ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02N455 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom lagstiftning är kärnkraftverkens ägareförpliktigade att, till fonder för omhändertagande avkärnkraftens högaktiva avfall samt för rivning av ochrivningsprodukter från kärnkraftverken, inbetala en avgiftsom utgår levererad effekt frånrespektive företag.Principen är givetvis god. Det är sällan som den levandegenerationen i praktisk handling visar sådan hänsyn tillkommande generationer. Men så är också den börda somvi, nu levande, lägger på kommande generationer i form avefterlämnat kärnenergiavfall unik.Även om principen är riktig anser vi, att tillämpningenhar allvarliga brister.För det första utgår kärnkraftsindustrin och statenskärnbränslenämnd ifrån, att kärnkraften skall användasfram . Men därom vet vi intet. Allvarligakärnkraftsolyckor kan när som helst framtvinga en tidigareavveckling.Ett slutförvar för kärnkraftsavfall kräver först en högkostnad för etableringen av själva anläggningen, vilken ärtämligen oberoende av mängden avfall. Därefter kommeren rörlig kostnad för varje ton avfall som skall förvaras.Därför är det motiverat, att så snabbt som möjligt byggaupp ett kapital som möjliggör direktfinansiering av hela denfasta och rörliga kostnaden för etablerandet av ett slutförvarför det producerade avfallet jämte kostnaderna förkärnkraftverkens rivning.Vidare utgår man ifrån att fonderade medel kommer attförräntas med en positiv realränta. Detta är inte moralisktacceptabelt av två skäl:1. Vår generation, som utnyttjar kärnenergin, kan intevara säker på att realräntan kommeratt vara positiv. Därför bör den nu levande generationenuppoffra minst så mycket, som man räknar med att man i enframtid behöver för att ta hand om avfallet. Detta kanenklast omskrivas till att man bör räkna med realränta noll.2. Genom att räkna med en positiv realränta finner man,att ju längre man uppskjuter omhändertagandet av avfalletdesto mindre behöver man inbetala till de fonder som skalltäcka kostnaderna. räknar kärnkraftsföretagen medatt det avfall som produceras --2010skall slutförvaras --2060. D.v.s.: Vadsom produceras under skall slutgiltigt hanteras under40 år varvid tyngdpunkten ligger på slutet av perioden. Omdet visar sig att pengarna inte räcker till, kan man baraskjuta på omhändertagandet tills medlen vuxit med ränta påränta. Genom att kalkylera med realränta noll undvikssådana spekulationer.Med anledning av vad som ovan anförts föreslår vi, attavgiften för omhändertagandet av kärnkraftens avfall frånoch med ungefärligen fördubblas till 4öre/kWh levererad effekt från landets kärnkraftverk.Vidare föreslår vi att statens kärnbränslenämnd ochSvensk instrueras att allakalkyler för omhändertagandet av kärnkraftens avfall skallbaseras på kalkylränta noll. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt avgiften till de lagstadgade fonderna föromhändertagande av kärnkraftens avfall fr.o.m. den 1 juli1991 höjs till /kWh,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kalkyler för omhändertagandet av kärnkraftens avfallskall grundas på kalkylränta noll.
mot · GE02N456 · 1991-01-25 00:00:00 — En fri marknad för köp och försäljning av elenergi behöver en elmarknad där stora och småelproducenter bjuder ut sin elenergi till distributörer ochstora kunder, som fritt kan välja leverantör med hänsyn tillpris, ev tilläggskostnader, leveransförmåga ochleveranstrygghet . ,generaldirektör för statens energiverk har bl a i endebattartikel i föreslagit inrättande av enelbörs i Sverige.En sådan elmarknad förutsätter att köpare och säljarefår använda högspänningsnätet till rimlig kostnad, viföreslår att det blir till självkostnadspris. Nätet bör förvaltasav en organisation som är fristående från de storakraftföretagen. På en väl fungerande elmarknad kommer elsom tillförs marknaden genom effektiv elanvändning attvisa sig vara en miljövänlig och uthållig energiresurs sommånga gånger blir billigast. Även små elproducenter medsol, vind, vatten, biobränsle och andra förnybaraenergikällor kommer att få en chans.Det norska har redan beslutat om att införa enliknande lagstiftning. kommer dennorska energimarknaden att kännetecknas av avreglering,fri konkurrens och effektivare energianvändning.Högspänningsnätet överförs till ett särskilt nätbolag somkommer att erbjuda överföringstjänster tillsjälvkostnadspris.Även distributionen avregleras: Den lokalaelleverantören är skyldig att erbjuda alla kunder att anslutasig till nätet, med den överföringskapacitet varje kund ansersig behöva. Däremot är leverantören inte skyldig attleverera och kunden inte skyldig att köpa av den lokalaleverantören och det blir i praktiken fritt fram för kundernaatt välja andra elleverantörer om de inte nöjda med den dehar. De elverk som kan erbjuda tjänster som kombinerarhög effektivitet med låga kostnader kommer sannolikt attklara sig bäst i den nya konkurrenssituationen. Enligtföreträdare från det norska är det fullt rimligtatt vänta sig en marknad för terminskontrakt som gör kan sälja den el som man räknar med att spara ingenom satsningar på effektivare elanvändning. Storakunder kan dra nytta av den ökade konkurrensen som kanförväntas uppstå mellan olika leverantörer. Små kunder kandra nytta av den rådgivning och hjälp att uppnå effektivareenergianvändning som deras leverantör är skyldig att ge.Vi behöver en elbörs också i . Den bör samarbetamed andra elbörser som kan förväntas i våra nordiskagrannländer och lämpligen kan slås ihop till en nordiskelbörs. Sannolikt kommer det att bildas elbörser även iandra länder, bl a i EG, som vi i mån avöverföringskapacitet kan samarbeta med. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag ominrättande av en elbörs i enligt vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla som genererar elström iSverige och de som planerar att förbruka mer än vad som ärnormal hushållsförbrukning skall ges rätt och möjlighet atttill självkostnadspris transitera elström på det svenskaelnätet och så snart ske kan på elnäten i våra nordiskagrannländer.
mot · GE02N457 · 1991-01-25 00:00:00 — Förbud mot tillverkning och försäljning av halogenlampor utan skyddsglas Forskarresultat har visat att ultraviolett strålning frånhalogenlampor kan orsaka ögonskador och hudcancer omde tillverkas och används fel.Det är den ultravioletta strålningen som lamporna avgersom kan vålla dessa skador om man använder lamporna felgenom att vistas för nära den. används kvartsglassom skyddsglas på grund av att lamporna alstrar så högvärme. Kvartsglaset släpper igenom den skadligastrålningen vilket inte vanligt glas gör.För att ta bort den skadliga ultravioletta strålningen harmånga halogenlampor försetts med skyddsglas och är heltofarliga. Men många lampor finns i handeln som saknarskyddsglas. Detta är inte tillfredsställande.Halogenlamporna har funnits länge och har mångafördelar. Bl a är de energisnåla och har lång livslängd. Debör därför frigöras från det risk- och skademoment som deutgör om de är felkonstruerade. Ett förbud mot tillverkningoch försäljning av halogenlampor utan skyddsglas bördärför införas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen hemställer om åtgärder såatt tillverkning och försäljning av halogenlampor utanskyddsglas inte skall vara tillåtet.
mot · GE02N459 · 1991-01-25 00:00:00 — Snabbavveckling av kärnkraftsanläggningen i KärnkrafttätastSverige är det kärnkrafttätaste landet i världen. Varjesvensk har tillgång till tolv gånger mer kärnkraft än varjeinvånare i och fem gånger mer än varje invånare iUSA. har en överkapacitet av elektricitet i tiomånader. Det är endast två vintermånader somförbrukningen är stor och ibland har t o m elbristunder dessa månader.Eftersom elförbrukningen är så sned har kärnkraftselenbyggts ut bara för dessa vintermånader. Detta betyder måste realisera elen för att få avsättning istörsta möjliga mån för densamma. En Ebberöds bank medandra ord. Kommunerna måste åläggas att göraenergiplaner med syfte att i första hand reducerakärnkraftselanvändningen och användningen av fossilabränslen för att reducera koldioxidutsläppen.Falskt elprisSverige dumpar elen. Elpriset är falskt. Den rättaprislappen skulle rimligen ligga på det dubbla. Västtysklandhar högre elpris. Det enda riktigaoch moraliska vore att sätta ett realistiskt pris på densvenska kärnkraftselen. Med förslag omuranskatt höjs elpriserna automatiskt och kärnkraftensolönsamhet skulle bli uppenbar. I detta pris bör ocksåkostnader för avfallshantering, lagring, reparationer,investeringar, distributionsnät m.m., katastrofförsäkringinräknas. Nämnas bör att 1983--88 byggdesdistributionsnätet ut för 24,9 miljarder.ForsmarkKärnkraftsanläggningen i ligger ca 10 milfågelvägen från och är ett permanent hot mothela . Att tillåta dennakärnkraftsanläggning innebär att makthavarna tar en s.k.kalkylerad risk. Detta kan också översättas som att manspelar roulette med medborgarnas liv och hälsa.En kärnkraftsolycka i Forsmark kan få förödandeföljder. Vid olämpliga vindförhållanden skulle t.ex.Stockholm drabbas på ett katastrofalt sätt.Egendomligt nog finns det inte någon evakueringsplanför största stad. Det betyder att de människor, sombefinner sig i , inte hinner undkomma denradioaktiva strålning som skulle drabba huvudstaden vid enolycka i Forsmark.Kärnkraftsanläggningen i bör snabbavvecklas.En utrymnings/ evakueringsplan för invånarebehövs även efter det att kärnkraften i Forsmark haravvecklats. Forsmarks kärnkraftverk skall inte köras sålänge det inte finns några sådana planer upprättade. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att densnabbavvecklar kärnkraftsanläggningen i ,2. att hos regeringen begär att Forsmarkskärnkraftverk ej får köras så länge ingen existerandeevakueringsplan för med omnejd finns,[att av regeringen begär att den skall ge enlämplig instans i uppdrag att med kommunförhandla om upprättandet av en evakueringsplan förStockholm,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kärnkraftens elpris skallinkludera skatt på uran, kostnad för avfallshantering,underhåll, investeringar och kärnkraftsförsäkring somtäcker utgifterna för en katastrof,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att planera energianvändningenoch göra kommunala energiplaner för hushållning av el ochreducering av koldioxidutsläppen.
mot · GE02N460 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo543 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förnyelse avStockholmsregionens energisystem,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om övergång från fossila bränslen tillmiljövänligare drivmedel som t.ex. etanol.
mot · GE02Sf201 · 1991-01-25 00:00:00 — Försäkrad förälder har för vård av barn som inte rätt till vårdbidrag om barnet på grund avsjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annathandikapp är i behov av särskildtillsyn- och vård. Vid bedömningen av rätt till vårdbidragskall även beaktas sådana merkostnader som uppkommerpå grund av barnets sjukdom eller handikapp. Vårdarföräldern flera handikappade barn som inte fyllt sexton årgrundas bedömningen av rätten till vårdbidrag på detsammanlagda behovet av tillsyn och vård samtmerkostnadernas omfattning.Vårdbidraget är konstruerat på så vis att man kan somförälder beviljas hel, halv eller fjärdedels vårdbidragberoende på omfattningen av det extra tillsyns- ochhjälpbehov barnet har. Vid merkostnader p.g.a. barnetshandikapp kan man sedan beviljas viss del skattefritt. Dessaär uppdelade i fyra olika delar beroende på de kostnaderman har:17 % av basbeloppet34 % '' '''' '''' ''För att göra dessa beräkningar krävs väldigt mycketadministrativt arbete och är till stor del avhängigt hur pass'duktig'' den handläggare är på kassan som handläggervårdbidragsärendet.Man ska t.ex. vid en ansökan som avser ett allergibarnta reda på vilka merkostnader som denna familj har p.g.a.barnets handikapp. Kostnader för extra tvätt, städning,textilier i hemmet, heltäckningsmattor, speciell kost etc.När man sedan samlat in alla uppgifter som man tror sigbehöva ska man utreda skillnaderna av vad som ärmerkostnad mot en normal kostnad som man har förbarnet. Detta är otroligt tidsödande och den summa man fårfram är alltså mycket beroende på hur mycket uppgifterföräldrarna lämnar samt hur ''duktig'' och ambitiöshandläggaren på kassan är.För att eliminera orättvisor som det här systemetinnebär, borde alla vårdbidrag vara konstruerade så atthälften av förmånen alltid är skattefri. Alla föräldrar medhandikappade barn har ökade kostnader i samband medbarnets handikapp t.ex. kostnader för ökadefritidsaktiviteter, läkarbesök, mediciner och dylikt.Gjorde man en sådan generell bestämmelse skulleadministrationskostnaderna kunna halveras. Då behövdekassorna endast utreda storleken av vårdbidraget och dåfinns det mycket praxis som utvecklats att rättasig efter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hälften av förmånen ivårdbidraget alltid skall vara skattefri.
mot · GE02Sf202 · 1991-01-25 00:00:00 — Föräldrar har rätt till ersättning frånförsäkringskassan om dagbarnvårdaren, där man har sittbarn placerat, blir sjuk. Ersättning utgår med särskildföräldrapenning så att föräldrarna självakan vårda sina barn. Detta fungerar bra.Blir däremot dagbarnvårdarens egna barn sjuka, så attdet inte är möjligt att lämna barnen där, utgår ingenersättning till föräldrarna från . Detförekommer därför att oriktiga uppgifter lämnas som t.ex.att dagbarnvårdaren säger att hon/han är sjuk, eller såsjukskriver sig föräldern för att med ersättning kunnastanna hemma och ta hand om sitt barn. Detta äroacceptabelt och inkonsekvent! Förälder ellerdagbarnvårdare skall inte behöva lämna oriktiga uppgifterför att få särskild föräldrapenning.Reglerna behöver ändras. Om problemet inom denkommunala barnomsorgen inte kan lösas genomomplacering till någon annan dagbarnvårdare som kännerbarnet, borde bestämmelserna ändras så att föräldrar skallkunna få särskild föräldrapenning när familjedaghemmet ärstängt på grund av dagbarnvårdarens eller dennas barnssjukdom.Detsamma gäller, när daghem stängs p.g.a. sjukdom hospersonalen eller av andra plötsligt uppkommande orsaker.En utredning bör därför tillsättas med uppgift att läggafram förslag i enlighet med vad som framförts ovan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen skall utredaförutsättningarna för att föräldrar skall kunna vårda egnabarn och få särskild föräldrapenning då familjedaghemmeteller daghemmet är stängt på grund av sjukdom.
mot · GE02Sf203 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid arbetsgivarinträde enligt lagen om allmän försäkring(AFL) uppbär arbetsgivaren den anställdes helasjukpenning vid sjukdom. är han emellertid baraskyldig att utbetala oförändrad lön till arbetstagaren.Detta drabbar i synnerhet anställda med fleraanställningar, t.ex. deltidsarbete utöver det ordinariearbetet. Som exempel kan nämnas en lärare som tar ettextrajobb hos en arbetsgivare med arbetsgivarinträde. Haneller hon får vid sjukdom bara ut lönen från den extraanställningen, medan sjukpenningen från lärarbefattningengår till arbetsgivaren med arbetsgivarinträde. Detta gällertrots att den sjukpenninggrundande inkomsten är fastställdutifrån den totala inkomsten.Den nuvarande möjligheten att begära undantag frånarbetsgivarinträde fungerar i praktiken dåligt.Arbetsgivaren med arbetsgivarinträde har ingen skyldighetatt upplysa om möjligheten och är dessutom obenägen attgöra detta på grund av att sådana undantag störlöneutbetalningsrutinerna. Försäkringskassorna upplyserinte heller rutinmässigt om denna möjlighet till undantag.Dessutom tar det efter anmälan, innanundantag kan beviljas. Ansökan görs i regel inte förrän vidsjukdomsfall och utebliven sjukpenning. Arbetsgivare kantill och med vägra medge undantag och kräva attanställningen i så fall upphör.Detta orimliga förhållande måste rättas till och särskiltangelägen är en sådan förändring mot bakgrund av attarbetsgivarinträde blir allt vanligare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär sådan ändring avlagen om allmän försäkring att vid arbetsgivarinträde lönenöverskjutande sjukpenning på grund av annat arbete alltidutbetalas till den anställde.
mot · GE02Sf204 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning för vård av närstående Från har en närstående, som vårdar ensvårt sjuk anhörig i hemmet, rätt till ersättning frånförsäkringskassan och ledighet från anställning under 30dagar. Antalet dagar räknas för den person som vårdas ochersättningen är skattepliktig och pensionsgrundande.Närståendevården är en bra reform, men lagtexten är såstrikt skriven att det i praktiken är ett ytterst litet antalmänniskor som har möjlighet att få del av reformen. Det ärnästan bara när en persons dagar är räknade som manerhåller rätten till närståendepenning. Livets slutskede kanvara långsamt och ett utdraget lidande både för den sjukeoch de anhöriga, inte minst i samband med senildemens ochAlzheimers sjukdom. I vissa fall kan bara några dagarsvårdinsats i hemmet behövas. Reformen skall naturligtvisinte användas för att avlasta landsting och kommuner derasansvar att ge vård och stöd. Den tid då hemmadöttrarnaavstod från ett eget liv för att ta hand om sina gamlaföräldrar vill väl ingen heller ha tillbaka. Verkligheten ärdock den, att det kan uppkomma situationer där lagen ochtolkningen är för restriktiv.Jag anser att en översyn av närståendepenningen skallske så att fler människor i svåra situationer skall hamöjlighet att utnyttja reformen. Den har varit i kraft i ettoch , och erfarenheterna av lagens tillämpningbör räcka till en utvärdering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om närståendepenning.
mot · GE02Sf205 · 1991-01-25 00:00:00 — Fr.o.m. får en närstående som vårdar ensvårt sjuk person i hemmet, genom en ny lag, rätt tillersättning från sjukförsäkringen och ledighet frånanställning under . Antalet dagar räknas förden person som vårdas.Ersättningen skall utgå med belopp motsvarandevårdarens sjukpenning och ersättningen och ledighetenskall kunna tas ut med hel, halv eller fjärdedels ersättningoch ledighet beroende på hur av dagen vården ges.Ersättningen är skattepliktig och pensionsgrundande samtäven semestergrundande. Rätten till ersättning och ledighethar man, när man vårdar en svårt sjuk, närstående i hemmeteller i annan enskild bostad eller när vårdaren följer medden sjuke vid de resor som äger rum i samband med attvården i hemmet börjar eller slutar.Närståendevården är en bra reform som var tänkt att geberörda personer möjligheter att vara tillsammans i svårasituationer. Reformen hälsades därför med tillfredsställelsenär den genomfördes. Men, det finns problem.Med uttrycket svårt sjuk person menas atthälsotillståndet är så nedsatt att det finns risk att den sjukeskall dö. Det behöver inte vara nära förestående och densom vårdas kan anses vara svårt sjuk i lagens mening, ävenom det finns hopp om förbättring.I nuläge så fungerar det på följande vis, det är nästanenbart när den person som vårdas är i livets slutskede, somman erhåller rätten till närståendepenning. I många fall därjag anser att det vore bifogat att erhålla ersättning avslåsansökan p.g.a. tolkningen av lagen. Lagtexten är så striktskriven, att det i praktiken är ett ytterst fåtal människor somhar möjlighet att utnyttja reformen.Jag anser att en översyn av närståendepenningen skallske, så att fler människor har möjlighet att använda sig avdenna, i svåra situationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om närståendepenningen.
mot · GE02Sf207 · 1991-01-25 00:00:00 — I lagen om allmän försäkring, kap. 21, anges vissabegränsningar av möjligheten att teckna frivilligsjukförsäkring.Genom frivilliga avgifter kan hemmamakar, studerandeoch andra personer med låg eller ingen inkomst avförvärsarbete försäkra sig för en sjukpenning på lägst 20 ochhögst per dag. Det är dessutom möjligt att väljasjukpenning utan karenstid eller med en karenstid av treeller 30 dagar.Dock finns det ingen möjlighet för personer som fyllt 55år att träda in i denna frivilliga försäkring. Det går hellerinte att begära förkortning av karenstiden härefter.Denna gällande regel kan vara till stor nackdel förmånga människor. De, som tidigare omfattats avsjukförsäkringssystemet, kan plötsligt ställas helt utanekonomiskt försäkringsskydd vid sjukdom. Det kan t.ex.gälla en tidigare hemmamakeförsäkrad kvinna om hon entid uppbär lön för vård av sjuk make eller nära anhörig. Omden hon vårdar avlider står den 55-åriga kvinnan utan någotsom helst sjukpenningskydd. Trots detta finns det ingenmöjlighet för henne att teckna en frivillig försäkring.Andra exempel på människor som kan drabbas ärlantbrukarhustrur eller lantbrukare , som anseratt arbetet på jordbruket är så slitsamt att de arrenderar utmarken i stället. Dessa människor har kanske betalatsjukförsäkringsavgifter , men de står nu heltutan sjukpenning vid sjukdom. Inte heller de kan tecknanågon frivillig försäkring enligt gällande regler.Dagens regler för tecknande av frivillig sjukförsäkringutesluter många människor från sjukförsäkringssystemet påett icke önskvärt sätt, varför en ändring bör ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändringar i21 kap. lagen om allmän försäkring, AFL, vad avser rättenatt teckna frivillig sjukförsäkring i enlighet med vad imotionen anförts.
mot · GE02Sf208 · 1991-01-25 00:00:00 — Flyttning av ärenden mellan socialförsäkringsnämnder Socialförsäkringsnämnder skall enligt AFL -- lagen omallmän försäkring -- fatta beslut inom sitt område.Riksförsäkringsverket har i RFFS 1986:15 fastlagt inomvilka geografiska områden socialförsäkringsnämnden skallfatta sitt beslut.Man har emellertid bortsett från fall, där det kanföreligga mer eller mindre klara jävssituationer, inte enbartför en enskild ledamot, utan även där hela nämnden kankomma att hamna i den situationen. Det kan t.ex. inträffanär en av ledamöterna, en föredragande eller anställd inomkassan ansöker om en förmån. Några lagliga möjligheter atthänskjuta frågan till en annan socialförsäkringsnämndföreligger inte i dag.Det borde t.ex. då det gäller kassapersonal vara naturligtatt vederbörande tillfrågas om hon/han vill att ärendet skallhandläggas av arbetskamraterna eller vid annat kontor. Enlösning skulle kunna vara, att kassadirektören ellermotsvarande får befogenhet att överflytta ärendet.Enligt vad vi erfarit förbereder Riksförsäkringsverketändringar av föreskrifterna, men finns inget förslag.Vi anser denna fråga angelägen och att den därför börpåskyndas. Med hänvisning till det anförda hemställsriksdagen hos regeringen begär att riksförsäkringsverketfår i uppdrag att skyndsamt utreda speciella jävssituationeri socialförsäkringsnämnder.
mot · GE02Sf210 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So602 hemställsatt hos regeringen begär förslag till en allmänoch obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringenföljer patienten också vid val av alternativa sjukhem med tex inriktning.