mot · GE02T915 · 1991-01-25 00:00:00 — Allmän bakgrundEfter har bilismen utvecklats till enmassföreteelse i vårt och andra industriländer. Samtidigtgastkramas övriga länders storstadsghetton av bilar ävenom de är sällsynta i övriga delar av dessa länder.Bilindustrin har betecknats som den västligaindustrivärldens motor.Efter oljekrisen antog många att bilismen skulle nåen mättnad i vårt land. 1976 inträffade också för förstagången ett kraftigt brott i bilbeståndets ständiga ökningunder hela efterkrigstiden. Mättnaden i det svenskabilbeståndet höll i sig . har bilbeståndetfortsatt att öka i ungefär samma takt som tidigare men detvå har bilbranschen upplevt en ny mättnad.Bilismen har onekligen haft en stor inverkan på kulturoch samhälle men frågan kan nu ställas om inte ävenbilismen behöver någon form av strukturrationalisering.Bilen utför visserligen en mängd tjänster åt samhälle,företag och individer men kostnaderna och olägenheternaär betydande. Bilismens skadeverkningar harefter hand blivit alltmer uppenbara. Avgaserna står för ensmygande miljöförstöring och sjukdomar som allt flerreagerar mot. Samhället försöker därför dämpa bilismenmed miljöavgifter, ökad bensinskatt och biltullar i städerna.Ett bekymmer är dock hur effektivt dämpande dessaåtgärder kommer att bli när hela samhället har byggts uppkring bilismen. Flera samverkande åtgärder kommer attkrävas. Kanske närmar vi oss en situation när helt nyatransportinnovationer, exempelvis någon form avspårbilssystem, kommer att vara mogna att prövas.Reduktion av bilismenFör att kunna minska massbilismen, främst i vårastorstäder, krävs någon form av ordnat återtåg. Ett problemär härvid att det privata bilägandet, ofta för ett litet behov,är mycket dominerande. Lyckas samhället i sin föresats attfå människor att använda bilarna allt mindre så blir detprivata bilägandet förhållandevis allt dyrare; de höga fastakostnaderna för bilen slås ju då ut på ett färre antal mil.Årets nya skatteregler verkar uppenbart i denna riktning.Nya upplåtelseformerMot den här bakgrunden är det nog dags för utvecklingav nya upplåtelseformer såsom biluthyrning, hyrbilsysstem,bilkooperativ och bilpooler. Det kan nämnas att vi haromkring 3,5 miljoner personbilar i , och endast drygt22.000 av dessa är hyrbilar.I forskningen har utvecklats en rad olika förslag till hurandra former än privat bilägande bättre och billigare kan getillgång till bil när man verkligen behöver den och bara då.Så kallade bilpooler har prövats bland annat i ,och . Samordning mellan kollektivtrafikensperiodkort och vanlig biluthyrning har prövats i Göteborgoch . Framförallt har en väl fungerandebilandelsförening i bostadsområdet iÖrebro, Vivalla Bil. planeras nya bilkooperativ iÖrebro.Vivalla BilVivalla Bil är en ekonomisk förening med visstsamarbete med i centrum av Vivalla. Vidstationen får föreningens bilar all service och parkering.Föreningen har verkat sedan början av åttiotalet.Upprinnelsen var ett forskningsprojekt 1983 med stöd avtransportforskningsberedningen. Projektets syfte var justatt etablera en bilandelsförening vilket lyckades, inte minstmed gott stöd från kommunen. Föreningen har ett trettiotalmedlemshushåll och äger 5--6 bilar. Medlemmarna kan lånanya katalysatorrenade bilar för med frikörsträcka. gör själva en hel del av denbilvård och det bokföringsarbete som krävs för att det helaska fungera.Med den goda erfarenheten från Vivalla Bil och denuppenbara ekonomiska och praktiska nytta sommedlemmarna har av föreningen är det märkligt attexemplet inte sprider sig och liknande föreningar bildas runtom i landet. En rimlig förklaring kan möjligen vara attvanans makt är så stor att man inte har förmått att tänkaom. Andra förklaringar kan vara institutionella svårigheterav olika slag. planeras dock ett par nya bilkooperativ iÖrebro på initiativ av det allmännyttiga bostadsföretaget.Start av flera bilkooperativFör att lyckas behöver man troligen ett bra samarbetemed en bensinstation och gärna även med en bilverkstad.Kommunen kan behöva ställa upp med viss mark förparkering. Men det finns även andra problem, såsom vissaskatte- och försäkringsfrågor, vilka skulle kunna undanröjasmed lite god vilja.Transportforskningsberedningen skulle kunnaunderlätta för intresserade grupper, som vill komma igång,genom att ge ut en informationsbroschyr om hur man kan gåtill väga för att bilda ett bilkooperativ. Dessutom bör enklabokföringsprogram för bilkooperativ tas fram och hjälpmed detta erbjudas pionjärgrupper.Utveckling av kommersiell biluthyrning m.m.För biluthyrningsbranschen borde framförallt SJ menäven kommunerna kunna underlätta en utveckling avövergång mellan hyrbil och tåg och annan kollektivtrafik.Hyrbilscentraler behövs vid främst de storajärnvägsstationerna. SJ och biluthyrningsbranschen bordeäven kunna utveckla förmånliga kopplingar mellan SJrabattkort/årskort och hyrbilstariffer.Genom skattereformen kommer användning av privatbili tjänsten att bli mindre förmånligt. Detta har lett till attsåväl privata som offentliga företag planerar inköp avbilflottor för användning i tjänsten. länslandsting planerar exempelvis inköp av 300 bilar. Detta kanmycket väl utvecklas till ett minskat privatbilsinnehav ochmotsvarande ökat intresse för bilkooperativ ochbilförhyrning.Frågor om betalningsansvar vid trafik- ochparkeringsförseelser med hyrbilar bör utredas närmare. Videventuella biltullar i våra städer bör hyrbilscentralerplaneras i anslutning till dessa.Skatt- och försäkringsfrågor i biluthyrningen bör sesöver.Dåvarande finansminister föreslog 1965att trafikförsäkringen med fördel skulle kunna knytas tillkörkortet och därmed ge innehavaren anledning attöverväga år för år om och när han/hon själv önskar lämnatillbaka körkortet.Med en körkortsbunden trafikförsäkring skulleförsäkringskostnaden vid bilförhyrning minska samtidigtsom olycksbenägna tillfällighetsförare helt korrekt skulleingå i försäkringskollektivet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckling av olika former avhyrbilssystem bör stödjas,2. att hos regeringen begär atttransportforskningsberedningen får i uppdrag att informeraom möjligheterna att bilda ekonomiskabilandelsföreningar,3. att hos regeringen begär att statensjärnvägar får i uppdrag att redovisa möjliga utvecklingar avhyrbilscentraler vid järnvägsstationerna samt kopplingarmellan rabattkort och rabatterad biluthyrningstariff,4. att hos regeringen begär att skatte- ochförsäkringsfrågor i biluthyrningsbranschen utreds med syfteatt underlätta branschens utveckling,5. att hos regeringen begär atttrafiksäkerhetsverket får i uppdrag att utredabetalningsansvaret vid trafik- och parkeringsförseelser medhyrbil samt en alternativ bindning av biltrafikförsäkringentill körkortet.