mot · GE02Kr513 · 1991-01-25 00:00:00 — Det finns inte heller anledning förstatsmakterna att fastställa beloppsgränser för denföretagsekonomiskt motiverade sponsringen.Regeringen redovisar härvidlag en synnerligen märkliginställning. I budgetpropositionen framställs en eventuellökning av den företagsekonomiskt motiverade sponsringenfrån 1990 till somökade ''medel till stöd för idrotten för ändamål somkritiserades av revisorer''. Denna i sig''affärsmässiga'' verksamhet framställs dessutom som en delav kompensationen för skatteomläggningens effekter.Uppenbarligen anser inte regeringen att någon del avTipstjänsts överskott i sig skall tillfalla idrottsrörelsen.Detta är så mycket mera märkligt som en majoritet iriksdagen mot regeringens vilja uttaladeatt ''en större andel än av den vinst ABTipstjänst gör på det idrottsanknutna spelet (bör) gåtillbaka till idrotten. Eventuellt bör denna andel bestämmassom ett visst procenttal av omsättningen.'' (Reservation 1 iFiU 1990/91:36 bakom vilken stod (m), (fp) och (c), vilkenvann majoritet sedan (v) och (mp) anslutit sig. )8.4 Föreningens skatterSom framgått av det föregående berörs idrottsrörelsenav det ökande skatteuttaget på ett märkbart sätt. Utrymmetför frivilliga bidrag, deltagaravgifter och entréavgifter harheller inte på något avgörande sätt förändrats av den nugenomförda skatteomläggningen. Den direktaskattebelastningen för föreningar och förbund är dessutommånga gånger alltför stor.Ett stort problem i detta avseende är som nämntstidigare debiteringen av arbetsgivaravgifter. Dettabehandlas i ett särskilt avsnitt.8.4.1 InkomstbeskattningEfter förslag från den dåvarande borgerliga regeringenbefriades de ideella föreningarna i storutsträckning från inkomstskatt. De beskattas endast förinkomst av fastighet och inkomst av rörelse. Även sådanainkomster befrias från skatt om de huvudsakligen harnaturlig anknytning till föreningens ideella verksamhet ellerutgör en traditionell finansieringskälla. Inkomster avkommersiellt bedriven verksamhet skall däremot i principbeskattas i vanlig ordning. Detta motiveras främst avhänsyn till risken för snedvridning av konkurrensen medandra rörelseidkare.En allmännyttig ideell förening är emellertid berättigadtill ett grundavdrag på . Sedermera har deideella föreningarna också befriats från mervärdeskatt försådana inkomster som inte inkomstbeskattas.För att ytterligare förbättra de ideella föreningarnassituation och förenkla deras hantering bör grundavdragethöjas något och värdesäkras. En avvägning måste självfalletske med hänsyn till vad som tidigare anförts om risk förkonkurrenssnedvridning. Enligt vår mening bordegrundavdraget kunna höjas till i dagenspenningvärde.8.4.2 BingoskattBingospelet är fortfarande den viktigaste inkomstkällanför idrottsföreningar generellt sett. 1989 tillgodogjorde sigidrotten uppskattningsvis 400--genombingospel. Även här kan emellertidsjälvfinansieringsmöjligheterna förbättras. Riksdagensmajoritet beslöt att från slopaskatten på bingo med varuvinster och att sätta ner den till 3procent av tillståndsbeloppet när det gäller bingospel medpenningvinster. 1989/90 inlevererades till statskassan 52miljoner kronor som skatt på bingo.Enligt vår mening bör bingoskatten efterhand slopasäven när det gäller spel med penningvinster. I ett första steg1992 bör den halveras. Skatten sänks därmed med cirka 25--. En särskild avgift bör kunna tas ut isyfte att täcka kostnaderna för tillståndsgivning och kontrollav verksamheten. Reglerna för hur bingospel anordnas börockså ändras i några aveenden. Kravet på att behållningenav bingospel skall vara bör tas bort. Någonbegränsning av storleken på högsta belopp när det gällerpenningvinster bör inte finnas.8.4.3 ReklamskattReklamskatt tas ut på olika former av reklam somsäljs av idrottsföreningar och förbund. Det kan gällaannonser i programblad, arenareklam och annat. Enligt vårmening bör reklamskatten kunna slopas i de fall detta intesnedvrider konkurrensen med kommersiella media.Regeringen bör utreda frågan och återkomma till riksdagenmed förslag.8.5 Beskattning av idrottsutövare och -ledareEtt stort oavlönat ideellt arbete läggs ned inomidrottsrörelsen. Emellertid utgår ekonomisk ersättning ivissa fall till såväl ledare som aktiva. Dessa ersättningarskall naturligtvis beskattas i likhet med alla övrigainkomster. Det finns emellertid behov att ändrabeskattningsreglerna i två avseenden.Sedan några år tillbaka finns ett särskilt avdrag föridrottsutövare. Det kan uppgå till maximalt 3 000 kronoroch är avsett att ersätta en detaljerad redovisning av alla deolika kostnader som såväl aktiva som ledare inomidrottsrörelsen har för träningsmateriel, utrustning etc. Detär ett schablonavdrag som avser faktiska kostnader ochleder till ett förenklat deklarations- och taxeringsarbete.Med tanke på kostnadsutvecklingen bör avdraget höjas till5 000 kronor.Ett annat problem när det gäller idrottsutövaresinkomstbeskattning är de höga marginalskatter somdrabbar stora inkomster som intjänas under en relativtkortvarig idrottskarriär. Ett stort antal svenska elitidrottarehar av denna anledning valt att bosätta sig utomlands.Visserligen finns möjlighet att genom särskildaavsättningar till pensionsförsäkringar få till stånd en vissinkomstutjämning. Dessa möjligheter är emellertid intetillfyllest. Inte heller är den marginalskattereform som nugenomförts tillräcklig.Det krävs därför nya regler om inkomstutjämning föridrottsutövare. Dessa bör innebära att en stor andel avinkomsterna kan avsättas till ett särskilt konto.Insatta medel undantas från beskattning till dess uttag sker.8.6 SocialavgiftsfråganGenom en regeringsrättsdom i ett mål rörandeishockeymålvakten fick mångaidrottsföreningar en kraftigt ökad ekonomisk belastning.Domen förändrade de idrottsaktivas socialrättsliga ställningså att de jämställs med anställda. Sociala förmåner skallsåledes utgå för idrottsutövare även om de har annanverksamhet som huvudsaklig inkomstkälla. Därmed skallockså socialförsäkringsavgifter utgå. Föreningarna fårsåledes utöver överenskomna ersättningar betala drygaavgifter.Ett flertal motioner som syftade till att lösa dettaproblem behandlades av hösten 1988.Socialförsäkringsutskottets socialdemokratiska majoritetavstyrkte bifall till samtliga motioner med följandemotivering:Utskottet behandlade senast frågan om idrottsrörelsensskyldigheter att betala socialavgifter i sitt av riksdagengodkända betänkande SfU 1987/88:1. Utskottet hänvisadetill tidigare ställningstagande och uttalade förståelse för attden ändrade situationen kan medföra ekonomiska problemför många idrottsföreningar. Utskottet hade dock denprincipiella uppfattningen att inkomster i samband medidrottsutövning i likhet med andra inkomster bör grundarätt till socialförsäkringsförmåner och föranleda attsocialavgifter erläggs. -- -- -- Utskottet fann mot dennabakgrund inte anledning att förorda någon ytterligareutredning i syfte att helt eller delvis befria idrottsrörelsenfrån skyldighet att erlägga arbetsgivaravgifter för utgivnaersättningar eller att göra några uttalanden om behovet avfortsatta statsbidrag för att täcka sådana avgifter. Utskottetavstyrkte därför bifall till föreliggande motioner i ämnet.Utskottet finner inte anledning till ändrat ställningstagandeoch avstyrker bifall till de nu förevarande motionerna.Regeringen och majoritet avseruppenbarligen inte att vidta några åtgärder för att ta borteller lindra effekterna av den redovisaderegeringsrättsdomen.Riksidrottsförbundet har i en utredning sompresenterades lagt fram tre förslag tilllösning:Alternativ 1 innebär att idrottsutövare skallerhålla de lagstadgade sociala förmånerna utan att avgifterbehöver erläggas. Alternativet kan tillgodoses på olika sätt.Alternativ 2 innebär att inga avgifter skallerläggas på idrottsutövares ersättning och att staten därmedej tillhandahåller det lagstadgade skyddet. I stället för detstatliga skyddet erhåller idrottsutövaren ett skydd via privatförsäkring som föreningen tvingas att teckna enligt lag. Idenna lag bör stadgas det minimiskydd som en sådanförsäkring måste innehålla.Alternativ 3 innebär att idrottsrörelsen erläggeravgifter för de idrottsutövare som uppbär en årligidrottsersättning överstigande två basbelopp. För dem medersättningar därunder skall i stället alternativ 2 gälla.Enligt vår mening måste den grundläggande principenvara att en idrottsutövare eller någon annan som är verksaminom idrottsrörelsen skall ha samma förmåner som vidnormala anställningar om idrottsverksamheten är denhuvudsakliga inkomstkällan. I dessa fall skall självfalletsocialförsäkringsavgifter utgå. I de fall en annanhuvudinkomst föreligger bör det ges möjlighet föridrottsutövaren och hans/hennes förening att träffa enöverenskommelse om huruvida sociala förmåner skall utgå.Frågan kan i varje enskilt fall således lösas genomförhandling mellan den enskilde och föreningen. Självfalletskall avgifter utgå i de fall man kommer överens om attförmåner skall utgå.Denna lösning innehåller drag av såväl alternativ 2 somalternativ 3 i utredning. Regeringenbör förelägga förslag enligt de riktlinjer viovan redovisat.Det torde ankomma på vederbörande utskott attutarbeta erforderlig författningstext.9. En utredning om idrottens skatte- och avgiftssituationInom idrottsrörelsen ser man med oro påden ekonomiska utvecklingen. Den oron har påtagligtförstärkts sedan effekterna av finansieringen avskatteomläggningen har blivit uppenbara.Under flera år har diskuterats att tillsätta en utredningmed syfte att se över de ideella föreningarnas skatte- ochavgiftssituation. Bland annat har idrottsrörelsens högstabeslutande organ, , vid ett par tillfällenframfört detta krav. om någonsin är det befogat atttillsätta en sådan utredning.Alla med anknytning till idrottsrörelsen vet att denna isin breddverksamhet lever under mycket knappaomständigheter. De avgifts- och skatteskärpningar som nuträtt i kraft kommer ytterligare att förvärra situationen.Med tanke på den betydelse som idrottsrörelsen har i detsvenska samhället bör därför tillsättas en utredningsom belyser de ideella föreningarnas totala skatte- ochavgiftssituation. I utredningens direktiv bör ingå att mansnabbt presenterar sitt resultat. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrott som obligatoriskt ämne igymnasieskolan,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsgymnasier,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''iStockholm'',1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottslärarutbildningen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om s.k. idrottsplutoner,2]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handikappidrott,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot doping,3][att hos regeringen begär utredning om ideellaföreningars möjlighet att erhålla avdragsrätt för erlagdmervärdeskatt på varor och tjänster i enlighet med vad somanförts i motionen,4][att beslutar om införande av skattefrihet upptill . för naturaförmåner, inkl. tävlingspriser, inomidrotten i enlighet med vad som anförts i motionen,4][att beslutar att tillhandahållande av tjänst föridrottsutövning undantas från mervärdebeskattning ienlighet med vad som anförts i motionen,4]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av ideellaorganisationers andel av den totala spelmarknaden,3. att beslutar att penningvinster i lokala,regionala och riksomfattande föreningslotterier skall tillåtasi enlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar slopa den beloppsmässigabegränsningen för penningvinster i föreningslotterier,5. att beslutar slopa tillståndsplikten för lokalaföreningslotterier bedrivna från fast försäljningsställe,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om automatspel,7. att hos regeringen begär förslag om rätt förideella organisationer att anordna lotterier av samma typsom det s.k. trisslotteriet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ideella organisationers rätt attutveckla nya spelformer,[att hos regeringen begär förslag som innebäratt motsvarande en procent av AB Tipstjänsts omsättningöverförs till idrottsrörelsen,5][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AB Tipstjänsts affärsmässigtgrundade avtal med idrottsrörelsen,5][att hos regeringen begär förslag om enförändring av grundavdraget vid inkomstbeskattningen förideella organisationer i enlighet med vad som anförts imotionen,4][att beslutar att sänka skatteuttaget förbingoskatt med hälften,4][att hos regeringen begär utredning omslopande av reklamskatten i vissa fall i enlighet med vadsom anförts i motionen,4][att beslutar höja schablonavdraget föridrottsutövare till maximalt . från och ,4][att hos regeringen begär förslag ominkomstutjämningsmöjligheter för elitidrottare i enlighetmed vad som anförts i motionen, 4][att hos regeringen begär utredning omidrottsrörelsens skatte- och avgiftssituation i enlighet medvad som anförts i motionen.4]