mot · GE02Ub131 · 1991-03-14 00:00:00 — med anl av prop. l990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Den nya gymnasieskolan skall enligt regeringens förslagbyggas på tre hörnstenar, utförligt redovisade ipropostionens inledning och sammanfattade på s.99. Elevernas verksamhet ska präglas avmiljöfrågorna : ''befolkningsexplosion, förslösning avnaturresurser, skador i ekosystemen''inflytande ochansvarinternationalisering: ''Förståelsen för andrakulturer behöver öka. Kunskapen om den egna kulturenskall befästas. ''Utgångspunkterna är väl valda som grund förutvecklingen av den framtida gymnasieskolan. Derepresenterar värden som har stark förankring i dagensungdomsgeneration och kan på ett betydelsefullt sättmedverka till att förbättra samhället . Detfinns således all anledning att ge de goda intentionernabästa tänkbara förutsättningar till förverkligande. I detavseendet lider propositionen emellertid avanmärkningsvärda brister.Till dessa brister hör den fullständiga negligeringen avämnet geografi. Ämnet har saknats pågymnasiets schema. Det bör nu åter föras in och beredasplats bland föreslagna kärnämnen med förslagsvis 40timmar.Det är högst märkligt att geografiämnet inte på någotsätt uppmärksammas eller ens nämns någonstans ipropositionen. Ämnet är etablerat sedan gammalt ochknappast obekant. Det har en etablerad lärarkår och enorganisation för lärarutbildning, som utgör en både lämpligoch tillgänglig resursbas för uppbyggnad av dengymnasieskola som propositionen föreslår.Särskilt anmärkningsvärt är att utbildningsministern såtotalt kunnat undgå att lägga märke till geografiämnetsinnehåll. Inte mindre än två av de tre hörnstenarna för helapropositionen har alltid stått i fokus för ämnet: människanoch hennes sätt att utnyttja jordens resurser -- medåtföljande miljöpåverkan -- samt det internationellaperspektivet. Till den tredje utgångspunkten har ämnetbidragit genom sitt arbetssätt.Det som gör geografi så unikt och omistligt med särskildtanke på miljövårdsfrågorna är att ämnet i sig förenar denatur- och samhällsvetenskapliga synsätten pånaturresursoch miljöproblemen.1960-talets gymnasiereform tog på ett olyckligt sätt bortgeografi från schemat. Ämnets integrerade innehåll skars itvå bitar och portionerades ut på samhällskunskaprespektive naturkunskap. Något ämne som kunnat fylla uttomrummet i gränssnittet mellan de båda har därefter intefunnits. Det blev t.o.m. så illa att naturkunskap inteförekom på naturvetenskaplig linje. Där bjöds eleverna inteens möjligheten att läsa om vare sig berg, jord, markytansformer, vindar, nederbörd eller vattnets cirkulation -- annatän som renodlat kemiska eller fysikaliska företeelser.Lärare tvingades utbilda sig antingen inaturvetenskapliga ämnen eller samhällsvetenskapliga.Elever på alla linjer tvingades studera sin omvärld i sammatvådelade antingen-eller-perspektiv. Vådorna av en sådanenögdhet uppenbarar sig nu bl.a. i synen på dagensmiljöfrågor.Gymnasieeleverna bör i skolan få möta lärare som kanförmedla en överbryggande kunskap från såvälnaturvetenskapliga som samhällsvetenskapliga discipliner,lärare som kan förmedla idéer och synsätt från dem båda.En formulerad delning av omvärlden i två leder enfald som föga gynnar samhällets utveckling.Risken är överhängande att den integration mellan olikasynsätt och ämnen (s 159) som propositionen efterlyser ipraktiken får svårt att komma till stånd eller kanske rent avhelt uteblir. Skolans organisatoriska uppbyggnad ochfunktion, lärarnas ämnesdelade utbildning, läromedlensdärtill anpassade och splittrade stoff m.m. talar också fördet. Under alla omständigheter framstår ett integrerattvärvetenskapligt och sektorsövergripande geografiämnesom ett verksamt redskap för att förverkliga propositionensmål.Geografiämnets kärna framgår av de tvåläroplaner somgällde på och i gymnasiet under första hälftenav . Man ska observera att detta var innan ettallmänt miljömedvetande vaknat i samhället och någonnaturvårdslag och miljöskyddslag existerade. Delar avläroplanerna kan i sammanhanget förtjäna att citeras.1. Läroplanen för 1962 (s. 263):Ledmotivet för studierna (i geografi) bör vara att påvisahur människorna utformar sina levnadsförhållanden underskiftande betingelser samt utnyttjar och utvecklar jordensresurser för ekonomiska, sociala och kulturella behov.Undervisningen skall bedrivas så, att den bidrar till attskapa en på faktisk kunskap grundad förståelse för andrafolk, underlättar kontakten med dem och åskådliggör hurdet praktiska samarbetet mellan olika länder fungerar.Kan den första och tredje utgångspunkten för den nuaktuella propositionen uttryckas bättre än i detta trettio årgamla citat?2. Kursplaner och metodiska anvisningar för gymnasiet1964 (s. 111 f):Kursen inleds lämpligen med en sammanfattandeöversikt av jordens befolkningsförhållanden ...Mänsklighetens aktuella försörjningsproblemuppmärksammas ... Huvuddelen av kursen utgörs av denekonomiska geografin, som dock alltid skall erhålla fastanknytning till den tidigare genomgångna fysiska geografin... lära lärjungarna näringslivets sammanhang såväl med denaturgeografiska förhållandena .. som med allmännaekonomiska företeelser ... och näringsgrenarnas inbördesberoende av varandra ... Vid genomgången av det modernavärldshushållet behandlas först energitillgångar ... Därefterkan stoffet grupperas med betonande av sammanhangetråvaruproduktion-förädling-konsumtion ...Självförsörjningsmöjligheterna för olika områden vid''avstängning'' (av ett lands utrikeshandel) beaktas ...Även här kunde dagens utbildningsminister ha hämtatviktiga delar av innehållet till sin proposition.Mot bakgrund av vunna erfarenheter förefaller beslutetatt avskaffa geografi på gymnasiet i mitten av l960-taletupprörande kortsynt. syns det närmast som ensjälvklarhet, just med de utgångspunkter propositionenlägger fast, att ämnet återinförs som ett kärnämne.Redan gymnasieutredningen, SOU 1981:96, föreslog attgeografi skulle återinföras på gymnasiet. Utredningenframhöll (s 189): ''Det viktigaste skälet till att geografin nuföreslås återkomma som självständigt ämne är dessutveckling , som ger ämnet en central roll föratt belysa de för framtiden så viktiga frågorna ommänniskan på jorden, hennes livsvillkor,överlevnadsproblemen, resurs- och miljöfrågorna.''Kungl. yttrade sig om geografi iSÖ:s förslag till nytt gymnasieum på följande sätt:''Avskaffandet av ämnet geografi inom gymnasieskolanmåste betecknas som ett av de olyckligaste besluten underreformperioden och det har fått allvarliga konsekvenser försvensk geovetenskaplig forskning liksom för medborgarnasomvärldsorientering.'' Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om geografi som kärnämne om 40timmar i gymnasieskolan.