mot · GE02U668 · 1991-01-25 00:00:00 — roll för fred i Enligt veckan före krigsutbrottet i skall president ha sagt till endelegation PLO-ledare: ''Jag kan tåla 3, ja 6 miljoner döda!Men hur många kan stå ut med? Är amerikanarnaberedda att förlora 10 000 döda i ett krig för att rädda endekadent oljeschejk?'' Det är bara ett av många tecken påatt Sadams regim är en krigsdiktatur. Denhar överlevt enbart genom att hålla landet i schack genomstigande mobilisering. Givetvis är den irakiska regimenskaraktär och agerande en huvudorsak till katastrofen vidPersiska viken.Men en bidragande orsak är också åratal avmassivt ekonomiskt och militärt stöd till från en lång rad i-länder, i första handSovjetunionen, och . Särskilt upprörande ärden massiva exporten av vapen, kemikalier och annankrigsmateriel till från många av de länder som ingårFN-koalitionen. En företrädare för den irakiskaexiloppositionen har yttrat att inte bordejämföras med , utan med Frankensteins monster:''Han skapades av dem som slåss mot honom. Sedan vardet något som gick snett, så nu försöker de kontrollerahonom. Resultatet är att Sadams främsta offer (det irakiskafolket) nu bestraffas av Sadams f d uppbackare!'' (FinancialTimes 21/1 1991)Någon tvekan råder således inte för del omatt huvudorsaken till den nu akuta konflikten och kriget ärSadam invasion i . Invasionen utgör ettflagrant brott mot FNs stadga och internationell rätt.Det hindrar inte att också den akuta konfliktensbidragande orsaker och djupare problem i regionen måsteundanröjas om en stabil fred ska kunna uppnås. Det måsteockså ifrågasättas om ett massivt militärt krig underUSA:s ledning är ett adekvat sätt att etablera envärldsordning som skall syfta till världsfred.Miljöpartiet de gröna ser som sin uppgift att företrädasåväl miljö- som fredsrörelsernas perspektiv i . Urbåda dessa synvinklar framstår som ettallvarligt felsteg.Oljeberoendet bidragande konfliktorsakEn felinriktad amerikansk energipolitik har skapat ett''behov'' av ingripande för att skydda oljekällorna. Ettrimligare sätt att bemästra världens oljeberoende vore attminska efterfrågan, istället för att gå i krig för att garanteratillgången. Men Bush-administrationen har i praktikensaboterat ansträngningarna att spara energi och införalämpliga alternativ till olja.I stället har Bush-administrationen hållit fast vid just denpolitik som har bidragit till att kasta in världen i krig.Detta lämnar vägen öppen för de stora olje- ochenergibolagen att exploatera genom att drivafram miljöfarliga ''energi-lösningar'' såsom kärnkraft ochexploatering av skyddade vildmarksområden. Utan engenomgripande förändring av energipolitiken kommerliknande situationer som den nuvarande i Persiska gulfenatt uppstå gång på gång.Kriget leder till miljökatastrofErfarenheterna från , ,och --pekar på att det blirallvarliga ekologiska följder av militär mobilisering ochkrig. Därför måste, vid sidan av det mänskliga lidandet ochde ekonomiska följderna, krigets miljökonsekvenseruppmärksammas.Vi är djupt oroade inför både de omedelbara och delångsiktiga konsekvenserna, såväl ur ekologisk sommänsklig synvinkel, av att kemiska vapen, biologiska vapenoch kärnvapen kan komma att användas i kriget. Vi ärockså oroade av den potentiella sociala och miljömässigakatastrof som kan bli följden av bombningar avanläggningar för kemiska vapen, oljeplattformar ocholjeraffinaderier och kärnkraftdrivna fartyg medkärnvapen. Den amerikanska militärledningen harrapporterat att två irakiska kärnkraftsanläggningar harförstörts, ''men att ingen radioaktivitet läckt ut''. Hur ensådan garanti har kunnat ges framgår dock inte avrapporten.Det kommer att få omfattande direkta konsekvenser förbefolkningen på landsbygden i området, och för denekologiska stabiliteten, att man nu riktar in sig på attförstöra vattenresurser, vare sig det rör sig om dammar,brunnar, bevattningsanläggningar eller sumpmarker.Förödelsen av landområden och den påföljande strömmenav miljontals flyktingar är de oundvikliga följderna av ettomfattande krig i området.Miljöförstöringen i regionen inleddes redan med denmassiva uppladdningen. Den amerikanska militärenproducerar redan hemma i mer giftigt avfall än de femstörsta civila kemiföretagen tillsammans! Kriget i kommer utan tvivel att generera enorma mängdergiftigt avfall.Alla gröna: invasion -- brott mot FN-stadganInte bara de gröna, utan hela deninternationella gröna rörelsen har reservationslöst fördömtIraks annektering av Kuwait.I ett uttalande vid i 1990slog företrädare för ett trettiotal gröna partier, varav etttjugotal med parlamentsrepresentation, från i östtill i väst, från i norr till i syd, fastatt annekteringen är en aggressionshandling som stridermot folkrätten och välkomnar de snabba och omfattandeFN-besluten om sanktioner mot Irak.Samtidigt uppmanar European Greens de europeiskaregeringarna att dra tillbaka alla trupper från Persiska vikenoch och avvisar förslaget att skapa eneuropeisk interventionsstyrka. European Greens anklagaralla de länder (främst , ochSovjetunionen) som -- trots kunskap om den irakiskaregimens brott mot mänskliga rättigheter -- försett den medvapen, för medskyldighet till den uppkomna situationenoch slår fast: måste lösas med fredligamedel, inte genom militär intervention. Det heter också iEuropean Greens uttalande:Europa måste upphöra med sin sekellångakolonialistiska och utsugande tradition gentemot den såkallade tredje världen. Det är ett märkligtsammanträffande att 1992 inte bara EGs inre marknadplaneras bli färdig utan att 1992 också är 500-årsminnet avden europeiska koloniseringen av . För närvarandeleder kampen om oljan till att industriländerna dammar avsina interventionsstrategier mot den tredje världen.Europas utrikespolitik gentemot tredje världen måsteradikalt förändras. måste sluta att leva påbekostnad av de fattiga i Syd.Krisen måste lösas fredligtDet är mot bakgrund av denna grundsyn Sverigesagerande måste betraktas. Gulf-krisen är det första testet påom oberoende neutralitetspolitik är något värd närdet tagit slut och Berlin-muren fallit. SkallSverige fortfarande eftersträva att kunna spela enöverbryggande och fredsmedlande roll? Eller avser Sverigenu att inordna sig i den nordliga i-världens framväxandeblock?Miljöpartiet de gröna anser att konflikten i Gulfen måstelösas med fredliga medel, däribland sanktioner ochförhandlingar. roll i detta skede bör vara den aktivafredsmedlarens.FN -- fredsmedlare, inte krigsdeltagareIraks invasion av är ett brott mot ,folkrätt och mänskliga rättigheter, vilket inte minst visas avAmnestys senaste rapport om våld och övergrepp av deirakiska ockupationsstyrkorna. Men världen har sett otaligabrott mot folkrätt och mänskliga rättigheter efter andravärldskriget utan att FN har legaliserat militärt ingripande.Förenta Nationerna bildades bland annat för att kunnata itu med internationella brott med fredliga och civilamedel. FN:s huvuduppgift är att bevara freden. Därför börFN inte sanktionera eller medverka till att starta storkrig.Såväl lagligheten, som lämpligheten i det FN-beslut somligger till grund för den militära aktionen från ochdess allierades styrkor mot har ifrågasatts.FN-stadgan ger visserligen utrymme för att FN som ettyttersta utväg kan tillgripa militärt våld. Detta kan dockbara ske om samtliga permanenta medlemmar avsäkerhetsrådet är överens. Det har inneburit att FN ickekunnat agera med kraft och än mindre med militärt våld närnågon av de fem stormakterna direkt eller indirekt äriblandad. Detta skapar i stora delar av världen en känsla avatt bara visst förtryck kan räkna på FN-reaktion, medanannat förtryck negligeras. Denna situation är knappasthållbar i längden. Det finns därför anledning att motbakgrund av FNs 46-åriga erfarenhet förutsättningslöstpröva vilka medel som skall stå till FNsförfogande för polisiär verksamhet i syfte att upprätthållarespekten för och vilka beslutsformer som skallgälla för att dessa medel skall få användas.FNs resolution 678 som i princip ger och dessallierade klartecken att gå till militär aktion mot , harfått förbehållslöst stöd av . Emellertid har den ocksåkritiserats av personer som är kända för en ansvarsfull synpå utrikespolitiska förhållanden ( bl.a. SIDA-chefen och f d riksdagsledamoten , m.fl.).Det har hävdats att resolutionen ger stormakter möjlighetatt missbruka FN för egna maktpolitiska ambitioner ochriskerar att göra FN till ett redskap för syften sommotverkar FNs huvudmål: att skapa och vidmakthålla fred.FN:s medverkan i kriget i leder till en radkonsekvenser som inte tillräckligt hade övervägts föreresolution 678:FN blir krigförande part och förlorar sinmoraliska oskuld inför stora delar av världen.FN förlorarsin praktiska förmåga att stoppa eller förkorta kriget. USAkan ju aldrig tillåta det innan man har ''vunnit''.FN kandras med i en politisk ''förlust'' för och förlorardärmed också för lång framtid förmågan att utvecklas till enupprätthållare av folkrätten och straffare avenvåldshärskare.Därför bör resolution 678 omprövas.Sanktioner behöver för att verkaFredsforskaren visade i en analys i endansk tidskrift strax före krigsutbrottet att ''sanktionernamot kan förväntas bli långt mer täckande änekonomiska sanktioner normalt är''. Men han spåddesamtidigt att ''först ett gott stycke in på 1991 eller till ochmed 1992, blir de ekonomiska sanktionerna verkligtallvarliga för livsmedelsförsörjningen''. (Vandkunsten 91jan)ambassadör i förmodade i Aktuellt 21/1att det inte skulle handla om veckor eller månader innansanktioner skulle ha effekt på politik, utan snarare omår.Också andra erfarenheter visar att fredligainternationella insatser mot kriminella regimer dess värrekan ta , som t.ex. i fallet Sydafrika.Slutsatsen av detta resonemang är att sanktioner som ärseriöst menade som ett alternativ till krig måste planeras föratt verka , inte bara . Sker intedetta kan sanktionerna inte tas på allvar, utan måstebetraktas som politiskt förspel till kriget istället för ettalternativ till det.Vi delar alltså inte tron på att en begränsad förlängningav fristen skulle ha haft någon större effekt på SadamHusseins agerande. Men vi avvisar tanken att dettaförhållande motiverar ett militärt angrepp.De omfattande skador som vållats repareras inteav ett militärt angrepp. Risken är istället uppenbar att deåterstående resterna av utplånas under det krig somär avsett att trygga landets befrielse.Vår uppfattning är att det dessvärre inte finns någonsnabb genväg för att befria ockuperade länder eller störtatyranner, inte ens om FN legitimerar våldet, ifall målet ären värld i fred. Om en internationell rättsordning skall blien fredsordning och inte en oändlig serie krig måste rättskapas via icke-våldsmetoder, inte via krig. Vi har i andramotioner krävt svenskt erkännande av de baltiska staternaoch ökat stöd för självbestämmande. Vi har i enrad motioner krävt solidaritet med allehanda folk somkämpar för sin frihet -- från folket i till folket påÖstra . I inget av dessa fall rekommenderar vi militärtstöd, vare sig från eller FN. Tvärtom: vi vill att allsvensk vapenexport skall avvecklas.Freden är inte ett passivt stillastående, utan enmedveten strategi. Därför måste också de obehagligastestater i första hand bekämpas med genomtänkta icke-våldsstrategier. Om våld skall användas får den sakenavgöras och verkställas av de direkt förtryckta. Vi har intekritiserat militära försvarsåtgärder av kuweitier i exil och iIraks grannländer (inbegripet ). Vad diskussionenhandlar om är det massiva internationella militärinsatsen.Man bör notera att de företrädare för den irakiskaoppositionen som yttrat sig alla är motståndare tillFN-kriget. (Se DN 25/1, 21/1) De förordaristället att den ekonomiska blockaden skulle ha skärpts, bla genom en total politisk bojkott, där skulle isolerasockså från allt internationellt samarbete.Nej till svensk militär och krigsmateriel i Persiska vikenDen har agerat motsägelsefulltbeträffande Kuwaitkrisen. Formuleringarna i IngvarCarlssons berömda brev under gisslankrisen till SadamHussein har inte följts upp av praktisk politik. Regeringenhar istället valt att stödja de brittiska enheterna med ettmilitärsjukhus istället för att kanalisera humanitärt stöd viaRöda korset. Utrikesministern har i deklareratatt ''är inte neutralt''. Utrikeshandelsministern harförklarat att måste sälja vapen till alliansensmedlemmar trots att de är i krig -- vilket strider mot svenskavapenexportregler.I oktober yttrade dessutom utrikesministern enligtmassmedia att skulle kunna delta i ett ''anfallskrig''mot . Sedan kriget har brutit ut ökar vissa länder sininsats. I har utrikesministern krävt att danskatrupper skall medverka direkt i stridande uppgifter.Därför är det angeläget att fastslår attSverige under inga omständigheter kan tänka sig attskicka militär som har till syfte att medverka ikrigsuppdrag till något område utanför gränser.För del kan givetvis bara fredsbevarandemilitäruppdrag av traditionellt slag komma ifråga.FN-stadgans paragraf 43 innebär inget ovillkorligt kravpå medlemsstater att medverka i av säkerhetsrådetbeslutade militära aktiviteter med stridande trupp.Paragrafens lydelse innehåller ett flertal inskränkningar imedlemsstaternas förpliktelser:Medverkan i eventuellamilitära FN-aktiviteter skall ske ''i enlighet med en speciellöverenskommelse'' mellan säkerhetsrådet och berördregering.I en sådan speciell överenskommelse skall bl atruppernas ''antal och slag, deras beredskapsgrad ochlokalisering'' fastställas.En sådan överenskommelse skallförhandlas fram mellan säkerhetsrådet och berördmedlemsstat.En sådan överenskommelse skall slutligenratificeras i enlighet med varje lands regler för detta.Det är således uppenbart att genom att anslutasig till icke har gjort något villkorslöstmedgivande att utan vidare tillhandahålla militär trupp omsäkerhetsrådet så skulle begära. Ett betydande utrymme försjälvständigt svenskt beslutande kvarstår även omsäkerhetsrådet skulle välja att åberopa paragraf 43 för enbegäran om svensk medverkan i en militär FN-aktion.Sverige kan själv besluta om truppslag, antal soldater,beväpning, övrig utrustning, lokalisering av trupperna.Detta betyder att mycket väl skulle kunna avstå frånatt medverka i en FN-aktion enligt paragraf 43 medkrigsförband. bör sålunda, efter förhandling medsäkerhetsrådet, välja andra former för stadgeenligmedverkan i en eventuell FN-aktion enligt paragraf 43.Det bör noteras att nu föreliggande FN-beslut integrundar sig på paragraf 43. Begäran till att bidramed sjukvård har inte kommit från FN utan frånStorbritannien. kan således överhuvudtaget intehänvisa till FN när regeringen nu valt att skicka ettmilitärsjukhus till den ena sidan istället för humanitär hjälptill krigsoffren via Röda korset. Effekten har blivit attSverige deltar med militär personal i en USA-ledd militäraktion. Detta kan inte stödja.Ett minimikrav är att beslut om att skicka svensk militärpersonal utomlands, om det inte gäller traditionellfredsbevarande FN-verksamhet, enbart skall kunna fattasav riksdagen.Fredskonferens för hela MellanösternVissa anhängare till vill ''asfaltera ''. IIsrael höjs åter röster för att man ska utnyttja tillfället för attdriva ut alla palestinier från Israel-ockuperat område. Ändåfinns det anhängare till kriget som tror att det ska beredavägen för en stabil och rättvis lösning på alla problem iMellanöstern. Vi har svårt att dela den optimismen, men sergärna att vår bedömning är felaktig. Det vore bra om t exden brittiske utrikesministern lyckasövertyga sina allianspartner om vad han skrev på krigetsandra dag i (18/1). Han konstaterade bl a:In 1967 Resolution 242, passed after theSix , called for Israeli withdrawal from theOccupied Territories, balanced by recognition ofIsrael's right to exist within secure borders. This resolutionremains the internationally agreed basis for settlement.I denna mening döljs en intressant sensation,formuleringen ''the'' Occupied Territories. I den officiellaengelskspråkiga FN-texten saknas den bestämda artikeln''the'', vilket utgjort grundval för israeliska krav på attslippa lämna mer än vissa delar av de ockuperadeområdena. Detta har palestinierna inte kunnat godta, utankräver hela och Ghaza-remsan för sinpalestinska stat. När nu den brittiske utrikesministern påengelska väljer att referera den franska versionen av FN-texten saknar det inte politisk betydelse. Hurd talar ocksåom en internationell konferens för alla parter ''inbegripetpalestinierna'' om en Mellanösternfred och om enMellanösternupplaga av (någorlunda)framgångsrika ESK. Givetvis är det denna sorts förslag sommåste förverkligas med kraft sedan stridsmullret tystnat. ''Marshall-hjälp'' till MellanösternVissa beräkningar anger att kostar den rikavälden , ungefär lika mycket som heladen svenska statsbudgeten. Det är dubbelt så mycket somhela i-världens bistånd till ! Kan man plötsligtsatsa sådana enorma summor på att skydda sinaoljeintressen (och en liten stats frihet) borde det inte varaomöjligt att satsa liknande summor på att förbygga framtidabehov av liknande insatser. bör ta initiativ till enefterkrigskonferens för återuppbyggnad så snart det blirmöjligt och därvid erbjuda sig att medverka med enproportionell del av 100 miljarder kronor.Internationell kontroll av handeln med krigsmaterielStörre delen av industrivärlden har bidragit tillupprustningen av , också . tändernytt hopp hos producenter av förstörelsemedel ochdödsmaskiner. har vid en internationell jämförelseantagit restriktiva regler för vapenexport. är detuppenbart att de inte varit tillräckliga för att förhindra attsvensk krigsmateriel hamnar hos de flesta krigförandeländer. Vi anser att måste avveckla all vapenexportom trovärdigt ska kunna verka för allmänbegränsning av vapenhandeln. De planer som finns inomEG på att etablera en gemensam vapenmarknad där vapenbetraktas som vilken vara som helst är alarmerande.Miljöpartiet anser att FN måste etablera strängare reglermot handel med krigsmateriel och substanser ochkomponenter som kan komma till användning i ABC-stridsmedel. bör ta förnyade initiativ till detta.Omedelbar vapenvilaKriget har när detta skrivs pågått . Demateriella skadorna är redan enorma. De mänskliga är detockså med säkerhet, även om informationen är bristfällig.Också miljöskadorna blir allt tydligare. Redan haroljekällor satts i brand.Trots detta tycks avsikten vara att fortsätta kriget iveckor och månader. De allvarliga skador som redaninträffat skall mångdubblas! Vid liknande situationerbrukar sitta i permanent sammanträde.Men sker praktiskt taget ingenting i FN.I detta läge bör försöka samla stöd bland FNsmedlemsstater för ett snabbt stopp på kriget, en vapenvila isyfte att möjliggöra förhandlingar och förnyade icke-våldsstrategier. Med hänvisning till ovanstående hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt på alla sätt bör främja en fredlig lösning av kriseni ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt aktivt bör motsätta sig att trupper under FNsöverinseende eller med FNs sanktion uppträder somstridande part i en konflikt,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör hävda att militära FN-insatser skall ske iformen av fredsbevarande trupper som sätts in mellanstridande parter,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i FN bör ta initiativ till en omprövning avresolution 678,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i FN bör ta initiativ till en förutsättningslösprövning av stadgar och beslutsformer beträffande FNs rättatt använda eller legitimera militärt våld för att upprätthållarespekten för ,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör ta initiativ till en helhetslösning avkrissituationen i så att alla ockupationer,däribland den irakiska av och den israeliska avPalestina, bringas att upphöra,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt icke ens om FN skulle hänvisa till paragraf 43skall sända krigsförband utanför gränser,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt svenskt deltagande i FN-aktioner uteslutande får ske ifredsbevarande syfte,9. att hos regeringen begär förslag till lag somstadgar att det är uteslutande ensamrätt att fattabeslut om medverkan av svensk militär personal utanförlandets gränser, såvida det inte rör sig om traditionellfredsbevarande tjänst i FN-regi,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt konkreta insats i den nu aktuella krissituationenicke får ske genom militär insats -- inbegripet militärsjukvård -- på endera sidan, utan enbart i form av humanitärhjälp genom Röda korset som kan komma alla parterskrigsoffer till del,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt måste ta initiativ till en vapenvilaoch en förnyelse av de ekonomiska och andra icke-militärasanktionerna mot landet tills de irakiska trupperna harlämnat ,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt omgående skall stoppa all utförsel avkrigsmateriel till de krigförande parterna,13. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall ta förnyade initiativ till bindande reglerunder FN-kontroll som förbjuder eller begränsar handelnmed krigsmateriel och substanser och komponenter somkan användas för tillverkning av ABC-stridsmedel,14. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör ta initiativ till att en s.k. Marshallhjälp påsammanlagt för återuppbyggnad tillMellanöstern från industri- och oljeländer verkställs såsnart kriget är slut,15. att som sin mening ger regeringen till kännaatt vid en sådan Marshallhjälp bör delta iproportion till sin ekonomiska förmåga.