ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02K702 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad proportionalitet vid val till kyrkofullmäktige i kyrklig samfällighet Bestämmelser om valkretsindelning vid val tillkyrkofullmäktige i kyrklig samfällighet återfinns i 4 §(1972:704) lagen om kyrkofullmäktigeval. Enligthuvudregeln skall varje i samfälligheten ingåendeförsamling utgöra egen valkrets. Vid fördelningen avmandat i fullmäktige skall först ett mandat tilldelas varjevalkrets. De överskjutande mandaten skall sedan fördelasmed hänsyn till antalet röstberättigade i varje valkrets.I kyrkliga samfälligheter där några församlingar haravsevärt större antal röstberättigade än det stora antaletsmå församlingar, resulterar det gällande regelsystemet i enstark snedfördelning av mandaten bland de i valetföreträdda partigrupperingarna.Som exempel må nämnas kyrkligasamfällighet där vid val av de i samfälligheteningående 19 församlingarna en församling utsåg 23ledamöter i kyrkofullmäktige, en församling utsåg 3ledamöter, 6 församlingar utsåg två ledamöter, medan 11församlingar utsåg en ledamot. Valkretsindelningenmedförde att antalet avgivna röster per erhållet mandatutgjorde för 37,5 röster/mandat, försocialdemokraterna 64,9 röster/mandat, för moderatasamlingspartiet 65,5 röster/mandat samt för folkpartietliberalerna 100,0 röster/mandat.I har sedan demokratiska val infördes deallmänna valen genomförts som proportionella val ochtanken på majoritetsval i enmansvalkretsar avvisats. Ilagstiftningen för val till riksdag, landsting ochkommunfullmäktige har alla ändringar under senare årsyftat till en rättvisare mandatfördelning.Enligt 2 kap 9 § vallagen skall vid val tillkommunfullmäktige, om kommunen indelas i valkretsar,dessa utformas så att varje valkrets kan beräknas utse minst15 kommunfullmäktige.När det gäller landstingsval skall enligt 2 kap 8 §vallagen, 9/10 av mandaten vara fasta valkretsmandat.Utjämningsmandaten skall enligt 14 kap 15b § vallagenfördelas så att fördelningen av alla mandat i blirproportionell.Enligt kyrkomötets skrivelse 1986:3 har 1986 årskyrkomöte anhållit att regeringen låter utreda frågan omkyrkofullmäktigeval i kyrkliga samfälligheter. Inget förslaghar dock lagts fram av regeringen.Det är dock angeläget att frågan om ökadproportionalitet också vid valet till kyrkofullmäktige ikyrkliga samfälligheter får en godtagbar lösning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag innebärandeökad proportionalitet också vid valet till kyrkofullmäktige ikyrkliga samfälligheter.
mot · GE02K703 · 1991-01-25 00:00:00 — Förberedelser för val av svenska representanter i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U504 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående förberedelser inför val avsvenska representanter i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående subsidiaritetsprincipen.
mot · GE02K704 · 1991-01-25 00:00:00 — Utländska valrörelser är allmänhet avsevärt merkoncentrerade än de svenska, som vanligen pågår i minst 5--. Varken för väljarna eller partierna är så utdragnakampanjer till någon egentlig fördel. Tvärtom sliter de såvälpå kandidaterna som på partiernas finanser och väljarnastålamod. Det vore från alla dessa synpunkter välgörande attåstadkomma mer komprimerade valrörelser.Frivilliga överenskommelser i denna riktning har iblandeftersträvats, men inte gått att träffa. Den bästa metodenatt nå målet förefaller vara att flytta valdagen från dentredje till den första söndagen i september.Eftersom valarbete inte kan starta hur tidigt som helst isemestertider uppstår härigenom en naturlig förkortning avvalkampanjen med c:a två veckor.En annan fördel med ett tidigare val uppstår för de valdaförsamlingarna och de styrande organ som bildas på basis avvalutslaget. På riksnivån får en eventuell nytillträddregering på sig för budgetarbetet och kan därmedbättre sätta sin prägel på den budget som framläggs ijanuari. Även i kommuner och landsting, där budgetarbeteti september är längre framskridet, ökar möjligheterna föreventuella nya majoriteter att påverka de ekonomiskabesluten.Den förskjutning av valdagen som här föreslås kräveringa ändringar i riksdagsordningen, där det heter (RO 1kap. 1 §) att ordinarie val till hålls i september.Det räcker med att ändra ett ord i vallagen, där 1 kap. 3 § 1st. bör ges följande lydelse:Ordinarie val rill samt val i hela riket avlandstingsmän och kommunfullmäktige förrättas sammadag. Valdag är första söndagen i september.Ändringen bör träda i kraft i sådan tid att den nyaordningen blir gällande års val. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar ge 1 kap. 3 § första stycket vallagenden lydelse som anges i motionen.
mot · GE02K708 · 1991-01-25 00:00:00 — Bättre skydd för rösthemligheten Röstning kan ske genom make/maka eller bud. Om såsker överlämnar maken/makan eller budet envalsedelsförsändelse, bestående av ett ytterkuvert med ett,två eller tre s.k. innerkuvert innehållande valsedlar, tillvalförrättaren.Ytterkuvertet och innerkuverten har en brunaktig kant.S.k. valkuvert, som används om man röstar personligen,har emellertid en svartaktig kant. Till detta kommer att deär försedda med olika text.Det sker en rigorös kontroll av att ytterkuvertet är rättifyllt och bevittnat samt att budet undertecknatvalförsändelsen. Valförrättaren skall t.o.m. fråga budet omsläktskap.Det är emellertid inte så vanligt att röstning sker genommake/maka eller bud, varför problem med rösthemlighetkan uppstå. Detta kan ske på grund av att innerkuverten harannan färg och text än valkuverten. Detta kan resultera iatt såväl valförrättare som prickar av personer som röstargenom make/maka eller bud som ordföranden kan minnasnamnen på dessa personer vid rösträkningen.För att total rösthemlighet skall kunna upprätthållasmåste innerkuverten vid röstning genom make/maka ellerbud vara identiska med de valkuvert som används dåpersoner inställer sig personligen och röstar. För attuppfylla detta krav bör vallagen ändras.I motionen läggs förslag till lagändringar. Det börankomma på vederbörande utskott att utforma erforderligförfattningstext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar ändra vallagen i syfte att bättreskydda rösthemligheten i enlighet med vad som i motionenanförts.
mot · GE02K709 · 1991-01-25 00:00:00 — Spärreglerna i vallagar, m.m. Demokratins kris förs allt oftare på tal, när man pratarpolitik. Det är många som tycker att demokratin måstevitaliseras och förnyas, men det är sällan som det förs framkonstruktiva förslag i debatten.De politiska valen är för många människor inte längreintressanta, man struntar helt enkelt i att gå till vallokalen,eftersom man har svårt att identifiera sig med någotpolitiskt parti.Förnyelsen när det gäller nya partier och ideologier harvarit minst sagt sparsam. de gröna är det endaparti , som av egen kraft har lyckats att fårepresentation i riksdag.Att det inte har fötts något nytt riksdagspartibehöver inte vara ett tecken på att demokratin intefungerar. Men i har vi ett system, som gör att nyaidéer bromsas och inte får samma chans att delta i den friadebatten.När vi nu har lyckats bryta igenom de spärrar, som finns idet svenska valsystemet, anser vi att det är vår plikt att ävenfortsättningsvis arbeta för att få bort de hinder, som finns idet svenska samhället för att nya partier skall få singrundlagsskyddade rätt till den fria opinionsbildningen.Minskade ekonomiska hinderNya partier har stora ekonomiska hinder för attkunna delta i den politiska debatten. Opinionsbildning ochvalrörelser kostar stora summor, och detta har deetablerade partierna, och även vi, statligt partistödför att kunna klara.Idag ges det inget partistöd till de partier som inte harnått i riksdagsvalen. Det finns däremot ett systemför att hjälpa gamla partier som åker ut att få en chans attta sig in igen. Vi anser att det är viktigare att nya idéer får enchans, än att de gamla hänger kvar.Enligt vår mening måste det finnas ett grundstöd för allarikstäckande partier, om de har registrerat ett visst antalnamnunderskrifter. Hur många underskrifter det skall varaför att få grundstöd är vi beredda att diskutera med andrapartier som ''vågar'' ge stöd till nya partier. Vidare anser viatt de partier som uppnått av rösterna i föregående valockså skall garanteras ett visst grundstöd.Sänk spärren till 2%Vi föreslår också att den nuvarande 4%-spärren sänkstill i riksdagsvalen. En sådan spärr skulle underlätta förnya opinioner att få sin stämma hörd i . Samtidigtskulle den vara en rimlig spärr för dagsländebetonaderörelser.I konsekvens med denna sänkning föreslår vi att dennuvarande spärren på av rösterna i en enskild valkretssänks till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de ekonomiskaförutsättningarna bör förbättras för nya partier,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att spärrarna till börsänkas.
mot · GE02K801 · 1991-01-25 00:00:00 — Benämningen på det nya seklet Det diskuteras redan nu hur det nya seklet officiellt skalluttalas -- som år tvåtusen eller år tjugohundra. Mycket talarenligt min uppfattning för det förstnämnda.Detta stöds också historiskt sett. Det talas exempelvisom att ägde rum år tusen, aldrig årtiohundra. Det finns ingen rimlig anledning för oss att nuändra på detta och kalla år tvåtusen för tjugohundra.Internationellt sett är år tvåtusen också vedertaget.Sålunda räknar exempelvis FN:s befolkningsexperter medatt antalet människor i världen skall ha passerat åttamiljarder år ''tvåtusentio''.Eve , professor i pedagogik, påpekar att ävenEuroparådet i sin framtidsplanering talar om år tvåtusenoch aldrig något annat. Som framtida medlem i deneuropeiska gemenskapen finns det naturligtvis ingenanledning för att skilja ut sig.Enligt min uppfattning bör som sin mening geregeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attdet nya seklet bör benämnas år tvåtusen.
mot · GE02K802 · 1991-01-25 00:00:00 — Från och med innevarande budgetår gäller nya regler fördet statliga stödet till dagspressen. Det tidigareproduktionsstödet har ersatts av ett driftsstöd tilldagstidningar som har ett konkurrensmässigt underläge tillföljd av låg spridning bland hushållen på utgivningsortenoch som därmed är mindre attraktiva påannonsmarknaden.Enligt gällande regler utgår allmänt driftsstöd tilltidningar som utkommer med minst 2000 exemplar och vadgäller hög- och medelfrekventa tidningar om de har högst40 % täckningsgrad på utgivningsorten. Lågfrekventatidningar erhåller allmänt driftsstöd om de har högst 25 %täckningsgrad på utgivningsorten.I undantagsfall får ett begränsat driftsstöd beviljasäven för dagstidningar vars täckningstal överstiger 40 %men som ges ut i vissa glesbygdsområden som kännetecknasav extraordinär marknadsstruktur och där täckningstaletdärför inte ger en rättvisande bild av tidningarnaskonkurrenssituation. Dessa områden är , Ölandoch Laholmsområdet. Ett begränsat driftsstöd kan ocksåutgå till tidningar i som till väsentlig men inteövervägande del är skrivna på finska.Driftsstöd skall därutöver i särskilda fall fåutbetalas till två andra kategorier av tidningar. Det gällerdels tidningar som huvudsakligen är skrivna på annat språkän svenska, dels tidningar som i huvudsak distribueras tillsvenska medborgare utomlands.Dagstidningskommittén, vars förslag ligger till grund förden nya ordningen för presstödet, föreslog att det årligadriftsstödet liksom tidigare borde kombineras medmöjligheter till bidrag för mer långsiktiga åtgärder, främstrationaliseringar och omstruktureringar. Ettutvecklingsstöd innefattande såväl stöd tillförpressinvesteringar som till gemensammatryckeriinvesteringar, i huvudsak utformat enligtdagstidningskommitténs förslag, ingår i det nya presstödet.I ett viktigt avseende, nämligen när det gäller vilkatidningsföretag som kan komma ifråga för stöd tilltryckeriinvesteringar, avviker dock utvecklingstödetsutformning från dagstidningskommitténs förslag. För att ettutvecklingsstöd skall kunna beviljas skall minst en av dedeltagande tidningarna ha allmänt driftsstöd.Enligt vår mening bör stöd till tryckeriinvesteringar ienlighet med dagstidningskommitténs förslag kunna utgåäven i fall när någon av de samverkande tidningarnaerhåller annan form av årligt driftsstöd (begränsatdriftsstöd eller driftsstöd i särskilt fall). Detta är i hög gradrimligt då det yttersta syftet med utvecklingsstödet är attgenom rationaliseringar och omstruktureringar på siktminska behovet av årligt driftsstöd för de tidningar som haren särskilt ogynnsam marknads- och konkurrenssituation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsstödet tilldagstidningar.
mot · GE02K803 · 1991-01-25 00:00:00 — p10Den varelse som ej sitt ursprung vördarfår aldrig stadigt fäste i sig själv.Shakespeare, egen nationaldag är icke helgdag. Det bör densjälvfallet obetingat vara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att skallvara helgdag.
mot · GE02K804 · 1991-01-25 00:00:00 — , som också är Svenska flaggansdag, bör enligt vår mening göras till helgdag.Riksdagsmajoriteten har avslagit liknande förslag från oss,senast vid förra . Vi upprepar nu detta förslag.Det är enligt vår mening värdefullt om vi ytterligaremarkerar vikten av nationaldag. börsåledes vara helgdag. Utvecklingen i vårt land under senareår är sådan att nationaldagen har kommit att uppfattas somen nationell högtidsdag. Denna utveckling är inte någotspeciellt för utan vi kan i vår omvärld se exempel påatt nationaldagen firas under festliga former. Vi behöverinte gå längre än till några av våra nordiska grannländer föratt kunna konstatera detta. En gemensam dag för attuttrycka nationell och kulturell gemenskap är en tillgång förvårt samhälle. För att möjliggöra för alla människor att firavår nationaldag föreslår vi att denna dag blir helgdag. Så ärdet redan i de flesta andra länder. Det finns en breduppslutning bland människor bakom detta krav. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att börbli stadfäst som helgdag.
mot · GE02K805 · 1991-01-25 00:00:00 — Lättläst nyhetsinformation och litteratur Det finns i många människor som inte harmöjlighet att tillgodogöra sig det vanliga nyhetsflödet itidningarna, människor som inte kan njuta avläsupplevelser i vanlig skönlitteratur.Det gäller i första hand begåvningshandikappadepersoner men också i växande omfattning invandrare medbegränsade svenskkunskaper.För dem är den utgivning av nyhetstidningen 8 SIDORoch den utgivning av skönlitteratur som gör avmycket stort värde. Denna utgivning, som tidigare skeddegenom försorg, görs avLL-stiftelsen.Tidningen utkommer med ca 45 nummer ochmålsättningen är dels att förbättra kvalitén, dels att utökautgivningen till full veckoutgivning.Tidigare har man kunnat göra 20 bokutgivningar per årmen på grund av medelsbrist har antalet nu sjunkit till l5--l6 utgivningar . Med den låga uppräkning av anslagetsom nu skett och de kraftigt ökade kostnaderna kommerutgivningen att sjunka ytterligare.För att nå de begåvningshandikappade som i storutsträckning bor ute i samhället krävs helt andramarknadsföringsåtgärder än för övriga grupper. För dettakrävs också resurser som inte finns.Enligt vår uppfattning har de begåvningshandikappadelika stor rätt som andra grupper, t ex synskadade, att fånyheter och läsupplevelser. Det har en oerhörd betydelseför dem och deras självkänsla och livskvalitet. Samma sakgäller för invandrarna. Vi anser därför att anslaget till bör räknas upp med 2,1 milj. kr. i enlighet medderas anslagsframställan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till anslaget Hl2, bil. l0, bidrag till och litteratur anvisar 2,1 milj. kr. utövervad regeringen har föreslagit eller således 9,734 milj. kr.
mot · GE02K806 · 1991-01-25 00:00:00 — Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So223 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av ökatekonomiskt stöd (rubrik 9),2. att för /92 underutbildningsdepartementets anslag H 12 Bidrag till Stiftelsenför lättläst nyhetsinformation och litteratur anslårytterligare , dvs. (rubrik 9).
mot · GE02K807 · 1991-01-25 00:00:00 — De nya presstödsreglerna har varit i kraft . Redan nu kan konstateras attregelsystemet i ett avseende givit effekter som inte varavsedda. Utvecklingsstöd till samverkan vid gemensammainvesteringar i tryckerianläggningar för dagstidningar kanenbart utgå om minst ett tidningsföretag har allmäntdriftsstöd. Tidningsföretag med begränsat driftsstödkommer därmed i ett sämre läge.När det gäller övriga former av utvecklingsstöd harpressstödsnämnden möjlighet att utifrån en presspolitiskbedömning ge utvecklingsstöd även till tidningar som intehar driftsstöd.Reglerna bör enligt vår mening även innefattamöjligheter att göra en presspolitisk bedömning avseendetidningar med begränsat, men årligt, driftsstöd.Med en sådan utvidgning av bestämmelserna kantidningsföretag på och , i ochTornedalen komma i fråga för stöd enligt 3 kap. 2--4 §§ ipresstödsförordningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär sådan ändring av 3kap. 2--4 §§ presstödsförordningen (SFS 1990:524) atttidningsföretag med begränsat driftsstöd kan komma i frågaför utvecklingsstöd till gemensamma tryckerianläggningar.
mot · GE02K808 · 1991-01-25 00:00:00 — Presstödet har haft till uppgift att förhindra lokalainformationsmonopol och en koncentration inommassmedierna. I någon mån har presstödet varitframgångsrikt när det gäller att nå detta syfte.Under de som gått sedan presstödet infördes -- ochde nästan 30 som passerat sedan det började utredas -- hardock massmediebilden drastiskt förändrats. Där för 30 årsedan två lokaltidningar, ett radioprogram och en TV-kanalvar de enda informationsmedierna har medborgarna ettstort medieutbud. Förutom lokala tidningar finns numöjlighet över hela att få åtminstone Stockholmsmorgontidningar med morgonutbärning. i tidningskioskerna har ökat. Den fackligapressen står starkare . Dessutom finns nu treriksradiokanaler, lokalradio och en alltmer utbyggdnärradio. sänder två program. På deflesta orter har omkring hälften av befolkningen tillgång till8--15 TV-kanaler via kabel eller parabol.Det växande medieutbudet gör att talet ominformationsmonopol inte har samma tyngd som tidigare.Under en följd av år har därför liberalernaföreslagit en successiv neddragning av det statligapresstödet. Vi har också påpekat att regeringen intefullgjort förslaget om en konsekvensanalys av ett successivthelt avtrappat presstöd. Detta efterlystes i direktiven tilldagstidningskommittén och påpekades i remissvaren av bl.a.SPK. Presstödet är inte förenligt med en sund konkurrens,och målsättningen bör vara en total nedtrappning.Vi föreslår nu att driftsstödet till dagspressen minskasmed till 352 milj.kr. och att utvecklingsstödet tilldagspressen reduceras med 5,8 milj.kr. till 30 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en successiv nedtrappning av detstatliga presstödet,2. att till Driftsstöd till dagspressen (H 6) /92 anvisar ett förslagsanslag på 352milj.kr.,3. att till Utvecklingsstöd till dagspressen (H 7)för /92 anvisar ett reservationsanslag på 30milj.kr.
mot · GE02K809 · 1991-01-25 00:00:00 — Lättläst litteratur för vuxna tog beslut om att LL-stiftelsenskulle permanentas. Då hade stiftelsen somförsöksverksamhet gett ut en lättläst nyhetstidning, 8-SIDOR. fördes utgivningen av lättlästa böckeröver från SÖ till LL-stiftelsen.Utgivning av lättläst litteratur för vuxna har bedrivitsmed statligt stöd . Detta har varit ett led isträvandena att förbättra de handikappades kulturellasituation.LL-stiftelsens utgivningsverksamhet är enhandikappolitisk insats. Utgivningen vänder sig till grupperi samhället som annars har ytterst begränsade möjligheteratt få tillgång till nyhetsinformation och litteratur.Stiftelsens verksamhet är i detta avseende unik.Huvudmålgruppen är vuxna begåvningshandikappade.Andra målgrupper är barndomsdöva, afatiker, människormed läs- och skrivsvårigheter, åldersdementa, skolbarnsamt i betydande utsträckning invandrare. Enbart gruppenbegåvningshandikappade utgör ca 70 000 personer. Övriga grupper uppgår tillsammans tillminst 300 000 personer.Utgivningen av tidningen och böckerna vilar på denhandikappolitiska grundsatsen att alla människor skall fådelaktighet i samhällslivet. Handikappade skall så långtmöjligt leva på samma villkor som andra människor och hatillgång till samma service och utbud.Den statliga handikapputredningen har pekat påatt begåvningshandikappade i kulturellt hänseende är enmycket eftersatt grupp. Därför är det viktigt att fortsättautveckla kultur och fritid för denna grupp.Tidningen 8-SIDOR och är produkter somär tillrättalagda för att de berörda handikappgruppernaskall kunna tillgodogöra sig information och kultur. De ärunika i vårt samhälle.För att tidningen skall kunna fungera som nyhetstidningfordras att utgivning sker . Av resursskäl harutgivningen begränsats till 43--45 nummer , ochrisk finns nu för ytterligare begränsning.Det är lätt att föreställa sig den besvikelse tidningensprenumeranter känner de veckor man blir utan sin tidning.Det är också viktigt att möjligheter ges för en utvecklingoch förbättring av tidningen.Under senare år har ett 20-tal LL-böcker givits ut per år.På grund av resursskäl kommer utgivningen /91att bli mer begränsad, och risk finns för ytterligareminskning av antalet titlar.För att kunna nå upp till en variationsrik utgivning ochkunna erbjuda böcker på olika svårighetsnivåer är 20böcker ett minimum.Det bör också framhållas att ett bokprojekt tar ganskalång tid från planering till färdig bok. Resursbrist bliralltså brist på böcker om ca 2 år.För att säkerställa att denna grupp handikappade får denstimulans och information, som tidningen 8-SIDOR ochLL-böckerna utgör, bör tillräckliga resurser ställas tillförfogande. Det är ändå ganska blygsamma anslag totaltsett som det är fråga om. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter att ge utnyhetstidningen 8-SIDOR och lättlästa böcker enligttidigare fastställd målsättning.
mot · GE02K810 · 1991-01-25 00:00:00 — I anslutning till regeringens proposition 1988/89:114 omallmänna helgdagar motionerade undertecknad om attockså vår nationaldag skulle vara helgdag.Propositionens förslag var enligt min meningofullständigt när man inte i denna lagstiftning frånregeringens sida var beredd att göra nationaldagtill helgdag.Riksdagen har fastställt att Svenskaflaggans dag också skall vara vår nationaldag. Dethade då varit naturligt och riktigt att markera detta med attockså göra nationaldagen till helgdag.Mindre än hälften av befolkning har glädje av 1maj som helgdag, ändå har i särskild lagstiftningden likställts med allmän helgdag.Jag vill därför på nytt föreslå att nationaldagen görs tillallmän helgdag, vilket skulle vara till glädje för hela detsvenska folket. Det skulle också möjliggöra för människoratt i större utsträckning kunna vara med och delta i firandetav vår nationaldag. De arrangemang som ordnas ikommunerna runt vårt land kan inte komma alla till delförrän nationaldagen blir helgdag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nationaldag den 6juni i lagstiftning skall regleras som helgdag.