ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sf345 · 1991-01-25 00:00:00 — Det föreligger en bristande överensstämmelsemellan avgifter och förmåner inomsocialförsäkringssystemet. Inte minst gäller dettaegenföretagarna. Frågan har varit föremål för behandling iflera statliga utredningar utan att ännu någon lösningpresenterats. råder en uppenbar orättvisa i att socialaavgifter måste erläggas för inkomster som inte ger någonersättning. En egenföretagare blir t ex i princip inte i högresjukpenningklass än vad som motsvarar en löneanställning.Dock kan enligt RFV:s allmänna råd vissa undantag medgesfrån denna regel i uppbyggnadsskedet av en rörelse.Socialavgifterna för egenföretagare berör också ATP-systemet. Många egenföretagare betalar också här avgiftersom inte ger någon utdelning i tilläggspension. Det kan t exgälla makar, som båda arbetar i jordbruket eller gemensamtföretag. I inkomstlägen mellan ett och två basbelopp kanbåda makarna helt bli utan ATP-skydd om man gjort enuppdelning av inkomsten, trots att båda betalat avgifter.Vid mycket låg inkomst kan den avgiftsskyldige inte hellertillgodogöra sig något avdrag för egenavgifterna, varfördessa i realiteten blir dyrare än för personer med högreinkomst.Socialavgifterna kan alltså få karaktären av en ren skatt,eftersom förmånen inte står i proportion till de avgifter sombetalats in. Socialförsäkringen tenderar att gå emot alltsämre överensstämmelse mellan förmåner och avgifter, enhelt felaktig utveckling.Ett argument mot ett differentierat avgiftsuttag har varitde administrativa lättnaderna för såväl myndigheter somföretagare. Sedan systemet infördes har dockundantag från avgiftsplikten gjorts för mindre inkomsterfrån jordbruksföretag, vilket då visar att det är möjligt attminska negativa effekter av systemet.Ett förslag till avgiftsuttag innebärande bättreöverensstämmelse mellan förmåner och avgifter bör snarastföreläggas . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt hos regeringen begär förslag till ett nyttsocialavgiftssystem för egenföretagare som ger bättreöverensstämmelse mellan avgifter och förmåner än vad somgäller .
mot · GE02Sf346 · 1991-01-25 00:00:00 — Socialavgifterna och de idéburna folkrörelserna En i breda grupper fast förankrad uppfattning är attfolkrörelsernas arbete är ett styrkebälte för demokratin iSverige. Organisationslivet i är unikt vid eninternationell jämförelse. De olika folkrörelserna verkarinom samhällslivets alla områden, såsom idrotten, barn-och ungdomsverksamheten, trossamfunden,folkbildningen, bland handikappade etc. Listan skullekunna göras mycket lång. En viktig förutsättning för mycketav arbetet är tillgången till de allmänna samlingslokalerna.Verksamheterna engagerar i stort sett alla svenskar sommedlemmar eller aktiva ledare. Den beslutadeskattereformen påverkar folkrörelserna och föreningslivet iflera avseenden. Dessa effekter kommer att bli föremål föruppföljning. I prop 1989/90:110 om reformerad inkomst-och företagsbeskattning skrev statsrådet:Många av de regelförändringar som jag redovisarpåverkar deras (folkrörelsernas) betingelser -- vissa positivtmedan andra har negativa effekter i form av ökadekostnader. Enligt min mening bör därför skattereformenseffekter för folkrörelserna följas upp med särskilduppmärksamhet. Skulle det vid en sådan genomgång visasig att icke avsedda effekter uppkommer bör självfalletmotverkande åtgärder vidtas.I budgetpropositionen 1990/91:100 föreslår regeringenkompenserande åtgärder för ökade kostnader med 100miljoner kronor. Pengarna ska användas till barn- ochungdomsverksamhet. Av dessa går 14miljoner till barn- och ungdomsorganisationerna, 65miljoner kronor till idrottsrörelsen och resterande 21miljoner kronor till övriga organisationer. Dessutom gesTipstjänst AB möjlighet att stödja idrotten med 50 miljonerkronor (tidigare ).I budgetpropositionen aviserar också regeringen att mani en särskild proposition skall lägga förslag om attidrottsrörelsens föreningar slipper betala sociala avgifter påmindre belopp, upp till 1/2 basbelopp (f.n. ).Syftet är i första hand att underlätta föreningarnasadministration, men innebär i realiteten också enbetydande ekonomisk fördel.De idéburna folkrörelserna gör liksom idrottsrörelsensledare avsevärda ideella insatser. Jämförelsen medidrottsrörelsens befrielse från socialavgifter på ersättningarupp till 1/2 basbelopp ligger därför nära till hands. Vi anseratt likställighet i detta avseende bör råda mellan olikaidéburna folkrörelseorganisationer.Det finns skäl att närmare granska vilka positiva ochnegativa effekter denna regel har för idrottsrörelsen för attdärefter överväga om regeln bör utsträckas till att gälla ävenandra idéburna folkrörelser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de idéburna folkrörelserna ochsocialavgifterna.
mot · GE02Sf347 · 1991-01-25 00:00:00 — Viss befrielse från sociala avgifter för ideella organisationer I regeringens proposition 1990/91:100 anges, attskattereformens effekter för folkrörelserna har följts uppinom . Som kompensation för ökadekostnader anvisas därför ett särskilt bidrag på 100 milj.kr.till folkrörelser som bedriver barn- ochungdomsverksamhet. Regeringen har också föreslagit, attidrotts- och handikapprörelsen samt trossamfunden skallerhålla viss kompensation genom befrielse från socialaavgifter på ersättningar upp till ett halvt basbelopp.Det känns naturligt att jämföra idrottsrörelsen medfolkbildningen och andra idéburna ideella organisationer.Liksom i idrottsrörelsen utförs inom dessa avsevärda ideellainsatser av cirkelledare, studieorganisatörer, studieombud,ledare, förtroendevalda m.fl. Betydande insatser av sociala,fostrande och bildande slag görs också av dessaorganisationer.En mycket stor del av de arvoden, som betalas ut av dei denna motion aktualiserade organisationerna, är mycketsmå. Hanteringen av de redovisningar, som blir aktuellamed de nya beskattningsreglerna, blir betungande förorganisationernas administratörer. I åtskilligaungdomsorganisationer är t.ex. kassörerna i 17--18-årsåldern. För dem vore det en väldig administrativ lättnad,om befrielse från sociala avgifter för ersättningar upp till etthalvt basbelopp även gällde deras verksamhet.Vi anser, att skattereformens effekter förfolkbildningsorganisationer och övriga ideellaorganisationer är helt likvärdiga med vad som gäller för deav regeringens kompensationsförslag gynnadeorganisationerna. Vi föreslår därför, att den av regeringenföreslagna befrielsen från sociala avgifter på ersättningarupp till ett halvt basbelopp även skall gälla folkbildningensorganisationer och övriga idéburna ideella organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att folkbildningsförbunden ochövriga idéburna ideella organisationer som kompensationför skattereformens effekter bör befrias från sociala avgifterpå ersättningar upp till ett halvt basbelopp.
mot · GE02Sf348 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So332 hemställs1. att hos regeringen begär förslag som innebärett skyndsamt avskaffande av Dagmarsystemet,2. att hos regeringen begär förslag om enallmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vadsom i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av ett framtidapensionssystem.
mot · GE02Sf349 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk424 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om successivt sänktaarbetsgivaravgifter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökad förmånsrelatering avsocialförsäkringsavgifterna.
mot · GE02Sf350 · 1991-01-25 00:00:00 — Översyn av arbetsskadeförsäkringen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A812 hemställs1. att hos regeringen begär en översyn av lagenom arbetsskadadeförsäkring, LAF, i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundtrygghetsprincipen i desociala trygghetssystemen,3. att hos regeringen begär förslag om höjdgrundpension för alla till ca i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär ändring iföräldraförsäkringslagen såvitt avser del som bör varapersonlig och direkt knuten till respektive förälder i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett system med studielön,6. att hos regeringen begär förslag om ändringav bestämmelserna som gäller vuxenstudiestöd i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sf351 · 1991-01-25 00:00:00 — Samordning av sjukvård och sjukförsäkring Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So530 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att eventuell samordning avsjukförsäkring och sjukvårdsansvar inte får medföra attpatienter som står utanför arbetsmarknaden får sämre vård.
mot · GE02Sf352 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A493 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rehabilitering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagstadgad sjuklön isjukförsäkringssystemet.
mot · GE02Sf353 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de fasta nivåerna inomsjukpenningförsäkringen bör avskaffas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kravet att anmälasjukpenninggrundande inkomst till börslopas fr.o.m ,5. att för /92 påsocialdepartementets anslag B 2 Allmännaförsäkringskassor anslår . mindre än vad regeringen föreslagit,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnornas höga sjukfrånvaro,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sjukpenning under utbildningmåste få en mindre omfattning,8. att för /92 påsocialdepartementets anslag D 1 Bidrag tillsjukförsäkringen anslåt . mindre än vad regeringen föreslagit,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en och samma läkares ansvar vidlånga sjukfall,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av resurser frånsjukförsäkringen till sjukvården,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FAS 90,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsskadeförsäkringen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underlag för KBT-beräkning,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en möjlighet förföräldrar att överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till föräldrarna när ettdaghem stängs eller när dagbarnvårdares eget barn är sjukt,[att beslutar att utvidga rätten till hel ledighetför vård av barn till dess att barnet fyllt ,1]
mot · GE02Sf354 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So531 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de till Dagmar-systemetknutna etableringsrestriktionerna bör avvecklas.
mot · GE02Sf356 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk430 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkta arbetsgivaravgifter isamband med införande av lagfäst sjuklön.
mot · GE02Sf359 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk433 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning kring uttaget försocialavgifter under avsnitt 6.
mot · GE02Sf360 · 1991-01-25 00:00:00 — ATP-poäng för vård av barn Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A814 hemställsatt hos regeringen hemställer om attriksförsäkringsverket får i uppdrag att utarbeta förslag tillhur förälder som är berättigad till ATP-poäng för vård avbarn påförs detta utan egen anmälan.
mot · GE02Sf361 · 1991-01-25 00:00:00 — Socialavgifter i samband med idrottslig verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk435 hemställsatt beslutar att socialavgifter vid ersättning isamband med idrottslig och därmed jämförlig verksamhetinte uttas på ersättningar som ej överstiger ett basbelopp.
mot · GE02Sf503 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi lever i en allt mer internationell värld. Kontakternamellan och övriga länder har aldrig varit så storasom i dag.Många föräldrar vill gärna att deras ungdomar skallfördjupa sina kunskaper i främmande språk och få upplevahur människor i andra länder lever och tänker.Flera organisationer erbjuder utlandsstudierför ungdomar i gymnasieåldern. Ungdomarna bor hos enfamilj i det mottagande landet, vanligen men också iländer som och , och går i vanlig skola.Dessa utlandsstudier är ofta förknippade med storaekonomiska uppoffringar från föräldrarna. Utöver rese-och skolkostnader, förett läsår, kommer givetvis fickpengar och kostnaderna föralla vardagliga utgifter, vilka inte är mindre än närungdomarna vistas hemma.Samtidigt som familjens kostnader ökar dras samhälletsstöd till dessa ungdomar in. Det studiebidrag, förnärvarande /månad, som utgår när ungdomar går igymnasieskolan i liksom flerbarnstillägg, om denstuderande har yngre syskon, utgår inte vid denna typ avutlandsstudier.Värdet av det skattefria stödet från samhället, inte minstför flerbarnsfamiljer, är så pass stort att ett bortfall av detkan utgöra skillnaden mellan möjlighet för ungdomarna attfå genomföra utlandsstudier eller inte.På högskolenivå satsas stora pengar för attstudenter skall få internationella kontakter. I detperspektivet är det märkligt att samhället närmast straffardem som söker dessa kontakter på gymnasial nivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att studiebidrag bör utgå till deungdomar som bedriver utlandsstudier på gymnasienivå.
mot · GE02Sf504 · 1991-01-25 00:00:00 — En översyn av studiemedelssystemet När det nuvarande studiemedelssystemet infördes år1989 byggde det på andra förutsättningar än vad som nugäller. l987 års studiemedelskommitté har i sina beräkningarnaturligt nog inte kunnat förutse det höga ränteläget och enskatteomläggning som gör studielånen både dyrare ochförlänger återbetalningstiden.Den som har lånat maximalt under fyra terminer meddet nya studiemedelssystemet har en skuld på . Med den ränta som gällde l990, 6,4procent, skulle skulden räknas upp med enligt uträkningarpresenterade i . Men genom skatteomläggningen blirdet en uppräkning , eller . Den extra skuldökningen på härrör till två tredjedelar tillskatteomläggningen eftersom de studerande fårbetala av upplåningskostnaden. När det nya systemetinfördes år l989 var studiemedelsräntan , vilketdå motsvarade hälften av statens upplåningskostnad.Höjningen av studiemedelsräntan innebär en ökadskuldbörda för de studerande och därmed kommer denockså att innebära en förlängd återbetalningstid. Mångakommer därför aldrig att hinna betala igen studieskuldeninnan pensionsåldern. Det gäller akademiker ilåglöneyrken, bibliotekarier, förskollärare, sjukgymnasteroch sjuksköterskor för att nämna några yrkesgrupper.Andra, som efter avslutade studier, kanske upptäcker att devalt fel och därför fortsätter en helt ny utbildning med nyastudiemedel, kommer inte heller att hinna betala igen bäggelånen. Ingen kan beräkna hur stora skuldbelopp somstaten på så sätt kommer att tvingas avskriva. Därmed ärdet också omöjligt att beräkna de totala kostnaderna förstaten med nuvarande system.Vänsterpartiet menar att en ny utredning börtillsättas för att göra en översyn av studiemedelssystemet.l987 års studiemedelskommitté tillsattes för att det dågällande studiemedelssystemet medförde en i många fallorimlig skuldbörda, och den del som var bidrag i systemethade urholkats till en nästan symbolisk summa. Denstudiemedelsränta som kan förväntas komma redan nästaår, gör att skulden i det nya, nu gällande systemet för mångakommer att uppgå till lika orimliga nivåer som i det gamlasystemet. Den höga räntan kommer också att minska värdetav bidragsdelen.Vänsterpartiet förutsätter att en nystudiemedelsutredning noga kommer att pröva de riktlinjertill ett nytt studiefinansieringssystem som utarbetats avSveriges Förenade Studentkårer l990. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter enstudiemedelsutredning enligt vad i motionen anförts ombrister i studiemedelssystemet.
mot · GE02Sf505 · 1991-01-25 00:00:00 — Teckenspråksutbildning för föräldrar till hörselskadade barn Teckenspråket betraktas numera som de dövas förstaspråk och därmed skall de döva barnens undervisning skepå detta språk.För att barnen skall ha chans till en god utveckling är detav stor vikt att i första hand barnets föräldrar men ocksåanhöriga har möjlighet att lära sig teckenspråket. Det ärnaturligtvis nödvändigt att föräldrar i så tidigt skede sommöjligt får påbörja inlärande av teckenspråk.Det råder inget tvivel om teckenspråkets betydelseför döva barns utveckling. Det råder heller inget tvivel omatt föräldrarna gör allt för att lära sig det nya språket, för attdärigenom ha en möjlighet att kommunicera med sitt barn.Det är däremot ingen självklarhet att föräldrarna, meddagens system, kan lära sig teckenspråket i önskadomfattning.Studiestöd för teckenspråksutbildning kan beviljas tillföräldrar till döva och gravt hörselskadade barn, s.k. TU-stöd. Detta stöd består av tre bidragsdelar: inkomstbidrag,logibidrag och resebidrag. I årets budget beräknaskostnaderna för studiesocialt stöd till teckenspråkskursertill oförändrat 4 milj.kr. Enligt uppgift har förra årets anslaginte helt utnyttjats. Det skulle kunna tydas som om stödettill teckenspråk för föräldrar vore till fyllest och utanproblem.Så är det inte i verkligheten. Föräldrar till döva barnuppger att de har flera problem. De måste för att kunnadelta i teckenspråkskurser skjuta till egna medel dels förinkomstbortfall, dels för kursavgift och i vissa fall för resor.Utbildningen finns bara på vissa orter.De måste för att kunna lära sig teckenspråk gåkontinuerligt på utbildning. Det kräver i sin tur möjlighetatt ta tjänstledigt från arbetet. Föräldrarna måste införvarje kurs förhandla med sin arbetsgivare.Ett tredje problem är att kursutbudet för teckenspråkvarierar i landet. Utbudet står och faller meddövföreningarnas resurser och förmåga att anordnateckenspråkskurser.Omkring 150 barn med dövhet eller grav hörselskadaberäknas födas . Det blir då 300 föräldrar somberörs. En ganska liten grupp men med betydandeproblem, som kan lindras betydligt om möjligheten tillteckenspråksundervisning förbättras. Målet måste vara attföräldrar till döva och hörselskadade barn ges tillfälle attlära sig teckenspråk genom upprepade intensivstudieranpassade och behovsorienterade till familjen.Det behövs en översyn i syfte att ge denna möjlighet.Men en viktig första åtgärd bör vara att undersöka omreglerna för TU-stödet är en orsak till att det inte till fulloutnyttjats, trots det stora behovet av ekonomiskt stöd.Informationen om stödet är naturligtvis också viktig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbättrademöjligheter till teckenspråksutbildning för föräldrar tilldöva eller gravt hörselskadade barn.
mot · GE02Sf508 · 1991-01-25 00:00:00 — Studiemedel vid konstnärlig utbildning Det nuvarande studiemedelssystemet medger attstudiemedel beviljas för högst 18 terminer. Av dessa kanstöd utgå för sex terminer för studier på gymnasial nivå.Denna bestämmelse kan i en del fall vara till förfång förstuderande inom konstnärliga utbildningar och främst inomde utbildningar som kan karaktäriseras som förberedandeeller kompletterande.Vi anser att de så kallade fristående konstskolorna harsin givna plats och kompletterar förberedande konstnärligautbildningar inom gymnasiet och folkhögskolan.Inom vissa ramar kan de till och med sägas vara ettalternativ till högskoleutbildning.Ovannämnda bestämmelser hindrar studerande vidförberedande konstnärlig utbildning att skaffa sig denkompetens de anser sig behöva. Vi kan bara peka på attutbildningens längd vid de fristående konstskolorna kanuppgå till 5 år.Vi menar att de fristående konstskolorna bör undantasfrån regeln om att studiemedel på gymnasienivå kanbeviljas för högst sex terminer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiemedelsvillkor förkonstnärliga utbildningar.
mot · GE02Sf509 · 1991-01-25 00:00:00 — Studeranderabatter vid visssa länstrafikbolag Med anledning av proposition l990/91:25 med förslag omtilläggsbudget för budgetåret l990/9l framförde vi yrkandenom att centrala -- CSN -- även skulleteckna avtal med bussbolag i förstuderanderabatter. avvisade förslaget medhänvisning att redogörelsen i propositionen avsåg kostnaderför då innevarande budgetår.Vi upprepar nu vårt yrkande. kommer ävenför kommande budgetår att gälla för resor på SJ och Swebusexpressbussar. Rabatten är av det ordinariebiljettpriset. En viss utvidgning av kortets giltighet harskett. Från den l juli l99l gäller det för kombinationsresormed SJ-tåg, länsbussar och E4-tåget.Tyvärr har CSN inte lyckats träffa något avtal medlänstrafikbolagen i . Motivet är att bolagen kräverfull kostnadstäckning från staten för att lämna rabatt. Deberäknade inkomstbortfallet till 65 milj.kr.Ur Norrlandsperspektiv har CSN-rabatten flera brister.Givetvis är det positivt att den underlättar för studenter somkommer från att ta sig till de norrländskahögskolorna, men huvuddelen av de studenter som läser viden norrländsk högskola kommer från . Somexempel kan nämnas att rekryterar 75%av sina studenter från de fyra nordligaste länen.Tilläggas bör att järnvägen är dåligt utbyggd i Norrlandoch dessutom pågår en ständig indragning avpersontransportturer. Turtätheten är utomordentligt lågdessutom där persontransporter förekommer.Det är alldeles uppenbart att det skulle vara ytterstvärdefullt för studenterna vid de norrländska högskolornaom de kunde få rabatt på resor med länstrafikbolagensbussar.nFör oss från norra är det självklart att CSN måstefå fortsätta att försöka komma fram till en rimligöverenskommelse med de norrländska länstrafikbolagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studeranderabatter vid denorrländska länstrafikbolagen.
mot · GE02Sf511 · 1991-01-25 00:00:00 — Vuxenutbildningen genom studiecirkel, kortkurs påfolkhögskola eller enstaka ämnen i kommunalvuxenutbildning är vad många önskar men tyvärr ärekonomin ett hinder, då ersättningen medkorttidsstudiestöd är för låg.Korttidsstudiestödet har heller inte utnyttjats under desenaste åren i full utsträckning. En stor del av anslaget gårdärför tillbaka till statskassan eftersom det inte är möjligtatt överföra inte utnyttjade stöd till de längre studiestöden.Om korttidsstödet höjdes skulle flera personer somtillhör vuxenutbildningsreformens målgrupp kunnastudera. Den ekonomiska ersättningen är ett klart hinderför många med kort tidigare utbildning eller förensamstående föräldrar med barn. Även om dessa serutbildning som en god investering tillåter ofta derasekonomi inte att en sådan ekonomisk insats görs.Då den ekonomiska ersättningen är ett av hindren förvuxenutbildningsreformens primära målgrupper att kunnadelta i studier bör en uppräkning av nivån påkorttidsstudiestödet till görasinom ramen för ett oförändrat anslag. Därmed skulletotalkostnaderna inte öka och inte heller skulle devuxenstuderande på heltid med särskilt vuxenstudiestödbehöva avstå sin andel av vuxenstudiestöden. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om timbeloppet förkorttidsstudiestöd.