mot · GE02Ub105 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning InledningI proposition 1990/91:82 om folkbildningen föreslårregeringen att folkbildningen själv tar ansvar för fördelningav statsbidrag till bl.a. folkhögskolor och studieförbundsamt uppföljning och utvärdering av verksamheten.Uppgifterna skall fullgöras av ett folkbildningsrådbestående av företrädare för ,Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation ochLandstingsförbundet.I huvudsak stöder vi propositionens förslag.2. Folkbildningen 2.1 StudieförbundenDet fria och frivilliga folkbildningsarbetet --folkbildningen -- växte fram ur behov som tidigt gjorde siggällande inom folkrörelserna. Folkbildningens förankring ifolkrörelserna och i deras idéer är en värdefull tillgång ocksåför framtiden. Ett av folkbildningens huvudmål bör vara attutveckla och förverkliga idéer och värderingar somstudieförbunden och deras medlemsorganisationer står föroch att tillgodose studie- och utbildningsbehov somfortlöpande uppstår inom dessa organisationer. En av deviktigaste uppgifterna för studieförbunden är därvid attutbilda förtroendevalda, funktionärer och medlemmar intebara för uppgifter inom organisationerna utan också i meraallmänna frågor som rör samhälle och kulturliv.Medlemsorganisationernas verksamhet utgår från skildapolitiska, religiösa och humanistiska värdesystem. Dettaleder naturligtvis ytterst till att målen för ochuppfattningarna om samhällets framtida utformninguppvisar skillnader mellan studieförbunden. Den mångfald,som därigenom utmärker folkbildningen är en tillgång.Härav följer att rätten till profilering -- ideologiskt och påannat sätt -- i enlighet med medlemsorganisationernasgrundläggande värderingar är en förutsättning för attstudieförbunden skall kunna fullgöra sina uppgifter. Detfolkrörelseförankrade folkbildningsarbetet är en viktigutvecklingskraft i vårt samhälle.Folkbildningen har också en annan och vidare uppgift änatt betjäna organisationer av olika slag -- uppgiften att åt enbred allmänhet erbjuda studier av den speciella karaktärsom är kännetecknande för det fria och frivilligafolkbildningsarbetet.Viktiga mål är därvid att ge korttidsutbildademöjligheter till överbryggande utbildning, att medverka tillspridning av väsentlig information om och utbildning iaktuella samhällsfrågor samt att främja medborgarnasdelaktighet i kulturlivet liksom deras eget kulturellaskapande.Folkbildningen är liksom all utbildning en del av det,som skall underlätta ett livslångt lärande för medborgarna.Studiecirkeln är av gammalt ett viktigt instrument för ettstudiearbete som tar sikte på att utvidga och förnyakunskaper och färdigheter utan att vara inriktad påyrkesutbildning. Studiecirkelns syfte är att deltagarnautifrån egna livserfarenheter och behov skall möta andramänniskors motsvarande upplevelser. I gruppstudier fårindividen möjlighet att tillsammans med andra kännatrygghet och uppleva gemenskap. Därigenom kan denenskildes egenskaper utvecklas. Deltagarna kantillsammans med likasinnade tillvarata sina intressen ocharbeta för gemensamma idéer och värderingar.Folkbildningen kan verksamt bidra till att bryta människorsisolering, minska fördomar och ändra attityder och på såsätt främja framväxten av ett mänskligare samhälle. Enviktig uppgift på kulturområdet är att skapa och erbjudaalternativ till ytliga och kommersialiserade sysselsättningar.Folkbildningen skall ge människorna redskapen förförnyelse, utveckling och personlig växt men också spela enroll i den praktiska utformningen av framtidssamhälletgenom att vara aktionsinriktad för planering och handling.Propositionen konstaterar i anslutning till den nyligengenomförda maktutredningen att folkrörelser ochföreningsliv uppvisar krissymptom som utrymmetför medborgarinflytande i samhället inte motsvararmedborgarnas förväntningar.Maktutredningen redovisar behov av en demokratiskförnyelse. Det är en utmaning för de etablerade partiernaoch folkrörelserna. Det fria bildningsarbetet kan och bör blien kraftkälla i denna utveckling på samma sätt som vidövergången från jordbruks- till industrisamhälle för hundraår sedan.Propositionen markerar att studieförbunden också iframtiden bör prioritera cirkelverksamheten som bas i denstatsbidragsberättigade verksamheten medan vikten avkulturverksamheten tonas ned i propositionen.Studieförbundens kulturverksamhet visar en klarökning. På många håll i landet är det studieförbunden, somorganiserar en dominerande del av kulturutbudet. Detgäller särskilt i glesbygder. Det är angeläget, attstudieförbunden stimuleras att värna om dennaverksamhet.Vi anser, att studiecirkelverksamhet ochkulturverksamhet skall jämställas, när det gäller attmotivera det statliga stödet till folkbildningen. Det börriksdagen ge regeringen till känna.2.2 FolkhögskolanFolkhögskolan har ständigt funnit nya uppgifter i svensktutbildningsväsende. Även sedan ochgymnasieskolan utvecklats har behovet av folkhögskolanfunnits kvar. Ständigt nya grupper har funnit att justfolkhögskolan kan anpassa sitt utbud till både samhälletsoch individens har också lyckats behålla sitt särdrag.Trots att folkhögskolornas lokaler byggts ut ochmoderniserats har folkhögskoleatmosfären bevarats medstor respekt för människovärdet och tilltro till varjemänniskas egen förmåga.Folkhögskolekommittén, som lämnade sitt betänkande iaugusti 1990, konstaterar, att utvecklingen under de senasteårtiondena har inneburit att folkhögskolorna i ökandeutsträckning har profilerat sin verksamhet. , näruppgiften att ge grundutbildning -- i stort sett likadan landetöver -- blir mindre dominerande och folkbildningsinsatsenmer framträdande, är det naturligt och nödvändigt medökad variation mellan folkhögskolorna. Den avfolkhögskolekommittén föreslagna ökade friheten förfolkhögskolornas huvudmän, styrelse och personal attutforma folkhögskolans verksamhet är väl tillgodosedd ipropositionen.Vi stöder de villkor, som propositionen anger som grundför statsbidrag:att all undervisning vid folkhögskolanskall vara avgiftsfri,att allmänna kurser skall utgörabasen i folkhögskolornas verksamhet och utgöraminst av verksamheten vid skolan,att till allmänkurs får antas den som fyller minst 18år det år då kursen börjar.Propositionen föreslår, att folhögskolan även ifortsättningen skall kunna anordna grundutbildning förfritidsledare. Vi delar den uppfattningen.Hittills har genomgången fritidsledarutbildning vidfolkhögskola värderats till 80 poäng vid vidareutbildning. Vi föreslår, att den regelnskall gälla även i fortsättningen. Det bör geregeringen till känna.3. Målsättning och motivFolkbildningen skall vara fri och frivillig och styra sigsjälv. Det är en tes, som följt folkbildningen från dessbegynnelse. Den tesen hävdas också i regeringensproposition. Vi delar den uppfattningen.Propositionen stadfäster folkbildningens frihet att självfastställa mål och inriktning liksom att de offentligabidragen återspeglar ett grundläggande förtroende förfolkbildningens organisationer. Slutsatsen attdetaljregleringen av folkbildningen bör upphöra ärföljaktligen både riktig och motiverad liksom förslaget attfolkbildningen själv bör administrera bidragsgivningen.De grundläggande skälen att stödja folkbildningenredovisas i propositionen: Den fria och frivilligafolkbildningen:främjar demokrati, jämlikhet,jämställdhet samt internationell och kulturell förståelse ochutveckling,bygger på människors fria och frivilligakunskapssökande,präglas av demokratiska värderingaroch samarbete,syftar till att stärka människorsmöjligheter att påverka sina livsvillkor och tillsammans medandra förändra förhållandena enligt egna värderingar ochidéer,medverkar till att utveckla en folklig kultur,gerstöd och stimulans till ett idéburet studiearbete i folkrörelseroch föreningar,medverkar till att ge alla, och i synnerhetdem med kortare utbildningserfarenheter, godagrundkunskaper och stimulerar intresset för nyakunskapsområden.När bl.a. ovannämnda motiv omfattas avfolkbildningens organisationer, är det tillräcklig grund föroffentliga bidrag utan att staten dessutom skall angespecificerade mål för statsbidrag till folkbildningen. Omriksdagen ger folkbildningen frihet att själv formulera sinamål, bör några mål därutöver ej angivas. Den utvärdering,som verksamheten givetvis måste underkasta sig, får visa,om motiven för bidrag kvarstår.Propositionen anger mål för statsbidrag tillfolkbildningen, men ger de principiella utgångspunkternaendast en andraplansroll i formuleringen av dessa mål.Propositionen innehåller också en motsägelse. Den angerkrav på prioritering av utbildningsmässigt missgynnadegrupper -- t.o.m ämnesmässigt preciserat till svenska,engelska, matematik och samhällskunskap. Samtidigtkräver propositionen att folkbildningen skall bedriva enverksamhet, som helt skall skilja sig från det offentligaskolväsendet.Vi menar, att folkbildningen har en viktig uppgift attgenom allmän medborgerlig bildning värna om kultur ochyttrandefrihet samt att ge människor en jämlik och rättvistillgång till kunskap för att påverka och förändra både sinegen personliga situation och samhället i stort.Formuleringen av en mer preciserad målbeskrivning skallöverlåtas på folkbildningen själv.Bidrag till viss central kursverksamhet, m.m.Propositionen förslår att bidrag lämnas till ett antalintresseorganisationer med kursverksamhet i egen regi.Vi anser att denna typ av kursverksamhet kanfinansieras utan särskilda statsbidrag. -- bör därför utgå ur budgeten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens motiv för statsbidrag tillfolkbildningen,2. att beslutar att målen för folkbildningenskall fastställas av folkbildningen i enlighet med vad imotionen anförts,3. att beslutar att studiecirkel- ochkulturverksamhet skall jämställas i motiven för statligt stödtill folkbildningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt fritidsledarutbildning vid folkhögskola skall värderas till80poäng vid vidareutbildning,5. att under anslaget ''Bidrag till viss centralkursverksamhet'' anslår . mindre än vad regeringen har föreslagit ochdärmed avskaffar detta anslag.