mot · GE02A814 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi tar i denna motion upp några viktiga frågor inomjämställdhetspolitiken. Regeringen avser att under våren1991 presentera en proposition om jämställdhetspolitiken.Vi återkommer då med fler förslag på detta område.Centerns utgångspunkterAlla människors lika värde och rättigheter är grundenför politik. Jämställdhetsarbetet måste utgå ifrånatt alla människor visar en ömsesidig respekt för varandrasintegritet, egenart och lika värde.Ett bra och fungerande samhälle förutsätter att kvinnorsoch mäns erfarenheter och värderingar kan komma tilluttryck i samhällsarbetet. Det ger ett breddat och bättreunderlag för ställningstaganden och beslutsfattande. Detkan ge det politiska och fackliga arbetet nya infallsvinklaroch dimensioner. Det kan ge en mänskligare arbetsmarknadoch en större social och miljömässig medvetenhet hosnäringslivet.Likvärdiga ekonomiska och sociala villkor måste skapasför alla. Dessa strävanden ställer krav på att var och en ärberedd och ser det som sin skyldighet att ta sin del avföräldraansvar och ett fungerande familjeliv.Det krävs attitiydförändringar för att nå framgång ijämställdhetsarbetet. Vid sidan av politiska, ekonomiskaoch sociala reformer måste ett långsiktigt arbete bedrivasgenom opinionsbildning, information och ökadkunskapsspridning. Det är oftast inte möjligt att med lagar,regler och föreskrifter av olika slag radikalt förändramänniskors attityder.Ett framgångsrikt arbete för en ökad jämställdhetmellan män och kvinnor förutsätter att de förslag ochåtgärder som beslutas upplevs som motiverade. Om enåtgärd beslutas utan att beakta hur åtgärden mottas kan denmotverka sitt syfte. En viktig del i jämställdhetsarbetetmåste därför vara attitydpåverkan så att förslag omkvotering, förbud, särregler m.m. kan undvikas ellerminimeras.Jämställdhet i familjenFamiljens betydelse för jämställdhetsarbetet är oftaförbisedd. Bra och fungerande familjerelationer där manoch kvinna visar ömsesidig respekt och är beredda att ta ettgemensamt ansvar för barn och familjeekonomi samt leveri stabila förhållanden ger de bästa förutsättningarna för enharmonisk uppväxt. Därmed förmedlas attityder där varjemänniska respekteras som en egen och unik individ medrätt till respekt för sin integritet och sin person. Stabilasociala situationer medför att konflikter i familjen medövergrepp och våld blir få.En central del i arbetet för ökad jämställdhet är enfungerande barnomsorg.Socialdemokraternas familjepolitik bygger på en ensidigföreställning om familjers situation och prioriteringar.Denna politik har lett till barnomsorgsköer somvissa föräldrar tvingas anlita en barnomsorgsform som deinte själva skulle ha valt. Få har ekonomisk möjlighet attsjälva ordna någon alternativ omsorgsform. Valfrihet råderbara för de verkligt rika familjerna.Verklig valfrihet kan bara uppnås när alla harekonomiska förutsättningar att välja barnomsorg och lagligrätt till ledighet för att ta hand om barn.Centerns förslag om ett beskattat vårdnadsbidragkombinerat med förbättrade pensionsvillkor i samband medhemarbete med egna barn har just denna innebörd.Riksdagen bör ge regeringen detta till känna.Det är av en avgörande betydelse frånjämställdhetssynpunkt att samhällets regler formas så attdet är möjligt för den enskilde att med full valfrihet ibarnomsorgen bibehålla sina möjligheter i arbetslivet ochinte förlora social trygghet.Det skall finnas lagstiftad rättighet till tjänstledighet förvård av barn . Denna rättighet tillämpas hosbl.a. Denna rättighet tillsammans medförslaget om vårdnadsbidrag leder till ökad möjlighet attvälja vilken form av barnomsorg man vill ha.Förälder som vårdat minderårigt barn ochdärför inte intjänat några pensionspoäng kan fåtillgodoräkna sig detta som poängår. För att fåtillgodoräkna sig ATP-år måste en särskild ansökan göras.Antalet ansökningar är få och tyder på att kunskapen omdenna möjlighet är liten. Främst kvinnor drabbas av denbristande informationen och förlorar därmed berättigadATP-pension.Mot denna bakgrund anser vi från sida attnågon form av automatik bör införas i syfte att alla fårtillgodoräkna sig de ATP-år man är berättigad till. Vi anseratt bör hemställa om att regeringen gerriksförsäkringsverket i uppdrag att utarbeta rutiner så attvar och som är berättigad till ATP-år för vård av eget barnpåförs dessa automatiskt.Våld mot kvinnorVåld mot kvinnor blir allt vanligare. Det är ett mycketangeläget problem att försöka komma till rätta med. I enmotion till årets presenterar omfattandeförslag till åtgärder för att komma till rätta med dettilltagande våldet mot bl.a. kvinnor.Jämställdhet i utbildningenUtbildningen är en viktig, kanske den viktigaste delen iarbetet att nå ett mer jämställt samhälle. I barnens tidiga årgrundläggs de traditionella könsrollsmönstren. Det ärdärför viktigt att utbildningsväsendet präglas av enjämställdhetssyn. Detta måste gälla såväl själva skolan somutformningen av läromedel och lärarutbildningen.Förebilder är viktiga för barn. Det är genom förebilderde lär sig hur samhället är uppbyggt och fungerar. De lär sigockså genom förebilder vad som är kvinnligt och manligt.Under förskole-, lågstadie- och mellanstadietiden mötereleverna nästan bara kvinnliga lärare. Kvinnliga lärare är iklar majoritet inom såväl lågstadium som mellanstadium.Den som barnen upplever som chef för skolan är rektorn,vilken oftast är man. De som serverar maten är oftastkvinnor. Här grundläggs barnens syn på vad som ärkvinnligt och vad som är manligt.Det är därför angeläget att uppnå en jämnarekönsfördelning på skolans område. Det är sannolikt ett avde viktigaste instrumenten för att långsiktigt förändraattityderna i samhället om vad som är mäns och kvinnorsuppgifter. En viktig åtgärd är att aktivt försöka rekryterafler kvinnliga rektorer (skolledare).Inom högskolan är bristen på förebilder lika stor. Endastca av de forskningsstuderande utgörs av kvinnor. Enmycket liten andel av professorerna är kvinnor. Pågrundnivå är däremot drygt hälften av de studerandekvinnor. En mindre mansdominerad forskarvärld än förnärvarande skulle både vitalisera, bredda och förnyautbildningens och forskningens inriktning inom universitetoch högskolor.Ett första steg för ökad jämställdhet måste vara attförsöka få en jämnare könsfördelning på dessa tjänster. kan vara att få en jämnare fördelning mellan män ochkvinnor i de organ som fördelar forskningsanslag ochtillsätter tjänster i högskolan.Vi anser att regeringen bör ge UHÄ i uppdrag attgenomföra en undersökning med direktiv att komma medförslag som syftar till att undanröja karriärhinder förkvinnor i högskolan.Valen av utbildning inom högskolan är i högsta gradkönsbundna. Kvinnliga studenter är i majoritet i utbildningtill vårdyrken och i klar minoritet i teknisk utbildning.Dessa könsbundna val hänger naturligtvis samman med deattityder och förebilder vi redogjort för. För attjämna ut könsfördelningen bör omfattandeinformationsinsatser göras på grundskola och gymnasiumför att rekrytera det underrepresenterade könet.SYO-konsulenterna har en viktig uppgift. Genom derasarbete läggs grunden för ett framtida jämställt arbetsliv. Enannan sak som bör prövas är information till de värnpliktigaför att få dem intresserade av t.ex. vård och barnomsorg.Kvinnliga forskareEn ökad andel kvinnliga forskare leder till attinriktningen på forskningen breddas och därmed ges enstörre belysning av problem som upplevs som väsentliga förkvinnor. Dessa områden har varit eftersatta. Vidbehandlingen av den forskningspolitiska propositionen1990 beslutades om utökade medel till kvinnoforskningen.En viktig del i arbetet för ökad jämställdhet är attkvinnliga forskare får bättre villkor och större möjligheteratt bedriva forskning. Möjligheterna att bedriva forskningpå ett framgångsrikt sätt bestäms ofta av faktorer vid sidanav ''forskarsamhället'' såsom t.ex. den sociala situationen,ekonomin, bostadsförhållanden etc. Det innebär i dagslägetatt kvinnor ofta har betydligt svårare att sammanhängandekunna ägna sig åt forskning, vilket är nödvändigt om manskall kunna nå ett resultat och därmed skapa sigförutsättningar för en forskarkarriär. Enligt vår meningtorde således ett förbättrat stöd till forskarstuderande varaav avgörande betydelse för att fler kvinnor skall ägna sig åtforskning.En annan viktig åtgärd är att omvandlautbildningsbidrag till doktorandtjänster så att deekonomiska förutsättningarna för såväl kvinnor som mänblir bättre. har anslagit utöverregeringens förslag för att kunna göra denna omvandling itillräckligt snabb takt.Många kvinnliga forskare finns knutna till de foraför kvinnliga forskare som finns på flertaletuniversitetsorter. Dessa fyller en viktig funktion för attuppmuntra nya unga kvinnor att börja forska. Dessa forafungerar som förebilder för studenter på grundnivå. Isamband med det forskningspolitiska beslutet fick deökade resurser.Ett problem för de kvinnliga forskarna är att få in sinaresultat i grundutbildningen. Risken är stor att kvinnorsforskningsrapporter bedöms som mindre betydelsefulla ochdärför kommer vid sidan om. En angelägen uppgift för foraför kvinnliga forskare är att på institutioner lyfta fram deresultat som uppnåtts. Detta arbete bör uppmuntras ochstimuleras.Den största samlade resursen för forskning om kvinnorsarbete finns på Arbetslivscentrum organiserade underKvinno-temat. I den pågående omorganisationen är detangeläget att poängtera att denna verksamhet skall fortsättaoch utvecklas.Kvinnors inflytandeI en fungerande demokrati är det utomordentligt viktigtatt kvinnors och mäns värderingar och erfarenheter fårkomma till uttryck i det politiska arbetet. Därför måstekvinnorepresentationen i beslutande organ inom näringsliv,fackliga organisationer, politiskt liv m.m. öka. Korporativastyrelser, t.ex. flertalet statliga styrelser, leder konsekventtill underrepresentation av ett av könen.Tillsättningssystemet för dessa måste ses över. De olikakvinnoorganisationerna har de bästa förutsättningarna attarbeta för en utjämning. De har dock svårt att påverka dekorporativa styrelserna. Där måste statsmakterna ta sittansvar.Kvinnorna och arbetsmarknadenKvinnor och män skall ha lika villkor inom arbetslivet.Idag finns en markant orättvisa ifråga om kvinnors ochmäns arbetsvillkor och löner. Det är ett av de störstahindren mot ett jämställt samhälle.Det råder betydande skillnader mellan kvinnors ochmäns yrkesval. Arbetsmarknaden är könsuppdelad ochlöneskillnaderna mellan kvinnor och män stora och t.o.m.växande. Yrkesområden, där kvinnor utgör huvuddelen avde anställda, har haft en mycket svagare löneutveckling änområden där män utgör det dominerande antalet anställda.Vi har tidigare krävt att en parlamentarisk kommittétillkallas med direktiv att genomföra en arbetsvärdering avolika yrkessektorer för att kartlägga skillnader ochanalysera bakgrunden till att kvinnodominerade yrkenoftast värderas lägre än yrken där män dominerar.Utredningen bör, enligt vår uppfattning, även lägga förslagom hur rådande missförhållanden skall åtgärdas utan från samhällets sida inkräktar på det ansvar parternapå arbetsmarknaden har. Ett system med arbetsvärderingfinns inom EG. Vi förväntar oss att regeringen nu i denaviserade jämställdhetspropositionen lämnar förslag idenna fråga.De praktiska förvärvshinder som finns måsteundanröjas. Attityder och värderingar är också av storbetydelse när det gäller kvinnors och mäns lika möjlighetertill arbete och utbildning. Ansvaret för att förändraattityder på arbetsplatsen och arbeta bort fördomar liggersåväl hos den enskilde som hos arbetsgivaren och defackliga organisationerna.Grundläggande för jämställdhet på arbetsmarknaden ärockså att både kvinnor och män kan kombineraförvärvsarbete med det praktiska arbetet i hemmet ochföräldraansvar. Hemmet och familjen är kvinnors och mänsgemensamma ansvar.TrygghetssystemenArbetsmarknaden är könsuppdelad och kvinnorna harett betydligt smalare verksamhetsområde än männen.Kvinnor arbetar främst inom vård, service ochkontorsyrken och har oftast lägre löner än män. Detta lederockså till ytterligare orättvisor genom att vårt socialatrygghetssystem är kopplat till lönearbetet påarbetsmarknaden. Kvinnor arbetar oftare ochhar dessutom ofta lägre lön för likvärdigt arbete. Dettamedför lägre arbetslöshetsersättning, lägre sjukpenning ochlägre pension. Det är enligt vår mening inte acceptabelt atti det sociala trygghetssystemet bygga in orättvisor som berorav arbetsmarknadens utseende och sociala förhållandensom i mångt och mycket är ett arv från ett samhälle medandra attityder och värderingar till kvinnors arbete.Möjligheterna att uppnå mer likvärdiga socialatrygghetsvillkor mellan kvinnor och män förutsätter att desociala trygghetssystemen i större utsträckning utgår frångrundtrygghetsprincipen med möjligheter till individuellpåbyggnad i det sociala skyddet.Målsättningen för det politiska arbetet måste vara attutveckla de nuvarande trygghetssystemen i denna riktning.Detta bör ges regeringen till känna.Allmän arbetslöshetsförsäkringCentern har vid ett flertal tillfällen föreslagit en allmänarbetslöshetsförsäkring/trygghetsförsäkring för alla. Ensådan försäkring skulle ge såväl kvinnor som män engrundtrygghet lika för alla. Systemet skulle innebära att dehögst avlönade som gynnas, i de flesta fall män, får avståtill dem som missgynnas mest, i de flesta fall kvinnor. Vårtförslag innebär även att de som med nuvarande regler stårhelt utanför möjligheter till arbetslöshetsersättning skulle fåen rimlig grundtrygghet. Detta bör ges regeringen tillkänna.ArbetsmiljöInom vissa yrkesområden är arbetsmiljön särskilt tung,både fysiskt och psykiskt. Det gäller t.ex. förvårdbiträden -- en personalgrupp där arbetsskadorna ärmånga och personalomsättningen stor. Det är bl.a.nödvändigt att tekniska hjälpmedel tas fram som minskarde rent fysiskt tunga momenten inom vård och omsorg. Detär också nödvändigt att monotoni i arbetet motverkas.Ensidiga arbetsmoment kan t.ex. innebära betydande riskerför belastningsskador, förslitning m.m., vilket ofta drabbarkvinnor med monotona och ensidiga arbetsuppgifter.Arbetsmiljökommissionens redovisning av de mestutsatta arbetena visar att det oftast är kvinnor som utfördessa arbeten. Bland dessa finns lokalvårdare,industriarbetare och olika arbeten inom sjukvården.Belastningsskador drabbar ofta kvinnor på grund avensidiga och monotona arbetsuppgifter.Dessa belastningsskador leder ofta till långvarigasjukskrivningar och stort lidande för de drabbade. Blandmånga av dessa riskyrken är andelen invandrarkvinnor stor.Beroende på språksvårigheter och en annan kultur kandessa kvinnor ha särskilda problem med att komma till rättamed sin arbetsmiljö.Andra problem är arbete vid bildskärm, där det ännuråder oklarhet om hur omfattande skador bildskärmsarbetekan ge upphov till. Kvinnor drabbas ofta av diffusasymptom som är svåra att härleda till en viss sjukdom. Detfinns tecken som tyder på att dessa problem kan hasamband med kvicksilverförgiftning från t.ex. amalgam.Dessa samband bör undersökas i en brett upplagd studie.Centern har medverkat till att Arbetslivsfondeninrättats. Den skall användas för att förbättra arbetsmiljöeroch rehabilitering av anställda. Enligt vår uppfattning kanarbetslivsfondens medel komma till stor nytta för attförbättra kvinnliga arbetsplatser. Där finns storaproblem.Kvinnor som är har generellt sett svårareatt få belastningsskador erkända som arbetsskador. Manhänvisar ofta till att det är åldersförändringar. Vi anser attenhetliga bedömningsgrunder måste utarbetas för vad somräknas som arbetsskada, så att man kommer till rätta medorättvisorna i dagens system.ArbetstiderSamtidigt som den individuella arbetstiden har minskat,så har familjernas totala tid för lönearbete ökat kraftigtunder . Det har främst berott på attkvinnor i ökad utsträckning börjat förvärvsarbeta. Ofta fårkvinnor bära en dubbel börda med både ansvar för ochförsörjning för hem och familj.Arbete är mer än lönearbete. Att sköta ett hem, ta handom barn eller gamla är också exempel på viktigaarbetsuppgifter. Arbetstiderna bör i ökad utsträckninganpassas till livet utanför lönearbetet. Utvecklingen motförkortad normalarbetstid måste fortsätta, vilket ger merutrymme för vardagliga arbetsuppgifter.Ett system med friare arbetstider och mer flexibelorganisation av arbetet är önskvärt. Enligt vår mening talarmycket för att en normal årsarbetstid bör fastställas inomvilken den enskilde och parterna får stor frihet till ett merflexibelt arbetsliv. Målet är en allmän arbetstidsförkortning,vilket ger utrymme för kortare daglig arbetstid. Varierandearbete genom kombinationer av olika sysselsättningar ocheget företagande ska uppmuntras. Detta bör ges regeringentill känna.Arbetstiderna måste dessutom anpassas till individuellaförutsättningar under livets olika skeden. Möjlighet skafinnas att skjuta på pensionsåldern, eller att gå i pensiontidigare. I första hand måste småbarnsföräldrar fåekonomisk möjlighet att utnyttja den lagstadgade rätten tillavkortad arbetstid. Detta är en viktig jämställdhetsfråga föratt möjliggöra ett delat ansvar i hemmet.NäringspolitikenEn reformering av den offentliga sektorn kommer att gestora möjligheter till kvinnligt företagande. Förutom t.ex.den traditionella kommunala barnomsorgen öppnasmöjligheter även för bildande av kooperativa och enskildatjänsteföretag. Erfarenheter visar att kvinnliga företagareofta är inriktade mot serviceområdet. Därför finns storautvecklingsmöjligheter på detta område.En bättre arbetsmarknad för kvinnor är av stor betydelseför utvecklingen av de regioner i som drabbats hårtav den socialdemokratiska koncentrationspolitiken. Förutvecklingen av en levande landsbygd är det av största viktatt arbetsmarknader finns för såväl kvinnor som män.Även om viss uppmjukning skett är de regionalautvecklingsfondernas verksamhet huvudsakligen inriktadpå tillverkningsindustrin och turism. Det är enligt vårmening viktigt inte minst med tanke på kvinnorsengagemang som företagare, att ytterligare breddafondernas verksamhet och ge stöd även åt serviceföretag.Bl.a. med tanke på utvecklingen inom dataområdet finnsinom serviceområdet stora möjligheter för ett ökat kvinnligtföretagande. Vi anser att kvinnliga företagare som innehareller avser att starta företag inom servicenäringarna skall fåmöjlighet att i större utsträckning erhålla stöd viautvecklingsfonderna. Detta skulle underlätta möjligheternatill eget företagande inom tjänstesektorn och bidra till denoffentliga sektorns förnyelse, vilket skulle kunna varasärskilt betydelsefyllt i områden med dåligt utbyggd service.Den indragning av frånutvecklingsfonderna som regeringen nu gör är beklaglig.Det minskar förutsättningarna för kvinnor att starta egnaföretag.Bredda utbudet av fritidsaktiviteter för flickorFritidsutbudet har ofta en inriktning som främsttillgodoser de fritidsaktiviteter som pojkar utövar, t.ex.fotboll, bandy, ishockey, motorsport etc. Defritidsaktiviteter som flickor ofta föredrar får oftast ettmycket sämre stöd från såväl kommunerna som från deideella föreningarna. Det är oftast lättare att driva genombeslut om en ny än att bygga ett ridhus, vilket nästanhuvudsakligen frekventeras av flickor.Möjligheterna att bedriva olika typer av kulturellaaktiviteter är också oftast betydligt sämre än t.ex.idrottsutövande. Flickors intresse för sång, musik, konstoch andra kulturella aktiviteter får inte heller alltidberättigat utrymme i de fritidsaktiviteter som erbjuds.Enligt vår mening måste flickor och pojkar ha sammamöjligheter att utöva olika typer av fritidsaktiviteter oavsettintresse och läggning. Det ankommer framför allt påkommunerna att ta ansvar för detta. Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetspolitikens fortsattainriktning avseende kvinnornas roll i ekonomin,jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden,i utbildningen och i familjen samt kvinnors inflytande isamhället,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsningar på ökat företagandeoch regional balans för att främja kvinnligt företagande ochökade möjligheter till sysselsättning för kvinnor i landetsalla delar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av de socialatrygghetssystemen,[att hos regeringen begär att en brett upplagdstudie genomförs för att klarlägga eventuella sambandmellan kvicksilver i t.ex. amalgam och diffusasjukdomssymptom,1]4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslivsfondens roll i arbetetför en bättre arbetsmiljö för kvinnor,n5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhet i utbildningen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om familjepolitikens inriktning,förbättrade pensionsvillkor för vård av egna barn och viktenav införande av vårdnadsbidrag för arbetet med ökadjämställdhet,1][att hos regeringen hemställer om attriksförsäkringsverket får i uppdrag att utarbeta förslag tillhur förälder som är berättigad till ATP-poäng för vård avbarn påförs detta utan egen anmälan,2]6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat kvinnligt företagande somdel av den offentliga sektorns förnyelse,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbudet av kultur- ochfritidsaktiviteter.3]