mot · GE02Fi310 · 1991-01-25 00:00:00 — har för åren 1991--1992 beslutat om ettkommunalt skattestopp. därefter har regeringenträffat överenskommelser med kommun- ochlandstingsförbunden om att det kommunala skattetrycketinte bör öka. I budgetpropositionen anger regeringen är beredd, att om skattetrycket trots detta ökar,förlänga det lagfästa skattestoppet.Den kommunalekonomiska kommittén har fått i uppdragatt lämna förslag avsedda att utjämna kommunalskatternabl.a. genom ett nytt statsbidragssystem. Det anges vidare ipropositionen att ett nytt statsbidragssystem förutsätter attdet kommunala skattetrycket inte höjs och att ''ändringarnaleder till att skillnaderna i utdebiteringminskar''.I budgetpropositionen föreslås också att en tillfällighöjning av skatteutjämningsavgiften med skall gällaunder 1992. Dessutom föreslås att skatteutjämningsavgiftenhöjs med 11 öre.Många kommuner befinner sig därmed i en situationmed både kommunalt skattestopp och en kraftig höjning avkostnaderna för skatteutjämningssystemet.Den nuvarande utformningen av skattestoppet tar enligtvår mening inte tillräcklig hänsyn till kommunernas starktskiftande ekonomiska förutsättningar. Kostnadsnivåer,intäkter och utgifter varierar kraftigt beroende på olikastrukturella förutsättningar och olika kommunalautdebiteringar.Kommuner som i jämförelse med riksgenomsnittet harlåg utdebitering, högre kostnader och genom riksdagsbeslutökande kostnader för skatteutjämningen hamnar därmed ien mycket svår ekonomisk situation med minskandeinkomster, stora uppgifter och inom vissa områden ökandeutgifter utan att kunna öka de totala inkomsterna. Det kandärmed bli tvingande att skära ner inom prioriterade ochviktiga verksamheter inom bl.a. det sociala området.Det nuvarande skatteutjämningssystemet baseras påskatteunderlaget. Detta innebär att ingen hänsyn tas tillskillnader kommuner emellan i övrigt t.ex. vad gälleråldersstruktur, sociala förhållanden,befolkningssammansättning, kostnadsnivå i regionen etc.Vad gäller storstäderna konstaterarstorstadsutredningen att beroende på en rad faktorer dessasstrukturkostnader är högre än för övriga kommuntyper.Malmö, och befinner sig därför i enmycket besvärlig ekonomisk utveckling. Kostnaderna förden kommunala verksamheten ökar,skatteutjämningsavgifterna ökar och statsbidragen harminskat under en följd av år. Trots betydandeomstruktureringar och förnyelse av den offentliga sektornär det för kommuner med dessas förutsättningar oerhörtsvårt att klara en godtagbar kvalitet och kvantitet inomprioriterade verksamheter såsom äldrevård, barnomsorgetc.För del kommer för och 58öre att gå till den statliga skatteutjämningen; därtilltillkommer del av skatteutjämningen ()och den inomregionala skatteutjämningen (). Totaltutgår därmed och till skatteutjämning.Självfallet leder detta till en mycket svår ekonomisksituation.Storstadsutredningen betonar i sin rapport vikten av attkommunernas strukturkostnader bör väga tungt i ett nyttstatsbidragssystem.Det kommunala skattestoppet tillsammans mednuvarande regler för statsbidrag och skatteutjämningmedför stora negativa effekter för många kommuner ochlandsting, särskilt i storstadsregionerna.Vi anser att fler faktorer än kommunernas skattekraftbör ingå i ett nytt statsbidragssystem. Ävenskatteutjämningssystemet bör omkonstrueras så att flerfaktorer ingår. Sociala merkostnader och strukturkostnaderi övrigt bör ingå. Rättvisande mått som kompletterarskatteunderlaget som beräkningsgrund bör därför utarbetasoch ligga som underlag för beräkningar för fördelning.Av dessa skäl bör den kommunalekonomiskautredningen ges tilläggsdirektiv i enlighet med de önskemålsom framförts i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till denkommunalekonomiska utredningen.