mot · GE02K611 · 1991-01-25 00:00:00 — Den verksamhet som bedrivs i kommuner och landstinghar ett stort värde för majoriteten av medborgarna. Därförkrävs det åtgärder för att stärka den kommunalademokratin. Stå upp till försvar för de tusentals politikersom gör ett oegennyttigt arbete i kommuner och landstingofta på sin fritid! I stället för att begränsa deförtroendevaldas antal och uppgifter behöver denkommunala verksamheten ses över och de politiskabesluten inriktas på det väsentligaste och fattas så nära deenskilda människorna som möjligt.Den kommunala demokratin kommer i ett ökatEuropasamarbete att öka i betydelse. Skälet härtill är attden nationella nivåns betydelse minskar och att uppgifterbör utföras på ''lägsta'' beslutsnivå.Ny kommunallagEfter uppdrag från 1988 beslutade regeringensamma år att tillkalla en kommunallagsutredning föröversyn av kommunallagen. har i stat-kommunberedningen pågått en utvärdering av''frikommunförsöken''. Till detta kommer ytterligare ettantal utredningar och rapporter. Det finns således ett brettunderlag för att nu ta beslut om ny kommunallag omregeringen i vår kommer med en proposition. Skulleregeringen inte lägga något förslag bör ändå taupp de frågor vi berör i det följande.OrganisationEn fråga som alltmer trätt i förgrundenär kommunernas rätt att fritt välja organisationsform.Kommunallagskommittén hade inte möjlighet motbakgrund av sina direktiv att föreslå en sådan lagstiftning.Sambandet mellan service och kostnader/skatteuttagmåste framträda tydligare. Bättre effektivitet måsteåstadkommas genom fler lokalt förankrade och anpassadebeslut. De möjligheter som givits inom ramen förfrikommunförsöket bör i den nya kommunallagen varagenerella för samtliga kommuner.Antalet regler som styr den kommunala verksamhetenbör starkt begränsas. För att uppnå detta krävs engenomgång av ett stort antal lagar och administrativa reglersom ligger utanför kommunallagen.DirektvalMöjligheter bör i kommunallagen öppnas för att folketdirekt får välja de styrelser som skall betjäna ett visstgeografiskt område i en kommun.Facklig representation m.m.En grundläggande demokratisk princip är att de somfattar besluten är ansvariga inför folket. Reglerna omfacklig representation och s.k. brukarmedverkan bryterdenna princip och bör utgå ur lagstiftningen.Övriga frågor som berörs i kommunallagskommitténsförslag kommer vi att återkomma till i samband medpropositionen. Nedan aktualiserar vi ett antal frågor sominte har direkt anknytning till aviserad proposition.Dela stora kommunerDet är allmänt omvittnat att de schablonmässigt ochtvångsvis genomförda storkommunreformerna haft mycketnegativ effekt på den kommunala demokratin.Antalet kommunala förtroendemän har minskatkraftigt, medborgarnas möjligheter till insyn och påverkanhar försvårats, det har blivit allt mödosammare att förenayrkesarbete med kommunala uppdrag. Verksamheten harbyråkratiserats och tjänstemännen har fått allt större reelltinflytande.Erfarenheten visar att mindre kommuner fungerarbättre än stora. Enligt vetenskapliga utvärderingar bör enkommun, om den kommunala demokratin skall ha godavillkor, inte ha mer än 8 000 innevånare.De regeringar där medverkat har beslutatom flera kommundelningar, där det funnits opinion fördetta. De nya kommuner som på detta sätt uppstått harfungerat väl.Socialdemokraterna har varit heltavvisande till kommundelningar. Denna attityd ärsvårförståelig och olycklig. Den kommundelning som nugodkänts har också motiverats på ett sådant sätt attsocialdemokraterna visar att de i grunden inte ändratuppfattning.Om man vill främja den kommunala demokratin är detmycket bättre att dela stora kommuner än att inrättakommundelsorgan. Det visar erfarenheten.Det är ofta svårt att hitta effektiva verksamhetsformerför kommundelsorganen. Det blir ibland en alltför tungarbetsbörda för de förtroendevalda att bevaka flerasakområden. Inflytandet blir litet och i flera fall har det visatsig att ett system med kommundelsorgan i realiteten ledertill en maktkoncentration till kommunstyrelsen.Kommundelningar är således ett bättre alternativ. Det ärdärför viktigt, att statsmakterna i stället för att som numotarbeta kommundelningar uppmuntrar och befrämjarinitiativ och aktivt medverkar vid de utredningar som måstegöras.Folkomröstningar i kommunernaKommunfullmäktige har rätt att genomföra kommunalafolkomröstningar eller opinionsundersökningar som ett ledi den kommunala beredningsprocessen. fåranlitas för sådana omröstningar.Vad gäller förfarandet i övrigt finns det dock inga regler.Detta anser vi vara en brist som kan leda till osäkerhet vidanvändningen av folkomröstningsinstitutet.Förfaranderegler bör därför utarbetas, som bl.a. angerbeslutsgången vid anordnandet av omröstningar, rätten attformulera omröstningsfrågor och tidpunkt förgenomförandet av omröstningar.Öppna styrelse- och nämndsammanträdenStyrelser och nämnder är de viktigasteberedningsorganen i kommuner och landsting.Sammanträdena i dessa organ är slutna.Motsvarande organ i kan sedan ett par årtillbaka besluta att vissa sammanträden skall vara öppnaoch med tillträde för allmänhet och massmedier.Erfarenheterna från dessa öppna sammanträden ärpositiva.Det är enligt vår mening viktigt att på olika sätt ökakommuninvånarnas möjlighet till information och insyn.Ett sätt att göra detta kan vara att ge styrelser och nämnderrätt att besluta om öppna sammanträden. Vi anser att ensådan rätt bör införas. Öppenhet skall dock inte gälla vidmyndighetsutövning mot enskild.De förtroendevaldas villkorFörutsättningarna för de förtroendevaldas arbete har,som tidigare berörts, förändrats mycket markant under desenaste årtiondena, bl.a. som en följd avkommunsammanslagningarna.En viktig förändring är att arbetsbördan ökat kraftigt.Detta har medfört, att det ibland kan vara svårt attrekrytera personer till poster i styrelser och nämnder.Uppgiften som förtroendeman kan vara svår att förena medyrkesarbetet. Bl.a. av detta skäl kan det finnas risker för attvissa yrkes- och åldersgrupper blir helt orepresenterade.Det är således mycket viktigt att arbetsvillkoren för deförtroendevalda och möjligheterna att få ledigt försammanträden uppmärksammas.Det är också viktigt att arvoderingen är sådan att de somlägger tid på kommunalt arbete får en rimlig ekonomiskkompensation för detta.Förrättningsarvoden och sammanträdesarvoden måstesåledes vara så tilltagna att alla skall kunna åta sig ettkommunalt uppdrag. Arvodena bör enligt vår mening varalika för alla. Därmed undviker man byråkratiskt krångeloch kategoriuppdelningar.Från 60- och 70-talen har det blivit allt mer vanligt medheltidsengagerade politiker i kommuner och landsting.Denna utveckling har ansetts nödvändig för attpolitikerinflytandet över den kommunala verksamheteninte skulle tunnas ut alltför mycket, när denna verksamhetexpanderat.Någon utvärdering av effekterna av denna utvecklinghar inteskett. Farhågor har ibland rests, att systemet medheltidsanställda politiker lett till omfattandemaktkoncentration hos några få dominerande politiker. Dethar också hävdats att de heltidsanställda lättkommer att identifiera sig mera med den centralaförvaltningens intresse i stället för att upprätthålla rollensom företrädare för allmänheten.Vi anser att det är viktigt att frågor som rör deförtroendevaldas villkor och rollfördelningen mellan olikakategorier förtroendevalda undersöks utifrånkommunaldemokratiska aspekter.Avskaffa den gemensamma valdagenDen gemensamma valdagen är till stor nackdel för denkommunala demokratin. De rikspolitiska frågornadominerar valrörelserna och de kommunala frågornakommer i skymundan.Detta är allvarligt ur kommunaldemokratisk synpunkt.Den gemensamma valdagen minskar således medborgarnasmöjlighet till information om de kommunala frågorna ochom de olika partiernas program. Därmed försvåras ocksåden värdering och det ansvarsutkrävande som är en viktigdel i all demokrati.Den gemensamma valdagen bör således avskaffas ochvalen tilllandsting och kommunfullmäktige ske friståendefrån riksdagsvalen.I en särskild grundlagsmotion har vi utförligtargumenterat i denna fråga. Där finns också våra konkretaförslag.Det bör i detta sammanhang också nämnas, attcenterpartiet i en motion till årets riksdag kräver enutredning med syfte att omvandla landstingen tilllänsdemokratiska organ med det övergripande ansvaret ialla samhällspolitiska frågor som skall avgöras på länsnivå.Detta ser vi som ett mycket viktigt krav urdemokratisynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det fortsatta reformarbetet på det kommunala områdetskall ha den inriktning som anges i denna motion,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delning av kommuner,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkomröstningar ikommunerna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om öppna styrelse- ochnämndsammanträden.