mot · GE02Jo306 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningSkogspolitiken måste grundas på ett långsiktigttidsperspektiv. Skogen har i normalt en omloppstidom 80--. Konjunktursvängningar över en tidsperiodom får då inte göra att man tar till metoder som ledertill att den långsiktiga produktionsförmågan försämras.Människan har ett ansvar för att skogen, liksom andranaturresurser, nyttjas på ett sådant sätt att kommandegenerationer kan ha nytta av den. Samhället får inte heller,i strävan att få fram skogsråvara, förledas till att stimuleraskogsbruksmetoder som förstör naturvärden. Enligt våråsikt måste skogspolitiken vila på en realistisk, ekonomiskoch ekologisk långsiktig syn.Skogen i ekonomiSkogsnäringen står för av landetsindustriproduktion. I tabell 1 visas export och importfördelade på olika varugrupper. Dessutom har en''bytesbalans'' för respektive näringsgren räknats fram somexport minus import.Tabellen visar att skogsnäringen totalt drog inexportintäkter om ca (1989).Intressantare är den bytesbalans som redovisas förnäringsgrenarna. Bytesbalansen för skogsnäringen ärbetydligt större än för verkstadsindustrin, trots attverkstadsindustrin exporterar för nästan såmycket som skogsnäringen. Dessa siffror pekar på skogensstora betydelse för ekonomi.Skogen ger också överlägset störst netto i den svenskahandelsbalansen, följd av verkstadsindustrin.Skogsnäringens betydelse för ekonomi beror bl apå att det är en inhemsk och förnyelsebar näring. Den ärinte beroende av dyrbar import i någon större omfattning.Det faktum att den är förnyelsebar och som främstaenergikälla har solen, gör att det är en näring som kommeratt ha än större betydelse när vi går vidare in i biosamhället.Den svenska skogsindustrin har haft och har godaförutsättningar av flera orsaker. Skogsråvaran i ärav god kvalitet i en internationell jämförelse. Skogen harsom resultat av en god skogsvård en ålderssammansättningsom ger förutsättningar för en jämn avverkning.Sverige har en hög kunskapsnivå och välutbildadarbetskraft. I landet finns dessutom god tillgång till vattenoch energi, vilket är en förutsättning förindustriverksamheten.Den svenska miljöpolitiken, som varitpådrivande för, har lett till att i många avseendenligger långt framme i jämförelse med andra länder.Eftersom den svenska industrin redan utvecklat ochintroducerat ny, miljövänlig teknologi ligger man före andraländers industri. Svensk skogsindustri satsar t ex 4 miljarderkr. på miljöförbättrande åtgärder mellan 1988 och 1992.Detta gör att den svenska skogsindustrin kommer att fåkonkurrensfördelar i förhållande till andra ländersskogsindustri. Även övriga länder kommer mednödvändighet att behöva införa strängare miljökrav påindustrin.BiosamhälletSamhället går in i biologins tidsålder. Ett biosamhälleväxer fram, som bygger på solens flödande energi och därråvaruhantering är en del av det naturliga kretsloppet. Ibiosamhället får landsbygden och inte minst jord- ochskogsbruket en ny roll i frontlinjen av den tekniskautvecklingen.Fotosyntesen, dvs växternas förmåga att fånga upp ochlagra solenergi, är grunden för mänskligt liv på jorden. Denglobala ekonomin bygger i hög grad på att fotosyntesenfungerar. Dagens skövling av regnskogar ochökenutbredningen är några av de största hoten mot enpositiv ekonomisk utveckling i världen.Solen är källan till nästan all den energi som flödargenom naturen och det mänskliga samhället. Nästan all denenergi som människan använder är omvandlad solenergi.Även fossila bränslen är solenergi som lagrats underårtusenden. Dessa lager förbrukar nu människan i allt högretakt, vilket leder till oerhörda miljöproblem och begränsarmöjligheterna för kommande generationer.Energisystemet i framtidssamhället måste bygga påsolens flödande energi. Fossila bränslen och uran är ingenlösning på globala miljö- och ekonomiproblem. Deförvärrar situationen eftersom användningen innebär att vitär på icke förnybara resurser och förstör miljön. Vi måstesluta att tära på kapitalet och lära oss leva på räntan, dvsnaturens avkastning.Idag produceras lika mycket energi av skogsråvara somfrån all kärnkraft. Möjligheterna att klarakärnkraftsavvecklingen som vi sparar de orördaälvarna och inte ökar koldioxidutsläppen, kräver enmedveten satsning på ökad användning av bioenergi.Energipolitiken får en ny inriktning genomöverenskommelsen mellan ,socialdemokraterna och liberalerna.Överenskommelsen innebär en massiv introduktion avbiobränslen och att den nödvändiga kärnkraftsavvecklingenkan starta. Detta innebär nya möjligheter förskogsnäringen.Över hela världen har miljöhoten och en allt störrekunskap om biologiska och ekologiska samband öppnatdörren för en ny bioindustriell utveckling där bioteknikenspelar en stor och viktig roll. Biologiska material från t exskogen utgör råvara för denna nya teknik. Det är viktigt attvi nu satsar medvetet för att öka den biologiska ochekologiska kompetensen och finna nyaanvändningsområden för jord- och skogsbruksprodukter.Sverige måste ta tillvara framtidens möjligheter, satsaoffensivt på forskningsutveckling och tillämpning för att setill att ligga i frontlinjen för framtidens resurssnåla ochmiljövänliga samhälle. kan bli ledande på vägen ini biosamhället. I har vi de naturresurser som ärutgångsmaterial för biosamhällets produktion. Vi har rikligtmed skog, och vatten. De nordiska skogarna ären grön resurs för . I framtidensbiosamhälle kommer de att vara ännu viktigare.Skogspolitiken måste därför inriktas på ett långsiktigtuthålligt skogsbruk.Skogen -- en regional motorLandsbygden har stora möjligheter . Inför2000-talet får debatten inte bara handla om att bevara ochskydda, utan främst om att förnya och utveckla. Pålandsbygden finns de resurser som är viktiga för framtiden.Skogen, jorden och vattnen är de naturligaproduktionsresurserna på landsbygden. Dessa resurserkommer att få en allt större betydelse i och medbiosamhällets framväxt. De förhållandevis billiga råvaror,som de fossila bränslena och andra icke-förnybara resursererbjuder, kommer av bl a miljöskäl att behöva ersättas.Detta leder till nya möjligheter för landsbygden.Vi är övertygade om att åkermarken och skogenkommer att uppvärderas. Skogen är relativt högtvärderad, även i penningmått. Efterfrågan på mark sominte är skadad av föroreningar kommer att bli mycket storinom en snar framtid.Skogsnäringen sysselsätter ca 175 000 personer direktoch man räknar med att 300 000 sysselsätts direkt ellerindirekt av skogsnäringen. Därigenom är skogsnäringen avstor betydelse för sysselsättning och försörjning pålandsbygden. Det visar klart den sammanställning somredovisas i tabell 2 (bil 2). I tabellen redovisassysselsättningen inom några näringsgrenar, dels för helariket, dels för och län.I hela riket sysselsätter skogssektorn av deförvärvsarbetande. I sysselsätts 6,9 procentoch i län inom skogssektorn. I vissaorter är skogsnäringen helt dominerande. I räknarman med att är direkt eller indirekt sysselsattai skogsnäringen. I är motsvarande siffra 25procent. Den indirekta sysselsättningen som skogsnäringenger upphov till är direkt avgörande förutvecklingsmöjligheterna i stora delar av landet.Produktion av massa och papper är störst i Norrland.För regioner, som annars har problem medsysselsättningen, är alltså skogen en mycket viktig resurs.Det är därför också av stor regionalpolitisk betydelse attskogs-, skatte- och näringspolitiken utformas så attskogsnäringen kan utvecklas på ett positivt sätt.Befolkningsminskningen i glesbygder är ett problem förett aktivt skogsbruk. Det är av stor betydelse förskogsbruket att aktivt verksamma människor finns kvar iglest befolkade områden. Det skapar de bästaförutsättningarna för ett uthålligt skogsbruk och en godskogsvård.Genom det kombinerade jord- och skogsbruksföretagetstärks förutsättningarna för ett uthålligt skogsbruk.Kombinationen jord- och skogsbruk har visat sig vara avutomordentligt stort värde för företagsamheten pålandsbygden, framförallt inom mellanbygderna.Kombinationen ger möjlighet till jämnt fördeladsysselsättning och inkomst. För att stimulera dennakombination föreslår vi att skogsmark från Domänverketoch kyrkan säljs till aktiva jord- och skogsbrukare i bygdenför att skapa rationella enheter.I många bygder går utvecklingen mot fastigheter medenbart skog, bl a beroende på tidigare fördjordbrukspolitik. I dessa bygder är det angeläget att genomt ex skogs- och skattepolitiken skapa bättre förutsättningarför aktiva skogsbrukare.Stärk det personliga ägandet!Det privata småskaliga skogsbruket är att föredraframför bolagsägd och statligt ägd skog. Vi anser att detprivata skogsbruket för att skogen sköts på ett sättsom är till fördel för både skogsnäringen i sin helhet och förmiljö och naturvård. T ex är möjligheterna till ettståndortsanpassat skogsbruk större med ett småskaligtskogsbruk.Det personliga ägandet leder också till ett personligtansvar för egendomens förvaltning.Mindre hyggen, som förekommer i privatskogsbruket,har ett mer positivt miljövärde än stora hyggen. De småhyggena smälter bättre in i landskapsbilden och ger inte likastora ingrepp i naturen.Ett livskraftigt privatskogsbruk är också till stort gagnför en levande landsbygd. Många aktiva brukare som ärbosatta i bygden ger möjlighet till sysselsättning inom andrasektorer, t ex service, i regionen. Detta skiljerprivatskogsbruket från bolagens och statens, därskogsarbetarna huvudsakligen kommer tillresande för attutföra arbetet.Idag är av skogen i privat ägo. Till största delenär det enskilda personer, men även enskilda bolagförekommer. Andelen skogsmark i privat ägo har minskatnågot . Även om det rörsig om små procentuella förändringar, gäller det storaarealer som har stor betydelse för landsbygden och dessnäringsliv.Det finns en risk att vad staten en gång förvärvat förbliri statlig ägo, p g a den inneboende tröghet som finns i statligverksamhet. Omvärlden har dock förändrats under dessadryga . Huvudsyftet till att staten skulle äga skogvar att skogen annars missköttes. Detta förhållande råderinte längre. har stiftat skogsvårdslag och andralagar som reglerar hur skogen ska skötas. har idagen mer kunnig skogsägarkår. Det är uppenbart attDomänverkets historiska roll som skogsförvaltare inte harnågon rimlig grund i dagens Sverige.Enligt vår uppfattning skulle stora vinster uppnås omskogsmark överförs från till aktiva skogs- ochjordbrukare. Den nuvarande ägarstrukturen inomskogsnäringen leder till lägre effektivitet. Staten bör inteäga och förvalta produktiv mark i områden där det finnsförutsättningar för enskilt privat brukande av skogen.Statens roll är att genom beslut i riksdag och regering fattabeslut om ramar för näringslivets och skogsnäringensverksamhet.Domänverkets anställda ska också erbjudas att köpamark. Lantbruksnämnderna bör pröva förvärven så attmarken kommer i aktiva brukares ägo i bygden. Skogsmarkbör i första hand bjudas ut till nuvarande arrendatorer ochanställda.Utförsäljningen bör starta , men bör ske iden takt som marknaden klarar av.AllemansrättenAllemansrätten är en urgammal rätt i . Det är enmycket fin tradition som har och som i eninternationell jämförelse är unik. Allemansrätten germänniskor rätt att utnyttja de rikedomar ochnaturupplevelser som skog och natur erbjuder. Genom attge alla människor rätt till naturen stärks förståelsen för attmänniskan är en del av naturen. Vi ska slå vakt om dessarättigheter. Men allemansrätten innebär inte bararättigheter, allemansrätten innebär också skyldigheter förmänniskor.Allemansrätten leder vanligtvis inte till några störreproblem. Men den frihet som allemansrätten ger,missbrukas av vissa människor. Man tar allemansrätten iegna händer och förstör på det sättet delar av skog ochnatur. En omfattande nedskräpning i naturen utmed vägaroch rastplatser är exempel på hur allemansrättenmissbrukas. Det handlar oftast om att informationen omallemansrätten till turister i är undermålig. Dettaborde dock inte vara något problem att åtgärda.Naturvårdsverket måste ges i uppdrag att förstärkainformationen, framförallt till utländska turister i finns bara på ett ställe i lagboken: i 1 §naturvårdslagen. Där sägs att naturen är tillgänglig för allaenligt allemansrätten. Vad som mer exakt menas framgårinte där eller någon annanstans. Det missbruk avallemansrätten som tyvärr förekommer måste stoppas.Missbruket leder till skador på naturen och förluster förmarkägare.Allemansrätten innebär så grundläggande fri- ochrättigheter samt skyldigheter att det bör övervägas om denkan lagfästas. Detta är viktigt också med tanke på denpågående internationaliseringen och närmandet till EG.Regeringen bör utreda denna fråga.JordförvärvslagstiftningenJordförvärvslagstiftningen har ett flertal positivaeffekter för skogs- och jordbruket samt för en levandelandsbygd. Genom lagstiftningen finns möjlighet för statenatt medverka till att skapa en lämplig företags- ochägarstruktur. Splittrade fastigheter kan föras samman.Lagen förhindrar starka kapitalintressen från att köpaupp delar av den svenska landsbygden. Utan lagstiftningfinns det en uppenbar risk att många fastigheter skullekomma att köpas upp av personer med spekulativaintressen. Det skulle leda till ett försämrat skogsbruk och enutarmning av den svenska landsbygden.Kravet på sambandet mellan ägande, brukande av enfastighet och boende i bygden måste hävdas i lagenstillämpning. Detta är mycket viktigt för målsättningen omen levande landsbygd.Lagen har stor regionalpolitisk betydelse. Genom lagenprioriteras brukare i bygden framför andra köpare när detfinns ett flertal köpare. har föreslagit stärkningarav lagen vad avser sambandet boende--brukande.VirkesbalansDen svenska skogen växer till med ca 100 miljm3sk . Avverkningen är ca 70 milj m3skper år, och det finns ytterligare en möjligavverkningspotential om ca 10 milj m3sk att utnyttjautan att komma i konflikt med naturvårdsintressen.Slutsatsen är att det inte råder någon fysisk brist påvedråvara i Sverige.Då det hävdades att tillgången påved till skogsindustrin var för liten drevs det fram krav omatt öka tillgången. Detta ledde bl a till införandet avproduktionsmålet i skogsvårdslagen och senare även tillbestämmelser om gallrings- och avverkningsskyldighet.Obligatoriska skogsbruksplaner infördes med motiveringenatt de skulle leda till ett aktivare och mer rationelltskogsbruk. Dessa krav genomfördes efter starkapåtryckningar från skogsindustrin ochfackföreningsrörelsen. Bestämmelserna har lett tillomfattande byråkrati för den enskilde skogsägaren och riskatt naturvården sätts på undantag.Idag råder en annan virkesbalans, virkesförrådet växeroch tillgångarna är större än efterfrågan. behövs enstörre industrikapacitet i landet för att kunna ta till vara denpotential som finns att avverka. Ett ökat råvaruuttag krävernya anläggningar för förädling i landet. Vi anser att det i höggrad måste vara lika intressant för statsmakterna att krävaökad industrikapacitet som det var att ställa krav påavverkningar. Det finns också starka skäl att utvidgaanvändningen av råvara även till energisektorn, vilket dennya energipolitiken möjliggör.Skogsindustrin hävdar ofta att den svenskavedkostnaden är hög i jämförelse med andra länder. Densvenska vedkostnaden är av slutproduktens pris, iUSA är den och i ca 10--. Helavedkostnaden kommer dock inte skogsägaren till deleftersom transport och avverkningskostnader är något somskogsägaren inte bestämmer över. Det höga svenskakostnadsläget är orsaken till denna situation. Lågprislinjeni t ex har lett till att det inte finns ekonomisktutrymme för gallring, plantering och andraskogsvårdsåtgärder. Detta leder till exploatering av skogsnarare än skogsbruk. låga vedkostnad ärkombinerad med en oförsvarbar skövling av regnskog. Vianser att det svenska skogsbruket måste vara lönsamt för attgarantera väl fungerande skogsbruk och naturvård iSverige.KartellbildningDet finns utpräglade inslag av köparmonopol påmassavedsmarknaden i . Köparna samverkar iorganiserade former, i karteller. Dessa karteller ärgodkända av samhället med hänsyn till att de anses hapositiva effekter.Situationen har dessutom förstärkts av de senaste årenshopslagning av flera skogsbolag. Den nu aktuella affärenmellan SCA och MoDo är det senaste exemplet. Detta göratt skogsägarna ofta bara har en köpare att vända sig till,vilket naturligtvis leder till avsaknad av konkurrens ochdärmed till samhällsekonomiska förluster.Undersökningar visar att skogsägarna framför allt tarhänsyn till virkespriset vid beslut om avverkning. Att prisetpressas ned av köparna leder till att skogsägarna inteavverkar den mängd som är möjlig. En för lågindustrikapacitet förstärker denna effekt.Den uppdelning av marknaden som kartellbildningeninnebär, påverkar virkesförsörjningen för övrigskogsindustri, t ex sågverken, negativt.Vi anser att kartellernas negativa inverkan är större ände positiva effekterna. De bör därför inte tillåtas att verka ifortsättningen. Statens pris- och konkurrensverk ochNäringsfrihetsombudsmannen måste skärpa sin bevakningav skogsindustriernas verksamhet. En fri marknad leder tilldet bästa resultatet för skogsägare, skogsindustri ochsamhälle.Träfiberlagen (1987:588) innebär att träflis bara fåranvändas som råvara och inte som bränsle. Lagen behövsinte längre för att erbjuda industrin tillräckligt med råvara,då det råder överskott av flis på marknaden.Lagen är en onödig reglering av marknaden och böravskaffas. Detta bör ges regeringen till känna.Skatter och avgifterSkogsvårdsavgiftenSkogsägaren berörs av fyra olika skatter i sittnäringsidkande. Det är inkomstskatt, arbetsgivaravgifter,fastighetsskatt och skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgiften ären skatt som saknar motsvarighet i andra näringar. Den tasut av näringen för att bl a finansiera myndighetens arbeteoch vissa bidrag inom området. Den skiljer sig på ettanmärkningsvärt sätt från finansieringen av annanmyndighetsutövning i . Att specialdestinera en skatttill ett visst ändamål strider mot gängse princip.För att ta del av de bidrag som bekostas med avgiftenmåste ansökan ske, vilket leder till en omfattande byråkrati.Avgiften innebär att denna statliga byråkrati transfererarpengar mellan olika skogsägare på ett sätt som oftast stridermot vår grundläggande målsättning att det är de privataskogsägarna som ska uppmuntras.Skogsvårdsavgiften har ökat kraftigt sedan den infördes.Användningen av medlen som flyter in har också förändratsmed tiden. används medlen till att finansiera vissabidrag inom det skogliga området. Det gäller även bidrag avregionalpolitisk karaktär. Därmed får näringen själv stå fördet regionalpolitiska stödet till skogsnäringen. Detta är orättvisa som måste avskaffas.Om beräkningar görs på hur stor skogsvårdsavgiften blirpå en skogs omloppstid får man fram att den är betydande.Lantbruksuniversitetet har beräknat den sammanlagdaavgiften till av nettot vid avverkningen vid en 80-årig omloppstid. På en 100-årig omloppstid utgör avgiftenhälften av avkastningen. Eftersom omloppstiden är högre inorra drabbas skogsbruket där hårdare.Anslag finansieras med skogsvårdsavgiftsmedel trots attändamålet knappast är en skogsnäringens angelägenhet. av skogsvårdsavgiftsmedlen går direkt in i statskassansom en ren skatt. Resterande del av skogsvårdsavgiftsmedelanvänds för finansiering av olika skogliga bidrag och förfinansiering av den omfattande byråkrati som krävs förfördelning av medlen. /91 avskaffadesbidraget till dikning och för /92 föreslås attbidraget till skogsodling efter avverkning avlågproducerande bestånd m m avvecklas. Avvecklingen avdessa bidrag är angelägen eftersom de haft negativ inverkanpå naturvården. De minskade bidragen innebär dock attden andel av skogsvårdsavgiften som går tillbaka tillskogsbruket minskat kraftigt. Allt större andel av avgiftengår nu till myndighetsuppgifter och även till statskassan. Iårets budgetproposition anger regeringen att ärett bidrag till de samlade besparingarna på statsbudgeten.Detta är ett orimligt förhållande och stärker kravet på attskogsvårdsavgiften skall avskaffas.I budgetpropositionen har föreslagits att under Bidragtill skogsvård för /92, statsbidrag beviljasmed sammanlagt högst och att ett förslagsanslaganvisas om . Bidragen utgår för följandebidragsslag:1. Särskilda skogsvårdsåtgärder inom det skogligastödområdet 2. Skogsodling efter avverkning av lågproducerandebestånd m.m.3. Vissa naturvårdsåtgärder 5. Översiktliga skogsinventeringarDärutöver föreslås ett förslagsanslag för byggande avskogsvägar med som finansieras medskogsvårdsavgiftsmedel.Anslagsposten Särskilda skogsvårdsåtgärder inom detskogliga stödområdet får i huvudsak anses vara ett bidrag avrent regionalpolitisk karaktär. Skogsbruket inom detskogliga stödområdet behöver av regionalpolitiska skäl ettstöd, men detta stöd skall finansieras av budgetmedel somannat regionalpolitiskt stöd och inte belastaskogsägarkollektivet i andra delar av landet. Anslagen fördet regionalpolitiska stödet till skogsbruket förutsättsdärför i sin helhet finansieras av budgetmedel.Anslagsposten Skogsodling efter avverkning avlågproducerande bestånd m.m. ska enligtdepartementschefens förslag avvecklas helt. Vi har tidigareföreslagit att bidraget ska avskaffas och välkomnar dettaförslag.Bidraget till ädellövskogsbruk syftar till att bevara ettlandskap som höjer det rekreativa värdet för allamedborgare. Det är inte en angelägenhet av speciellt värdeför skogsbruket, och detta ändamål får därför ses som ettallmänt anslag för naturvårdande ändamål, och börföljaktligen inte räknas av mot skogsvårdsavgiften.Anslaget för översiktliga skogsinvesteringar (ÖSI)används egentligen för att finansiera planläggning påsådana fastigheter där skogsägaren inte vill eller behöverlösa ut skogsbruksplaner. Vi anser att ÖSI leder till onödigbyråkrati och stelbenthet. Vi föreslår att anslaget heltavskaffas.Så som det skogliga bidragssystemet nu visat sig fungeraär det för skogsbruket bättre att skogsvårdsavgiften ochsamtliga bidragsformer, med undantag av sådana som är avregionalpolitisk karaktär, avvecklas. Stödet till byggande avskogsvägar finansieras med medel från skogsvårdsavgiften.Vi föreslår att detta bidrag också avvecklas dåskogsvårdsavgiften avskaffas. Det innebär en besparing på40 milj kr. Ett annat sätt att sänka kostnaderna förskogsbilvägsbyggande kan vara att ändra i nuvarandeavskrivningsregler. Dessa bör enligt vår mening utformas såatt större delen av byggkostnaderna kan direktavskrivas,dvs kostnadsföras i redovisningen. De enskilda företagenkan t ex jämställas med aktiebolagen och få göra en stordirektavskrivning om 84%.Under C 4. : Investeringarföreslås ett anslag om . Detta är investeringar iuppdragsverksamhet och i frö- och plantverksamhet.Dessutom ges bidrag till skogsfröplantager. Vi anser attbidragen till investeringar i uppdrags-, frö- ochplantverksamhet kan avvecklas. Bidrag tillskogsfröplantager bör dock fortfarande ges. Detta ger enbesparing på ca 15 milj kr.Skogsstyrelsens myndighetsuppgifter bör renodlas ochbl a frö- och plantverksamheten kan skötas av andra.Vi föreslår att Bidrag till skogsvård m m fördelas enligtnedan:C 5.Regeringens förslagVårt förslag 1.58 000 00058 000 0002.003.15 000 00015 000 0004.16 000 00016 000 0005.61 000 0000Summa:150 000 00089 000 000Anslag153 300 00092 300 000Egenavgifter på kapitalavkastningEgenföretagare med kapitalintensiv verksamhet beläggsav s k egenavgifter även på den del av inkomsten somegentligen är kapitalavkastning. Det beror på att det inteheller i det nya skattesystemet blir möjligt att uregenföretagarens samlade inkomst urskilja arbetsinkomstrespektive avkastning på i företaget nedlagt eget kapital.Detta strider mot syftet med arbetsgivaravgifter och skaparorättvisa mellan olika företagsformer.Skogsbruk är en sådan kapitalintensivverksamhet, som drabbas av denna effekt.