ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So213 · 1991-01-25 00:00:00 — har vid åtskilliga tillfällen ställt sig bakom detav WHO rekommenderade målet att sänkaalkoholkonsumtionen till år 2000.Socialstyrelsen presenterade ettprogram för hur detta skall gå till. I siffror räknat skallkonsumtionen minska från ca ren alkohol per vuxensvensk till ca . Programmet är i hög grad inriktat på attinskränka konsumtionen av starköl i allmänhet ochalkoholkonsumtionen på restauranger i synnerhet.Därutöver skall informationsinsatser medverka till denövriga minskningen.En svaghet i program är oviljan att ta itumed den oregistrerade konsumtionen. På det områdetberörs egentligen bara den tullfria införseln av alkohol.Denna anses av utgöra av dentotala konsumtionen. Ett avskaffande av den tullfriainförseln skulle således minska totalkonsumtionen med 10procent. Detta kräver emellertid att siffran för den totalakonsumtionen ökas med den tullfria införseln, eftersomdenna aldrig räknats in i ovan angivna perinvånare.Uppgiften att den tullfria införseln skulle utgöra ca 10procent av totalkonsumtionen bygger sannolikt på CANs''Rapport 89''. På sid. 123 i den rapporten framgåruppskattning av införseln . Vidare konstateras irapporten att det inte skett ''några störreförändringar i antalet resor till utlandet'' varför 1979 årsförhållanden skulle vara desamma . Det äranmärkningsvärt att ett statligt organ som CAN inte anseratt resandet ökat , ett årtionde då t.ex.trafiken mellan och nära nogfördubblats, flygtrafiken på genomgått enexpansion av exceptionellt slag och resandet över Öresundbara ökat och ökat. Att den enorma utvecklingen avresandet också lämnat spår efter sig i form av väsentligtökad införsel av tullfri sprit måste betraktas som självklart.Till den ökade införseln kommer lagligoch olaglig hemtillverkning av vin och sprit. Vid ett möte iden internationella organisationen (InternationalCouncil of Alcohol and Addiction) i Osloframträdde den i mycket högt anseddealkoholforskaren och hävdade att denoregistrerade alkholkonsumtionen i , tullfri införseloch smuggling oräknade, skulle uppgå till av denregistrerade.Det finns alltså anledning att anta att den verkligaalkoholkonsumtionen i är kanske högreän den registrerade.Ett arbete för att minska alkoholkonsumtionen med 25procent kan inte bara inriktas på att minskaden registrerade konsumtionen om det skall ske medallmänhetens acceptans. Det är stor risk att det i så fall inteblir någon verklig minskning alls. Det är ocksåanmärkningsvärt att fäster så litet avseendevid den oregistrerade konsumtionen. Att eliminera deninnebär ju att WHO-målet med marginal torde vara infriatoch ytterligare begränsningar av legal försäljning ochservering inte skulle behöva vidtas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att beräkna omfattningen av den oregistreradealkoholkonsumtionen och med uppgift att föreslå åtgärderför att minska denna konsumtion.
mot · GE02So214 · 1991-01-25 00:00:00 — Social uppsökande verksamhet i kommunerna I förarbetena till socialtjänstlagen slås fast att engrundläggande förutsättning för att kunna sätta in adekvataåtgärder på det individuella planet är att samhället kännertill människors levnadssituation, problem och behov.Om inte den inventeringen sker kommer intekommunerna att kunna fatta de rätta investeringsbesluten.Sker en sådan uppsökande verksamhet skapas möjlighetertill ett samhälle där människors behov och krav kantillgodoses på ett tillfredsställande sätt för alla parter. Mentrots socialtjänstlagens klara och entydiga lagparagrafer ochintentioner fullgör inte alla kommuner denna uppsökandeverksamhet som är en förutsättning för att socialtjänstenskall kunna fungera vid t ex den långsiktiga planeringen avomsorg och service.Enligt en utredning bedriver av kommunerna någon form av denna uppsökandeverksamhet och bara ett fåtal handikappgrupper har söktsupp. Endast en handfull kommuner har skaffat sig ennågorlunda heltäckande bild av läget i kommunen. Detta äringa goda förutsättningar för landets kommuner när de skalluppfylla sina kommunala målsättningar vad gäller omsorgoch service enligt socialtjänstlagens intentioner.Socialstyrelsen bör göra en översyn av hur kommunernaföljer socialtjänstlagens intentioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör göra enöversyn av hur kommunerna lever upp till socialtjänstlagensintentioner.
mot · GE02So216 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagen om handel med drycker I samband med införande av den nya lagen borttogstidsbegränsningarna av tillstånd till servering avalkoholhaltiga drycker, de s.k. oktrojperioderna. Samtidigtlades utredningsförfarandet på särskild expert inomlänsstyrelserna och huvudansvaret för uppföljningen avlagen på . Kommuner, polis m.fl. åladesuppgiftsskyldighet till om iakttagnamissförhållanden i samband med serveringstillstånd inomprimärkommunen.Fyra huvudprinciper gäller:Försäljningen avalkoholdrycker skall ske återhållsamt och sociala hänsynskall tas -- främst som ett skydd för ungdomen.Restriktionerna i alkoholhanteringen skall begränsas tillsådana som av en bred allmänhet uppfattas sommeningsfulla.Inget privat vinstintresse avalkoholhanteringen skall tillåtas.Konsumtionen skallbegränsas.Utvecklingen efter 1977 har visat att små restauranger,pizzerior m.fl. kraftigt ökat i omfattningen somtidigare vanliga hotell och restauranger minskat i betydelsenär det gäller nöjesutbud för ungdom.Samtidigt har en stor del av tidigare kunnig och erfarenpersonal försvunnit och relativt oerfarna ägare till nyaserveringsställen ansöker om tillstånd tillalkoholförsäljning. Många är av utländsk nationalitet, och iutredningsarbetet är det mycket svårt att enligtpropositionen (sid. 46) göra en helhetsbedömning avsökandens personliga lämplighet och erfarenhet av svenskalkohollagstiftning. Följderna har blivit att allmänhetenreagerar på att serveringstillstånden inte sköts i enlighetmed intentionerna i lagstiftningen.Tyvärr verkar det som om primärkommunernas,polisens och bedömning av erforderligaåtgärder för att komma till rätta med uppenbaramissförhållanden inte vinner tillräckligt gehör hos bl.a.socialstyrelsen. Med anledning därav borde erfarenheternaav verksamheten under utvärderas och synpunkterfrån kommmuner och länstyrelser inhämtas för en totalöversyn över gällande lagstiftning på området.Med tanke på de erfarenheter som vunnits, innebärandeatt det är alltför svårt att återkalla ett tillstånd näruppenbara missförhållanden föreligger, kunde en ändringav 60§ och 61§ i lagen ske på så sätt att vid prövning av tillstånd enligt40§ kan 37§ punkt 3 ändras så att tillstånd kan mera tillfälligtbeviljas för förslagsvis 12 månader i tveksamma fall medmöjlighet till förlängning under alternativt 12, 24 eller 36månader. Det ankommer då på tillståndsinnehavaren att påett helt annat sätt än sätta sig in i lagstiftningen ochsträva efter att samtlig personal hålls informerad omlagstiftningen.Härigenom skulle kommunen på ett effektivare sättkunna följa verksamheter som brister i lagefterföljnad ochpå ett smidigt sätt kunna informera tillståndsinnehavarenom gjorda iakttagelser och behov av ändring iserveringshanteringen. Enligt vår uppfattning föreligger ettklart behov av större lyhördhet för de primärkommunalasynpunkterna i enlighet med 69 § i lagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag om översyn ochskärpning av lagen om handel med drycker.
mot · GE02So221 · 1991-01-25 00:00:00 — Kooperativa vårdhem för äldre Mänsklig äldreomsorgSamhällets former för vård av äldre utmärks mer av högmateriell standard än av personlig omsorg. Dennanödvändiga konsekvens av institutionsvård kan varadestruktiv för äldre, vars förmåga och vilja att anpassa sigtill nya förhållanden är stor. degröna vill i denna motion föreslå två alternativa vårdformersom skall ge möjlighet till den personliga kontakt mellangenerationer som i gångna tider varit så mycket bättre än ivår tid.2. Barnkooperativt föräldrahemDe gamlas antal ökar och samhället har svårigheter attge sina äldre, vårdkrävande pensionärer den vård de harrätt till och behöver. Många vuxna barn skulle vilja ta del avvården av sina gamla, men kan inte göra det fullt ut pågrund av familj och förvärvsarbete. En del skulle däremotmycket väl kunna ställa upp en helg eller någradagar eller nätter för att delta i vården av sina föräldrar ochäven delta i vården bland de andra boende i kollektivet.För att kunna ge dem som inte kan eller vill vårda sinagamla på heltid men dock är beredda och har möjlighet attavsätta någon tid regelbundet för denna vårdform ansermiljöpartiet de gröna att möjligheter skall skapas att bildabarnkooperativa föräldrahem. Vi anser att sammastatsbidrag skall kunna utgå för denna vårdform som förålderdomshem eller . Genom de egnaarbetsinsatserna från de vuxna barnen (vänner ellersläktingar) kommer denna vårdform att bli billigare.Avsikten är att de anhöriga skall göra denna insats gratisoch även delta i vården av de övriga gamla i denna form avgruppboende. Detta skall utformas av medlemmarna ikooperativet. I de fall där detta kan bli aktuellt planerasverksamheten i samarbete med kommunen. Dennavårdform skulle öka valfriheten ytterligare inomäldreomsorgen och ge en närmare och meningsfullvardagskontakt mellan generationerna. Inombarnomsorgen finns en liknande konstruktion, nämligenföräldrakooperativa barndaghem.3. AnhörigvårdEn annan vårdform som vill stödja är rättentill betald vård av anhöriga. Den eller de äldre kan antingenbo i sitt eget hem eller i den vårdandes bostad. Denne skallerhålla ekonomisk kompensation i enlighet medmotsvarande anställning inom . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att ekonomisk ersättning ges tillbarnkooperativa föräldrahem enligt vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid vård av anhörig skallekonomisk kompensation motsvarande anställning inomhemtjänsten utges som ersättning för inkomstbortfallet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att behovet av anhörigvårdprövas enligt samma principer som behovet av hemtjänst.
mot · GE02So223 · 1991-01-25 00:00:00 — till (rubrik 13.2),22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att möjlighet till medicinskrehabilitering bör finnas hos varje sjukvårdshuvudman(rubrik 14.1),23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående behovet av en samordnadbarn- och vuxenhabilitering (rubrik 14.2),24. att för /92 tillsocialdepartementets anslag G10 Bidrag till handikapporganisationer anvisarytterligare 25 milj.kr. (rubrik 17).
mot · GE02So225 · 1991-01-25 00:00:00 — Sexuella övergrepp på barn Sexuella övergrepp på barn har funnits i alla tider.Samhällets syn på dessa har oftast gått ut på attblunda för dessa kränkningar. Starka aggressioner harriktats både mot offren och deras försvarare. Sexuellaövergrepp på barn väcker obehag, förvirring ochavståndstagande.De som varit förövarna finns i alla samhällsklasser. Desker inte heller alltid inom familjens ram, utan även blanddem som yrkesmässigt arbetar med barn.Först har man fått klarlagt -- genom vuxnavittnesmål -- hur deras liv förstörts och förändrats genomövergrepp i barndomen. Övergreppen har inte sällan lett tillpsykisk sjukdom, framför allt därför att ingen tagit dem påallvar, när de berättat sanningen.Med ett riktigt stöd av sakkunniga och närstående kanman göra mycket för de utsatta barnen. Man kan t.ex.förhindra att barnen ''straffas'' för sina avslöjanden genomatt tas från familjen och placeras i fosterhem. Underförutsättning att förövaren förbjuds att bo i familjen kansyskon och den andra föräldern vara den bästa miljön föroffret.Ytterligare ett skäl till att förövaren bör hindras att bo ifamiljen är att eventuella syskon blir nya offer, när detutsatta barnet tas ifrån familjen.Senare tids erfarenheter har visat att en förövare efterfällande dom och avtjänat fängelsestraff flyttat till annan ortoch där upptar brotten.Det är viktigt att forskningsarbetet kring dennaproblematik ökar. som det är viktigt att hållakraven på rättssäkehet höga så att inga oskyldiga döms. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att forskning görskring problematiken med sexuella övergrepp på barn.
mot · GE02So227 · 1991-01-25 00:00:00 — Sociala insatser för prostituerade Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju617 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intensifierade sociala insatser förde prostituerade.
mot · GE02So228 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U505 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt restriktiv alkoholpolitiki EG-sammanhang.
mot · GE02So229 · 1991-01-25 00:00:00 — Informationsdelegationen lade 1984 fram sittutredningsbetänkande om samordnadsamhällsinformation -- stat, landsting och kommun. Ibetänkandet underströks samhällsinformationens storabetydelse för myndigheterna och för medborgarna.Samhällsinformationens huvuduppgifter sades vara, attgöra medborgarna medvetna om rättigheter ochskyldigheter samt göra det möjligt för dem att hävda sinaintressen i den demokratiska processen.I utredningen framgår också att myndigheterna äransvariga för att handikappade får information ommyndigheternas service i stort, inte bara om den service somhandikappet nödvändiggör. Myndigheternasinformationsansvar sägs vara särskilt stort för grupper somsjälva har särskilda svårigheter att finna information. Såvittkänt har inte denna princip ifrågasatts. Tvärtom borde denbetraktas som en självklarhet.Utredningen gjorde inte någon inventering avsynskadades och andra handikappades tillgång tillsamhällsinformation. Synskadade har tillgång endasttill en bråkdel av all den samhällsinformation somproduceras. Det borde vara självklart att synskadade ska hamöjlighet att ta del av all samhällsinformation.Genom SIPU:s, ,försorg har s.k. rådrumsbeställningar på diversesamhällsinformation lagts hos punktskriftsproducentenSRF i . Intresset blandpunktskriftsläsarna för samhällsinformation i punktskrifthar visat sig vara mycket större än som beräknats. Det harresulterat i att medlen för beställningarna endast räcker tillframtagning av original i punktskrift avsamhällsinformation. Det innebär i praktiken att en mängdsamhällsinformation ligger lagrad i en dator i ,förberedd för att sändas ut men inte möjlig att skicka,eftersom det saknas medel för att bekosta mångfaldigandeoch utskick till synskadade. Samhällsinformationen ipunktskrift kan således inte användas av dem som behöverden.Dessa rådrumsbeställningar upphör sista juni 1991.Därefter upphör också verksamheten om inte mer medelställs till förfogande. Verksamheten kostar på årsbasis föroriginalframställning 1,1 milj.kr. (ca 8 000 sidor svar/25 000sidor punktskrift) och 1,1 milj. kr. för mångfaldigande ochutskick av i genomsnitt 20 exemplar. Det är angeläget attmedel ställs till förfogande så att även synskadade kan ta delav den samhällsinformation som myndigheter lämnarallmänheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samhällsinformation tillsynskadade.
mot · GE02So230 · 1991-01-25 00:00:00 — har det blivit allt svårare att få enledarhund för synskadade. Detta beror mycket på att detvarit svårt att få fram bra ämnen till ledarhund samt attmånga av ledarhundarna dött som komut till synskadade. Dessutom har valpsjuka härjat påhundskolan, så tillgången har inte på långt när motsvaratefterfrågan.I dag utbildas ca 20 hundar, men det skulle behövas 40--45 ledarhundar under utbildning. Medel bör ställas tillförfogande för att tillgodose kravet på flera ledarhundar.Snabb rekrytering behövs, för att få fatt i och utbildalämpliga hundar. Många synskadade väntar och har väntatförgäves på sin ''bäste vän''. För dem är ledarhunden enovärderlig hjälp och trygghet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ledarhundar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att erforderliga medel ställs tillhundskolans förfogande för att rekrytera och utbilda flerledarhundar.
mot · GE02So232 · 1991-01-25 00:00:00 — Socialtjänstlagen är en ramlag som ger de övergripandemålen för det sociala arbetet. Lagen växte fram undermånga års utredande och efter ett långt och uthålligtopinionsarbete. Det blev en rättighetslag där endemokratisk människosyn skrevs in.Målen med och intentionerna bakom lagen fördes ut genomett omfattande utbildningsprogram både för personal ochbeslutsfattare.Men sedan fick lagstiftningen inte någon riktig chans attverka fullt ut. Den tillkom i med stora ekonomiskaproblem i kommunerna. Därefter har utbyggnad av barn-och äldreomsorg tagit all tid och kraft. Intentionerna vardock större än så. Man borde t.ex. ta tillvara de socialaerfarenheterna redan vid samhällsplaneringen och manskulle ha ett aktivt uppsökande arbete särskilt bland barnoch ungdom.En översyn av lagen har aviserats. Därvid har kravbåde om förstärkningar och lättnader förts fram. Enligt vårmening är det i samband härmed viktigt att åter informerakraftfullt om målen för . Stor omsättning harskett både bland personal och förtroendevalda, ochkunskapen om de bakomliggande intentionerna bristerbetänkligt på sina håll. För att få en seriös och väl förankraddebatt om framtiden krävs ordentlig kunskap om vad somredan gäller. Även om översynen i sig leder till en delförändringar, så tar dessa tid att genomföra. Under tidenbör vi vidta åtgärder för att bättre förankra detgrundläggande synsätt som kommer till uttryck isocialtjänstlagen, t.ex. genom att stimulera framtagandet avlokala handlingsprogram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad information omsocialtjänstlagens mål och innehåll samt om stimulans förframtagande av lokala handlingsprogram.
mot · GE02So233 · 1991-01-25 00:00:00 — Behandlingshem för utvecklingsstörda med drogproblem I dagens läge finns behandlingshem av olika karaktär atttillgå för personer som missbrukar. Vistelsen vid dessabehandlingshem kan bygga på frivillighet eller ingå som ettled i en behandlingsplan för dem som dömts till fängelseeller skyddstillsyn med övervakning samt för personer somär omhändertagna enligt lagen om vård av missbrukare,LVM.Utvecklingsstörda människor, som vistas i eget boendeoch utanför institution och som ofta ''genomgått''vanlig grundskola eller s.k. integrerad särskola, drabbasliksom andra människor i samhället av droger och missbruk.En del av dem begår kriminella handlingar och hardrogproblem, utan att de kan anses psykiskt sjuka.Dessa utvecklingsstörda personer har svårt atttillgodogöra sig vård på de behandlingshem som finns atttillgå i samhället . De har också svårt att kommuniceramed all den personal de kommer i kontakt med närproblemen uppstår. Följden blir att de särbehandlas och attingen eller ringa behandling erbjuds dem.Det är viktigt att behovet av högkvalificeradebehandlingshem för utvecklingsstörda med drogproblemundersöks och kartläggs. Efter kartläggningen börbehandlingshem för denna grupp uppföras inom någralandsting eller kommuner i statlig, landstingskommunal,eller privat regi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behandlingshem förutvecklingsstörda med drogproblem.
mot · GE02So234 · 1991-01-25 00:00:00 — De svenska fruktodlarna har haft storaavsättningsproblem. Detta har lett till omfattande statligainsatser för att få fruktodlingar ur produktion.En ökad ciderproduktion skulle kunna ökamöjligheterna för den svenska fruktodlingen. Sådanhämmas av att alkoholhalten för cider i begränsatskraftigt. Utomlands framställs en cider med högrealkoholhalt, och denna har visat sig vara ett attraktivtalternativ till vin som måltidsdryck. Några alkoholpolitiskaproblem torde knappast uppstå om distributionen sker viasystembolaget och en del av vinkonsumtionen ersätts avcider. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre alkoholhalt i cider, m.m.
mot · GE02So235 · 1991-01-25 00:00:00 — Utskänkningstillstånd för m. m. , ålderdomshem och liknande institutionersom ansökt om utskänkningstillstånd för att skapamöjligheter för sina inneboende att tillhandahålla ett glaseller snaps har i vissa fall inte erhållit sådant tillstånd, trotsatt såväl föreståndare för institutionen som socialnämndentillstyrkt. Det borde vara självklart att även åldringar somunder ordnade former vill dricka vin eller ta sig en snaps tillmaten på egen bekostnad skulle ha möjlighet till detta.Redan i dag är detta möjligt genom att man medför sin egenflaska men det kan finnas tillfällen då detta förfaringssätt avolika skäl inte är lämpligt.Servicehus, ålderdomshem och liknande institutionerbör därför kunna erhålla generellt utskänkningstillstånd.Självfallet skulle ett sådant tillstånd kunna omprövas i deundantagsfall som kan tänkas uppstå då utskänkning intesköts enligt fastställda regler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lämpligheten av att geservicehus, ålderdomshem och andra gemensammaboendeformer för våra äldre generellt utskänkningstillståndför vin och sprit.