mot · GE02Ub325 · 1991-01-25 00:00:00 — Samhällets mål är att integrera de handikappadeeleverna i och gymnasieskolan. Dettaframhålls också i regeringens proposition 1990/91:100 bilaga10 att denna strävan att integrera handikappade elever varitframgångsrik.För hörselskadade elever kan man inte säga attintegrationen har varit framgångsrik. Att placera elever iden vanliga skolan betyder inte att det är fråga omintegration. Kravet måste vara högre än så. Det måste varafråga om att det finns en social och övrig gemenskap mellanden handikappade och de icke handikappade. Det kan intevara en fråga om att normalisera den handikappade utandennes situation, dvs att behoven av självförverkligande,delaktighet m.m. tillfredsställs.Undersökningar har visat att situationen förhörselskadade elever som går i vanlig klass inte är bra. Detär inte direkt förvånande om man tänker på atthörselskadan är ett kommunikationshandikapp och på hurskolan är ljudmiljömässigt. I klassrummet sker enundervisning som helt bygger på att man hör perfekt ochkan följa med. Eleven får själv vara mycket aktiv ochständigt påminna lärare och kamrater att använda mikrofonoch att ta hänsyn. Ständig koncentration för att höra ochläppavläsa kräver sitt pris i form av trötthet och huvudvärk.Problemen blir ännu tydligare på raster och i social samvaroutanför lektionerna. Skolungdomar är inte direkt lugna ochdisciplinerade utan det förekommer oljud som för denhörselskadade lätt leder till att denna blir utanför densociala gemenskapen, social dövhet uppstår.Alternativet är hörselkassser (särskildaundervisningsgrupper) men många av dessa fungerar inteheller på det sätt som de borde. är klasserna små ocheleverna har inga möjligheter att välja kamrater som de villumgås med. Skolan de går i är i regel en hörande skola ochdärför sker allt utanför klassrummet på hörandes villkor.Undervisningen blir lidande av att elevernas förutsättningaratt ta emot talspråkig kommunikation starkt skiftar pågrund av hörselnedsättningens grad.Med talspråkig undervisning blir hörselskadan ettproblem och då används olika tekniska hjälpmedel för attkompensera. Eftersom tekniska hjälpmedel sällan fungerarpå det sätt som man hoppats på, kvarstårkommunikationssvårigheter i dålig ljudmiljö.En visuell kommunikation med teckenspråk gör att allaelever, oavsett hörselskada, kan följa med i en diskussion.På detta sätt kan barndomshörselskadade få enundervisning som inte hämmas av hörselsvårigheter.Hörselskadade bör liksom döva få möjlighet till en skolasom tillgodoser deras behov av egen identitet somhörselskadade och i samband med det en stärkt positivsjälvuppfattning, gruppgemenskap och verkligkommunikation. Dagens skolförslag om integrering kaninte tillgodose detta.Enligt beslut kommer ett nyttstatligt inom skolväsendet attinrättas. I institutet inordnas också den regionalastödorganisationen för handikappfrågor som ligger pålänsskolnämnderna.När det gäller hörselskadade och även döva barn ochungdomar är det landstingens hörselvårdskonsulentersom ansvarar för att föräldrar får den information sombehövs för att rätt skolplacering sker och att eleverna i denvanliga får sina ''hörselbehov'' tillgodosedda. Inuvarande organisation köper länsskolnämndernahörselpedagogisk expertis från . Detta är ejtillfredsställande, mer direkta kanaler behövs till denstödorganisation som finns för handikappfrågor, varför detnu blir nödvändigt med personal som har kunskap omhörselskadade och döva elever inom den regionalastödorganisationen.Det nya institutets uppgifter skall enligt direktiven vara''inriktade på de särskilda stöd- och utvecklingsinsatser somkrävs för att elever med handikapp skall få sådanaförutsättningar att genomföra sin skolgång som är sålikvärdig som möjligt med andra elever''. ''Så likvärdig som möjligt'' är inget acceptabelt uttrycknär ett centralt mål i svensk utbildningspolitik är att främjajämlikhet och rättvisa. Alla skall ha rätt till likvärdigutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hörselskadades behov av enskola som tillgodoser deras behov,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det nya institutet förhandikappfrågor får till uppgift att uppmärksammahörselskadades skolsituation,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den regionalastödorganisationen,4. att slår fast att alla har rätt till likvärdigutbildning.