreformering av gymnasieskolans studieförberedande ochyrkesförberedande utbildningar i enlighet med vad som imotionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utgångspunkterna förgymnasieutbildningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnet geografi,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att delta i kommunalvuxenutbildning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betyg i den kommunalavuxenutbildningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning avvuxenutbildningen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om huvudmannaskapet förprogrammen rörande naturbruk och omvårdnad,9. att avslår regeringens förslag att lägga nerstatens skolor för vuxna.