mot · GE02K216 · 1991-01-25 00:00:00 — Inte minst gäller detta skyddetför den enskildes integritet.Behovet av att få vissa frågor med anknytning tillgrundlag och t.ex. vallag prövade, utifrån strikt juridiskautgångspunkter, framstår som alltmer markerat.Mot denna bakgrund bör frågan om lämpligheten avinrättandet av en författningsdomstol, dess kompetens,sammansättning och verksamhet göras till föremålför en allsidig och inträngande utredning.Respektera utslagDet är angeläget med en genomgång av svensklagstiftning i syfte att bringa den i överensstämmelse medEuropakonventionen och avgöranden.Europakonventionen har inte gjorts direkt tillämplig försvenska domstolar och förvaltningsmyndigheter. Sverigehar fällts avEuropadomstolen. Mot den bakgrunden är det tydligt attden svenska rättsordningen inte uppfyller de kravEuropakonventionen ställer.En allmän genomgång av svensk lagstiftning bör kommatill stånd i syfte att undanröja eventuella motsättningarmellan svensk lag och konventionen. En sådan genomgångbör kompletteras med en utredning om möjligheterna attinförliva i svensk rätt genominkorporering. Därmed skulle domstolar och myndighetervara ålagda att uppfylla konventionens krav.Överflytta ärenden från politisk till juridisk prövningEtt grundläggande problem när det gäller svensk rättsförhållande till bl.a. är att vårrättsordning i många ärendetyper anvisar regeringen ellerförvaltningsmyndighet i stället för domstol som slutinstans.En sådan prövning av ärenden uppfyller inte alla derättssäkerhetsgarantier en prövning inför domstol erbjuder.Inför medlemskap i får denna fråga ytterligarebetydelse. För att skall kunna uppfylla de krav pårättssäkerhet för enskilda och företag som EG-rättenbygger på måste domstolsprövning kunna ske i mångaärendetyper som behandlas som renaförvaltningsärenden. En överflyttning av ett stort antalärenden till förvaltningsdomstol bör därför ske.Detta förutsätter en grundlig genomgång av de lagar somkan beröras.Med hänsyn till det anförda bör hosregeringen begära en skyndsam utredning i frågan.JO-kontroll av kommunernaHuvudparten av den offentliga verksamhet somallmänheten kommer i kontakt med sker numera ikommunal regi. För den enskilde är det således av storbetydelse att det ställs lika höga krav på rättssäkerhet ochrättsövervakning på det kommunala området som på detstatliga. bör nu uppdra åt regeringen att snaraståterkomma till med ett lagförslag, vilket ger JOsamma fullföljdsmöjligheter över disciplinbeslut m.m. pådet kommunala området som på det statliga.Vidga det allmännas skadeståndsansvarUnder en följd av år har vi från moderat sida krävt attden enskildes möjlighet att få skadestånd från det allmännaskall vidgas. fattade till sistbeslut om att i viss mån tillmötesgå våra krav. Vissaändringar har gjorts i skadeståndslagen och en utredningskall göra en ytterligare översyn av det allmännasskadeståndsansvar. Enligt vår mening bör kommandelagstiftning ha följande innehåll:I princip bör vanliga skadeståndsrättsliga grundsatsergälla också vid det allmännas verksamhet. Det vore ocksåönskvärt om det allmänna vid oriktigt handlande fåransvara för skador som uppkommer för enskilda även i falldå någon oaktsamhet inte föreligger (strikt ansvar). Vidareborde enskilda få gottgörelse för skada som har sin grund ioriktiga råd och upplysningar från myndigheter utan att detföreligger något direkt samband med myndighetsutövning.Dessutom bör ersättning kunna utgå för den kränkningsom den skadelidande utsatts för, även om han inte kanstyrka att han åsamkats någon direkt ekonomisk skada.Slutligen finns det anledning att strama upp de villkor --bl.a. beträffande skadeståndsskyldighet -- under vilka denoffentliga affärsverksamheten skall verka. Det saknas skältill att låta denna verksamhet -- ofta i form avmonopolföretag -- bedrivas under gynnsammare villkor änsom gäller för jämförbara näringsidkare.Skydda integritetenOfta möter den enskilde krav från myndigheter på attlämna ifrån sig personuppgifter av olika slag. Uppgifternaregistreras, lagras och skickas inte sällan vidare till andramyndigheter. Ofta sker samkörning av olika dataregister.Det allmännas intresse för personuppgifter har ettsamband med den offentliga sektorns storlek och detomfattande regelverket. Myndigheter lägger endast eneffektivitetsaspekt på insamling av uppgifter. Den enskildesrätt till en privat sfär kommer i andra hand.Den enskildes integritetskrav skall enligt vår meningvara styrande för lagstiftningen och för hanteringen av olikadataregister. Därför behövs ett starkare skydd förintegriteten.Nyligen genomfördes i vårt land ännu en folk- ochbostadsräkning. Då behandlade denna frågamotsatte sig moderata samlingspartiet att en folkräkningskulle ske . Den genomförda folkräkningen varonödig och utgör ett exempel på överdriven insamling avpersonliga uppgifter. Det finns visserligen internationellarekommendationer om att folkräkningar bör genomförasmed vissa mellanrum. Det saknas emellertid anledning tillatt så sker så ofta som . Vidare skall självfalletinte fler uppgifter infordras från den enskilde än som äroundgängligen nödvändigt för ändamålet medfolkräkningen.Enligt vår mening bör folk- och bostadsräkningar integenomföras oftare än . Nästa folk- ochbostadsräkning skall alltså äga rum tidigast . Dådenna folk- och bostadsräkning genomförs måste storhänsyn tas till den enskildes rätt till en privat och skyddadsektor.Principer för lagstiftningInte i något fritt land i världen har den offentliga maktenen sådan omfattning som hos oss. Det är ingen tillfällighet.Vårt land har styrts och styrs av föreställningen att enpolitisering i demokratins namn skall prägla större ochstörre delar av samhället.Med en sådan demokratisyn som utgångspunkt finns detingen gräns för den offentliga maktens anspråk -- och ingetskydd för den enskildes intressen.De enskildas villkor bör i så liten utsträckning sommöjligt regleras av det allmänna. När behov av regleringfinns skall medborgarnas krav på rättssäkerhet ochintegritet tillmätas största betydelse. Det måste finnas enbalans mellan offentliga och enskilda intressen. Detallmänna får inte ensidigt gynnas på medborgarnasbekostnad.Lagar skall stiftas i överensstämmelse med grundlagaroch . Det får inte finnas någontveksamhet i dessa avseenden.Tillkomsten av en ny lag eller ändring i en beståendemåste vara väl förberedd. Därmed bör lagarna få sådankvalitet att snara ändringar inte blir nödvändiga. Då kanmedborgare -- och rättstillämpande organ -- sätta sig in i vadden nya regleringen innebär. När lagar ändras hastigt blirresultaten ofta att de är illa förberedda och fungerar dåligt,att de skapar stora praktiska problem i samhället ochslutligen att de skadar respekten hos medborgarna för lagar,myndigheter och ytterst lagstiftaren. Lagändringar till deenskildas nackdel får aldrig genomföras så hastigt attenskilda drabbas av rättsförluster. Det är nödvändigt attvarje förslag till ny lag åtföljs av en ordentlig utvärdering avkonsekvenser och kostnader för enskilda individer, företagoch statsmakterna.Användningen av ramlagstiftning och generalklausulermåste begränsas. Denna lagstiftningsteknik innebär att detär svårt för allmänhet och myndigheter att förutsetillämpningen. I ett modernt, snabbt föränderligt samhälleär det inte möjligt för en lagstiftare att helt klara sig utanramlagstiftning och generalklausuler. bör dockdet allmänna ta på sig ett särskilt ansvar för hur sådanlagstiftning tillämpas i mål eller ärenden mellan enskildaoch det allmänna. Uppstår tvekan om hur lagen skalltillämpas skall den tolkas till den enskildes förmån.Varje år tillkommer eller ändras ett stort antal lagar. Detär angeläget att ges vidgade möjligheter attkontrollera hur lagarna fungerar i praktiken. Riksdagensresurser för utvärdering och uppföljning av fattade beslutbör därför kraftigt förstärkas. revisorer bör gesökade uppgifter. Detta förutsätter att revisorernas resurserförstärks. En sådan förstärkning kan ske genom att delar avriksrevisionsverket förs över till revisorer.I motionen har lagts fram förslag som medförlagändringar. Det bör ankomma på vederbörande utskottatt utforma erforderliga sådana ändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär utredning omökade möjligheter till personval i enlighet med vad som imotionen anförts,2. att hos regeringen begär utredning omminskat antal riksdagsmän i enlighet med vad som imotionen anförts,3. att beslutar att varje utskott skallbestå av 15 ledamöter,4. att hos regeringen begär utredning omvidgade möjligheter till rådgivande folkomröstningar ienlighet med vad som i motionen anförts,5. att hos regeringen begär förslag till ändringi regeringsformen för att skydda utlandssvenskarnasrösträtt,6. att uttalar att fyraåriga mandatperioder ochskilda valdagar för riksdags- och kommunalval bör införas,7. att uttalar att en kyrkans valdag bör införasi enlighet med vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär utredning omgrundlagsskyddad äganderätt och avtalsfrihet i enlighetmed vad som i motionen anförts,9. att hos regeringen begär förslag till ändringi regeringsformen för att säkerställa den negativaföreningsrätten,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagreglering av ideellaföreningars verksamhet,1s]10. att hos regeringen begär utredning omgrundlagsskyddad näringsfrihet i enlighet med vad som imotionen anförts,11. att , för att vidga lagprövningsrätten,beslutar att ändra 11 kap. 14§ regeringsformen i enlighet med vad som i motionenanförts,12. att hos regeringen begär utredning ominförandet av en författningsdomstol i enlighet med vad somi motionen anförts,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en genomgång av svensklagstiftning i avsikt att bringa den i överensstämmelse medde krav som anslutning till Europarådetskonvention om de mänskliga rättigheterna medför,14. att hos regeringen begär skyndsamutredning om vilka ärenden som skall överflyttas frånregeringen till förvaltningsdomstolarna,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om JO-kontroll av kommunerna,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad rätt till skadestånd från detallmänna vid felaktig myndighetsutövning,1s]16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd för den personligaintegriteten,[att uttalar att folk- och bostadsräkningar inteskall genomföras oftare än ,2s][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hänsynen till den enskildesintegritet vid folk- och bostadsräkningar,2s]17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principer för lagstiftningen,18.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tolkningsföreträde för enskildvid tillämpning av ramlag eller generalklausul,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av stiftade lagar.