ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Bo301 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So207 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade resurser tilllänsstyrelserna för tillsyn av alkohollagstiftningen genomtransferering från höjda avgifter på utskänkningstillstånd.
mot · GE02Bo302 · 1991-01-25 00:00:00 — verksamhet är omfattande. Som exempelkan nämnas planeringsfrågor av betydelse för länetsutveckling, åtgärder för att bevara värdefulla kultur- ochnaturområden, försvarsberedskap m.m. I många fall harlänsstyrelsens avgöranden direkt betydelse för enskildamedborgares liv, den kommunala utvecklingen ochnäringslivets framtid. Det är därför viktigt att länsstyrelsenarbetar snabbt och effektivt.För att kunna göra detta krävs att tilldelasresurser som står i rimlig proportion till de uppgifter riksdagoch regering ålägger dem.Samhällsekonomin är ansträngd. Några mer omfattanderesurstillskott till den offentliga verksamheten kan mandärför inte räkna med. I stället krävs att staten aktivt följerutvecklingen inom olika områden och vidtar omprioriteringoch omfördelning av de resurser som erfordras för att denoffentliga verksamheten skall kunna fullgöras på ett brasätt.I viss mån har regeringen gjort en sådanomprioritering vad gäller länsstyrelseanslaget. Enligt vårmening bör man ännu mera följa och anpassa sig tillutvecklingen och genomföra nödvändiga åtgärder.För läns del har utvecklingen ochstrukturomvandlingen varit mycket kraftig . Befolkningen ökade med mer än4 000 personer, därav kommun med ca 2 800.Länet är ett av de medelstora länen i riket med enbefolkning på omkring 270 000 invånare.Den regionala balansen har kraftigt förändrats, bl.a. pågrund av kommuns starka tillväxt.Befolkningsutvecklingen i de norduppländskakommunerna har i stort sett stått stilla (ävenom det 1990 skedde en viss ökning). Näringslivet iNorduppland genomgår en stor omstrukturering.Utvecklingen i län kräver därför särskildaansträngningar från sida.Många av de uppgifter som har att fullgöraär direkt beroende av befolkningens storlek samt dessökning och omfördelning. Som exempel kan nämnasregisterfunktioner vid , prövning avöverklaganden i byggnadsfrågor, körkortsprövningar m.m.För att i län skall kunna fullgöraalla sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt måste därföranslagstilldelningen till bättre följabefolkningsutveckling och omstrukturering än vad somhittills varit fallet. Motsvarande utveckling och behov om äninte så accentuerade finns också för några andra län.Vi anser därför att regeringen inför nästabudgetproposition bör se över anslagstilldelningen ochgenomföra erforderliga omprioriteringar ochomfördelningar av de resurser som län tilldelas, såatt de bättre än svarar mot den utvecklingsom sker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprioritering och omfördelninginom länsstyrelseanslaget.
mot · GE02Bo303 · 1991-01-25 00:00:00 — Alltsedan kommunsammanslagningarna harlänsindelningen upplevts som föga funktionell. När länenomfattade ett mycket stort antal små kommuner upplevdeslänen som en rationell förvaltningsenhet på mellannivå.Med endast tolv kommuner per länsstyrelse ärsamordningsvinsterna små. En omfattande diskussion harockså förekommit om att minska antalet län till ca åtta. Uralla rationella synpunkter synes detta angeläget.Skåne är funktionellt en påtagligt homogen enhet. Detförekommer intensiv pendling inom landskapet, mennästan ingen över landskapsgränsen.Ur tillväxtsynpunkt har goda resurser, men dessaär splittrade på olika kommuner och regioner. Forskningenfinns i , storindustritraditionen i ochHelsingborg, småindustrin och fritiden i länoch kontinenttrafiken i och Trelleborg.Länsgränsen innebär också landstingsgräns.Otvivelaktigt skulle man både på sjukvårdens ochlänstrafikens område kunnat nå betydligt rationellarelösningar om administrativt utgjort en enhet.Kristianstads län är ur ekologisk synpunkt inte ennaturlig enhet, och har exempelvismycket mindre gemensamt än vad de har med respektiveYstad och Helsingborg.Skåne har en befolkning på ungefär en miljon invånarevilket gör att landskapet storleksmässigt väl lämpar sig somett län. Med en avskaffad länsgräns i skullelandskapets resurser kunna tas till vara på ett mycketsmidigare sätt än . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i länsindelningen att i sin helhet utgör ettlän.
mot · GE02Bo304 · 1991-01-25 00:00:00 — Den statliga regionala organisationen byggdes upp på1600-talet med den tidens synsätt, samhällsstruktur ochkommunikationer. Detta innebär att vi har 24administrativa enheter -- län.Antalet enheter och indelning har varit väl motiverad,men börjar dessa motiv att luckras upp.Inom den statliga verksamheten börjar det nu växa framnya enheter -- regioner. När länsskolnämnderna avvecklaskommer viss verksamhet att bedrivas inom nya regioner.Byggnadsstyrelsen liksom har, eller överväger, enny regionindelning. Inom landstingen har samverkan inomsjukvårdsregioner fått en ökad betydelse. Vissa landstinghar även ett väl etablerat samarbete inom såväl transportsom kulturområdet som utgår från regioner.Utvecklingen av nya regioner är angelägen och kommeratt fortsätta inom andra områden. Det vore däremotmycket olyckligt om olika statliga organ väljer olikaregionområden. Detta skulle innebära att samordning ocheffektivisering skulle hämmas.De gamla länsgränserna håller på att spela ut sin roll ochdagens administrativa gränser kommer knappast att varaändamålsenliga i framtiden.Staten bör tar ett samlat grepp om hur den regionalastatliga verksamheten bör organiseras inför 2000-talet.Under de senaste åren har både kommunalråd, f.d.landshövdingar och generaldirektörer framfört behov av enöversyn av den statliga regionala verksamheten. och har idecember 1990 hemställt att regeringen tar initiativ till ensamlad översyn av den offentliga verksamhetens regionalautbyggnad.Det torde vara hög tid för att diskutera hurstatens regionala organisation skall se ut . I syfteatt få till stånd en bred debatt borde regeringen tillkalla enutredning som utreder behov och möjligheter till enförändring av statens regionala organisation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en prövning av denstatliga organisationens regionindelning .
mot · GE02Bo305 · 1991-01-25 00:00:00 — Tjänst som biträdande länsantikvarie i Under /88 tog ett viktigt steg iarbetet för att utveckla vården av kulturmiljön. Ansvaretför de kulturella och kulturhistoriska kvaliteterna som finnsi den yttre miljön slogs fast och lagstiftningen samlades i ensärskild kulturminneslag. Det återstår dock en delreformarbete. I olika utredningar och i kontakt medkommuner och myndigheter tas ämnet upp med betoningarpå öppet landskap, underhåll av byggnader, skötsel avfornlämningar m m.Riksantikvarieämbetet har föreslagit en kraftfull insatsför kulturmiljöenheterna vid länsstyrelserna. Detta harregeringen inte helt tagit fasta på. Flera län har erhållit enbiträdande länsantikvarie medan andra har blivit utan.Kronobergs län tillhör förlorarna trots att en eniglänsstyrelse i sin anslagsframställan prioriterat en tjänst sombiträdande länsantikvarie före flera andra, var för sig,angelägna tjänster.Anledningen till begäran är den mycket starkt ökadeärendebelastningen. Det gäller såvälärendehandläggningen för yttrande vidbyggnadslovsprövning och lån till byggnadskulturhistoriskafastigheter som ökade samrådsinsatser för fornlämningar,byggnadsminnen och landskapsvård. I likhet medLänsstyrelsen i finner jag det nödvändigt atten tjänst som biträdande länsantikvarie inrättas även iKronoberg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en tjänst sombiträdande länsantikvarie i samt beslutaranslå . för detta ändamål.
mot · GE02Bo306 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T202 hemställsatt begär att regeringen tar initiativ tillförhandling med kommunerna i syfte att säkerställaunderhåll och förnyelse av kommunernas VA-nät i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GE02Bo307 · 1991-01-25 00:00:00 — verksamhet omfattar många områden.Det rör myndighetsutövning av olika slag, planeringsfrågorav betydelse för länets utveckling, åtgärder för att bevaravärdefulla kultur- och naturområden, försvarsberedskapm.m. I många fall har avgöranden direktbetydelse för enskilda medborgares liv, den kommunalautvecklingen och näringslivets framtid. Det är därför viktigtatt arbetar snabbt, effektivt och med godrättssäkerhet.För att kunna göra detta krävs att tilldelasresurser som står i rimlig proportion till de uppgifter riksdagoch regering ålägger dem.Det statsfinansiella läget är ansträngt. Några meromfattande resurstillskott till den offentliga verksamhetenkan man därför inte räkna med. I stället krävs att man frånstatsmakternas sida aktivt följer utvecklingen inom olikaområden och vidtar de omprioriteringar ochomfördelningar av resurser, som erfordras för att denoffentliga verksamheten skall kunna fullgöras på acceptabelnivå.I viss mån har regeringen gjort en sådanomprioritering vad gäller länsstyrelseanslaget. Enligt vårmening bör man dock mera konsekvent följa och anpassasig till utvecklingen och genomföra nödvändiga åtgärder.För läns del har således utvecklingenbefolkningsmässigt varit mycket kraftig . Länet ökade med mer än 4 000 invånare och kommun med omkring 2 800. Länet är ett av de medelstora länen i riket,med en befolkning på omkring 270 000 invånare.Många av de uppgifter som har att fullgöraär direkt beroende av befolkningens storlek ochökningstakten i länet. Registerfunktioner vid ,prövning av överklaganden i byggnadsfrågor,körkortsprövningar och mycket annat är av sådan karaktär.För att i län skall kunna fullgöra allasina uppgifter på ett tillfredsställande sätt måste därföranslagstilldelningen till bättre följabefolkningsutvecklingen än vad som varit fallet.Motsvarande utveckling och behov om än inte såaccentuerade finns också för några andra län.Vi anser därför att regeringen inför nästabudgetproposition bör se över anslagstilldelningen tilllänsstyrelserna och att man genomför erforderligaomprioriteringar och omfördelningar så att iUppsala län tilldelas resurser som bättre än för närvarandesvarar mot de behov som utvecklingen i länet skapat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprioritering och omfördelninginom länsstyrelseanslaget.
mot · GE02Bo309 · 1991-01-25 00:00:00 — Tjänster som biträdande länsantikvarier Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr230 hemställsatt under anslaget (D l) Länsstyrelserna,, för /92 anvisar 700 000kr., utöver vad regeringen föreslagit, för inrättande avytterligare två tjänster som biträdande länsantikvarier.
mot · GE02Bo311 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom ett tidigare beslut har det kommunala ansvaretför skolan förstärkts och alla lärare överförts till kommunalanställning.I samband med denna reform läggs skolöverstyrelsenner och den statliga administrationen flyttas till ett nybildatskolverk.De regionala myndigheterna, länsskolnämnderna,upphör också och förutsätts inrätta ett antaldistriktskontor för att lättare klara den regionala tillsynen.Civildepartementet begär nu att en samordningstjänstför utbildningsfrågor inrättas vid varje länsstyrelse. Denstatliga tillsynen kommer på detta sätt att bli tvehövdad,dels , dels skolverketsdistriktsorganisation. Denna dubbelfunktion kommerrimligen bara att skapa nya problem, nya revirkonflikteroch tveksamheter var besluten egentligen fattas. För ett parlän, som bara består av en kommun, blir arbetsfördelningenmellan den kommunala styrelsen och länsstyrelsenobegriplig. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samordningstjänsterna vidlänsstyrelserna inte bör inrättas,2. att till anslaget D1 i bilaga 15 för /92 anslår 12 500 000 kr.mindre än vad regeringen har föreslagit.
mot · GE02Bo312 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K617 hemställsatt hos regeringen begär att regeringen i varjerelevant ärende belyser och redovisar effekterna på denregionala indelningen.
mot · GE02Bo315 · 1991-01-25 00:00:00 — Medel till länsstyrelserna för arbete inom miljövårdsområdet Inom länstyrelserna har ökadepersonalresurser satsats på miljövårdsområdet, dels genomomprioritering av resurser inom länsstyrelserna, dels genomriktade medelsförstärkningar från . Det är viktigtatt denna ökade satsning inom miljöområdet nu kanfortsätta och utvecklas ute i länen.Även om det fortfarande kan finnas vissa brister synespersonalläget nu i stort vara tillfredsställande. Vad somdäremot upplevs som en begränsande faktor i arbetet ärknappheten på fria medel för ett aktivt utrednings- ochprojektarbete. De som arbetar inom miljövårdsområdetskulle vilja ha medel för sådant arbete på samma sätt sominom regionalpolitiken.Visst kan det finnas vissa möjligheter att inomlänsstyrelsens förvaltningsanslag skapa utrymme för sådanainsatser. vet vi alla hur pressade våra myndigheterkänner sig under trycket av årliga besparingar och att detdärför kan vara svårt att -- åtminstone på kort sikt -- få frammedel härför genom omdisponeringar inom länsstyrelserna.Vi menar att det skulle vara av utomordentligt stortvärde, för att ytterligare stärka miljövårdsarbetet ute ilänen, om länsstyrelserna via särskilt anslag kunde få vissa --inte så stora -- fria medel att disponera för utrednings- ochprojektarbete inom miljövårdsområdet. Vi anser attmedlen bör fördelas direkt från regeringen tilllänsstyrelserna på samma sätt som inom regionalpolitiken.Till en del kan efterfrågan in mot naturvårdsverketsmedel för utrednings- och projektarbete komma att minskaom länsstyrelserna får egna sådana medel och därför kananslagen dit minskas något. Vi anser att sådan omläggningav anslagen till förmån för direkta medel till länsstyrelsernaskulle vara bra. Erfarenheterna inom regionalpolitikenvisar att arbetet på länsstyrelserna blir mer inriktat på aktivtoch praktiskt utrednings- och projektarbete när manförfogar och ansvarar för egna medel i stället för att skrivaansökningar och övertyga fackdepartment och/ellercentrala myndigheter om angelägenheten att få medel tillolika enskilda projekt.Vi anser att varje länsstyrelse bör kunnadisponera ett årligt anslag för utrednings- och projektarbeteinom miljövårdsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelning av medel förutrednings- och projektarbete inom miljövårdsområdet.
mot · GE02Bo316 · 1991-01-25 00:00:00 — En biträdande länsantikvarie till ''Det är en nationell angelägenhet att skydda och vårdavår miljö'' heter det i kulturminneslagens första paragraf. ''Ansvaret för detta delas av alla''.Hur en kulturmiljö kommer att behandlas avgörs oftagenom planläggning. Här sker sammanvägningen mellanolika anspråk och här måste således kulturmiljövården påett professionellt sätt tillföra sina kunskaper ochvärderingar. Vi har i ett utmärkt system för dennakunskapsförsörjning genom det arbete som utförs inomlänsstyrelsernas kulturmiljöenheter. Det är inomkulturmiljösektorn som länsstyrelserna kan tillföra nykunskap till den kommunala planeringen, då få kommunerhaft möjlighet skaffa sig egen kulturmiljökompetens.Krav riktas i allt större utsträckning påkulturminnesvårdens medverkan såväl imyndighetsuppgifterna som i initiativverk- samhet, för attfullfölja de reformer som berör markanvändning ochbyggande (PBL), resurshållning (NRL), miljövård,jordbrukspolitiken och turismutvecklingen etc.Länsstyrelsen i har i sinanslagsframställning äskat medel för en biträdandelänsantikvarie. Enhetens arbetssituation medlänsantikvarien som enda tjänsteman framstår som orimlig.En nödvändig förstärkning måste ske för att ge trovärdighetåt regeringens och beslut om ansvar och insatserinom kulturmiljöområdet.När det gäller biträdande länsantikvarier föreslårfolkpartiet liberalerna att medel anslås för ytterligare tvåtjänster utöver vad regeringen föreslår. Jag föreslår att inomramen för detta en av dessa tjänster tillförs Värmlandslänsstyrelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en tjänst sombiträdande länsantikvarie i .
mot · GE02Bo317 · 1991-01-25 00:00:00 — Länsstyrelsernas verksamhet, m.m. LänsstyrelsernaUnder föreslog regeringen attlänsstyrelserna skulle få en ny förvaltning med femobligatoriska förtroendemannanämnder. Regeringen skulletillsätta fem av elva ledamöter och fem;landshövdingen skulle vara självskriven ordförande.Riksdagen avvisade detta förslag och majoriteten beslutadeatt nämnderna inte behöver införas obligatoriskt och att de10 ledamöterna, förutom landshövdingen, ska väljas avlänsstyrelsens styrelse, vilken först har utsetts av landstingeti länet.Av det ursprungliga förslaget till ny regional statligförvaltning återstår således inte mycket. degröna kräver en regionaldemokratisk reform meddirektvalda regionala ''parlament'' och direktvaldalandshövdingar i en motion om självständiga länsparlamenti linje med den kommunala frihetstraditionen.Civildepartementet arbetar i och för sig förtjänstfulltmed vad man kallar utveckling av den offentliga sektorn.Miljöpartiet de gröna menar att det mot bakgrund av denaktuella debatten om regionalt självstyre och ett vad mankallar ''regionernas '' finns all anledning att idepartementets arbete överväga en självständigare regionalstyrelseform i Sverige.MiljöförstärkningarFör kunde vi med tillfredsställelsekonstatera att i text föreslog att tvåtjänster på länsstyrelsernas naturvårdsenheter öronmärkesför den gröna naturvården, ett krav som degröna har framfört under flera år.Det blev inga tjänster och hänvisar mantill en kommande miljöproposition. Vi upprepar emellertidvårt krav och föreslår en förstärkning med 50 miljonerkronor för det kommande budgetåret för två nya tjänster påvarje naturvårdsenhet.Vi anser även att det behövs en person på varjelänsstyrelse som, tillsammans med länsveterinären, kanansvara för livsmedelsfrågorna inom länet. Det är svårt attfå livsmedelskontrollen att fungera i praktiken eftersomlivsmedelsverket inte har haft några möjligheter att se tillatt kommunerna verkligen utför den livsmedelskontroll deansvarar för. Kommunernas övertagande av tillsynen avicke-tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet ökararbetsbelastningen ytterligare. Vi föreslår en ny anslagspostpå för detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en självständig regionalstyrelseform övervägs i arbete medutveckling av den offentliga sektorn,2. att till anslaget D1 Länsstyrelserna m.m. för /92 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller totalt ,3. att i ny anslagspost under D1 Länsstyrelserna m.m. för /92 anslårytterligare . för förstärkning av länsstyrelserna med varderaen person för förbättrad livsmedelskontroll.
mot · GE02Bo318 · 1991-01-25 00:00:00 — Den svenska demokratin har sin grund i den urgamlarätten för människor i socknarna att bestämma över sinaegna angelägenheter. formadesdärmed en fungerande lokal demokrati som inte bara gavinflytande i utan också kunskap om bygden och dessproblem. existerade denna lokalt förankradedemokrati. Kommunernas antal var 2 500 och det storaantalet och den relativt begränsade ytan samt det fåtaligainvånartalet gav i sig de bästa förutsättningarna för enfungerande lokal demokrati. De valda hade nära till demsom valde, frågorna var lättöverskådliga -- demokratinfungerade!När planhushållningen blev högsta mode och övertrontill samhället och samhällslösningar helt dominerade dågjordes kommunindelningarna om och i två omgångargenomfördes även tvångsvis kommunsammanläggningar.Antalet kommuner minskade till 284, niotiondelar av kommunerna försvann. 100 000-talsförtroendevalda förlorade sina lokala uppdrag. Avståndetmellan väljare och valda ökade, frågor blev mer komplexaoch svårförståeliga, en stor del av samhällsservicencentraliserades. Planhushållningen visade sig vara just såmekanisk och opersonlig som det varnats för och viktigademokratiska företeelser begränsades eller försvann.Här finns -- anser jag -- huvudförklaringen tillmänniskors förändrade attityd till politik -- och politiker.Det egna inflytandet minskade, besluten flyttades bort tillcentralortens opersonlighet och allt färre fick vara med attta ansvar för bygden och utvecklingen. Planhushållning ärnumera -- efter de senaste årens politiska avslöjanden -- heltborta från den politiska arenan. Ingen hävdar längre dessvälsignelser!Frågan är då om tiden är kommen för att ändra sådanabeslut som dominerats av planhushållningens ideologi. Somjag ser det är det nödvändigt och främst bör intresset därvidkoncentreras på kommunerna.Viktigast och avgörande måste därvid vara vadmänniskorna själva önskar, d.v.s. att besluten har sinutgångspunkt i kommundelarna och hos deras kommunalaföreträdare. Kommunala folkomröstningar iindelningsfrågan är det viktigaste instrumentet för att avläsalokala opinioner. Ett antal kommuner har de senaste årenåtergått till den tidigare indelningen och alldeles hart.ex. återfått sin kommunstatus.Kommunindelningsreformer bör ses över och åtgärdervidtagas som stimulerar till och underlättar förändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning avförutsättningarna för en förändrad kommunindelning ochdärvid särskilt uppmärksammar möjligheter att underlättaoch stimulera en återgång till tidigare administrativaområden.