mot · GE02Jo104 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Om förslag till statsbudget för miljödepartementetsverksamhetsområdeMotionen utgör ett komplement till deGrönas förslag till statsbudget, ''gröna luntan''(1990/91:Fi101), som lämnades in under allmännamotionstiden.Allmänna synpunkterDen ekonomiska politiken är grundläggande för miljö-och naturresurspolitiken. Ett miljöanpassat skattesystem,med höga skatter på energi och råvaror och lägre skatter påarbete, är nödvändigt om miljöproblemen ska kunna lösas.Eftersom energi beskattas lågt i förhållande till mänskligtarbete finns det ett klart samband mellanenergiförbrukning och ekonomisk tillväxt. Ett annatskattesystem skulle kunna bryta det sambandet. I vårpartimotion ''Ett grönt skattesystem'' (1990/91:Sk627) harvi presenterat ett första steg i riktning mot ett sådantskattesystem.Ekonomiska styrmedel i form av t.ex. miljöskatter ochmiljöavgifter är också viktiga för att miljöanpassasamhället. Under den allmänna motionstiden lämnade vi inen gruppmotion om ekonomiska styrmedel(1990/91:Sk625). , i samband med miljöpropositionen,föreslår vi ökad användning av ekonomiska styrmedel bl.a.inom varu- och produktområdet i motionen ''Varor,kemikalier och avfall'' (1990/91:Jo119).För att anpassa samhället till de gränser som naturensätter är det också nödvändigt att göra investeringar inomframför allt trafik- och energisektorn. Våra förslag inom deområdena lägger vi bl.a. fram i motioner i anslutning tilltillväxtpropositionen.Den här motionen behandlar alltså bara en liten del avvår ekonomiska politik som är viktig för att lösamiljöproblemen. De anslag vi lägger fram här ligger inomnaturvårdsverkets och kemikalieinspektionensverksamhetsområde.Den absolut största satsning vi gör är investeringar iinköp av mark, där vi vill anslå 420 milj. kr. mer än vadregeringen föreslagit. Regeringen skär i årets budgetförslagned anslaget trots att inte ens klarar av attköpa in de urskogar som man tecknat avtal om och trots attendast en liten rest av landets urskogar finns kvar. Andrastörre anslagsökningar som vi föreslår är medel tillåterställning av gamla miljöskador, en stor satsning pålandskapsvård, utveckling av ny miljöteknik ochåterskapande av våtmarker.B1. Statens naturvårdsverkNationell miljöövervakningEn bättre miljöövervakning är mycket viktigt för detfortsatta miljöarbetet. Ett av de största problemen när detgäller att bedöma vilka miljöpolitiska åtgärder som är deviktigaste är bristen på information om tillståndet i naturenoch pågående förändringar. av data har stora brister, även om den harförbättrats . anser attmiljökvalitetsnormer, bindande gränsvärden för negativmiljöpåverkan, måste införas i miljölagstiftningen. Enfungerande miljöövervakning underlättar tillämpning avmiljökvalitetsnormer. En effektiv och mer heltäckandemiljöövervakning är naturligvis också väldigt värdefull i detinternationella miljösamarbetet. betonarstarkt att mer resurser behövs till den nationellamiljöövervakningen och föreslår en höjning av anslagetmed ca 30 milj. kr., medan regeringen föreslår en höjningmed endast ca 8 milj. kr. inför det kommande budgetåret.Eftersom det kommer att underlätta det framtidamiljöarbetet om miljöövervakningen redan nu förstärkskraftigt, föreslår vi en höjning av anslaget med 20 milj. kr. iförhållande till regeringens förslag.InformationInformation om problem och möjligheter påmiljöområdet blir allt viktigare. Det räcker inte medlagstiftning och ekonomiska styrmedel för att lösamiljöproblemen. bör få 20 milj. kr.utöver regeringens förslag för att kunna arbeta merintensivt med information.Naturvårdsverket skulle kunna arbeta mer medinformation till både elever och lärare i skolan. Kommunerborde kunna få bidrag i den inledande fasen för speciellasatsningar som t.ex. naturskolor och utveckling avverksamhet med miljöinformatörer. Erfarenheter frånkommuner som redan gjort den här typen av insatser är iallmänhet mycket positiva.Eftersom det internationella miljöarbetet blir alltviktigare ökar också behovet av information till andraländer och på andra språk. Inom ärinformationsbehovet enormt och har här möjlighetatt göra en insats.Naturvårdsverket måste också få möjligheter attförbättra informationen till regionala och lokalamyndigheter bl.a. när det gäller tillämpning avmiljölagstiftningen. Informationen till politiker behöverockså förbättras. En allmänhetens upplysningstjänst ochhjälp att söka i databaser med miljöinformation skulleockså innebära en förbättring av tillgången till information.Vård av naturreservatNaturvårdsverket beskriver bristen på pengar till vård avnaturreservat som akut. Arealen skyddad mark har ökatutan att anslagen höjts så att ens den allra nödvändigasteskötseln har klarats av. Verket har yrkat på en ökning avanslaget med ca 63 milj. kr. Regeringen föreslår äntligen enökning men med endast 26 milj. kr. Vi menar att anslagetbör höjas kraftigare och föreslår att ytterligare 20 milj. kr.anslås i förhållande till regeringens förslag. Ambitionsnivånnär det gäller naturvården är betydligt högre förMiljöpartiet än för regeringen och vi räknar därför med attanslaget kommer att behöva öka ytterligare de närmasteåren om stödjer våra förslag pånaturvårdsområdet.Naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet ()Regeringen föreslår ingen höjning av NOLA-anslagetutan hänvisar helt till den nya ersättningen tilllandskapsvård. Men NOLA-ersättningen har en delvisannan inriktning än ersättningen till landskapsvård. NOLAär mer inriktat på artbevarande och skötsel av de allra mestvärdefulla kulturmarksbiotoperna. Naturvårdsverketmenar att stora delar av de mest värdefulla kulturmarkernalämnas utanför om anslaget inte höjs. Den nyajordbrukspolitiken medför också att hotet mot de härbiotoperna ökar. föreslår att NOLA-anslageträknas upp med 30 milj. kr.Skogs-NOLANOLA-ersättningen har slagit väl ut inom jordbruketoch bidragit till att behålla värdefulla kulturmarksbiotoper.En liknande modell skulle kunna tillämpas inomskogsbruket med ersättning till markägare som harintressanta skogsbiotoper. Det finns t.ex. skogar som längeskötts med gammaldags blädningsteknik och där det finnsarter som har anpassat sig till just den miljön. I bl.a. dentypen av skogsområden är det inte bäst för naturvården atthelt lämna skogen utan skötsel utan det behövs ett aktivtskogsbruk som tillämpar skonsamma skogsskötselmetoder.Vi föreslår att 15 milj. kr. anslås för det kommandebudgetåret.Återskapande av våtmarkerDet troligen mest kostnadseffektiva sättet att minskakväveutsläppen till vattendrag och hav är att användavåtmarker som naturliga reningsverk. I den syrefattigamiljön reduceras nitrat och försvinner till atmosfären i formav kvävgas. Läget är särskilt bekymmersamt i sydvästraSverige och de åtgärder som har satts in har inte getttillräckliga resultat. Våtmarker måste därför återskapasnära vattendrag och kustområden som är drabbade avövergödning med kväve.Som en del i omställningen av jordbruket finns möjlighetför lantbrukare att få anläggningsstöd för att skapavåtmarker. Men eftersom miljösituationen i havet är akutkommer inte detta att räcka. Det är heller inte säkert att delantbrukare som anmäler sig som intresserade är de somäger den mark där det ur miljösynpunkt är specielltangeläget att anlägga våtmarker.En stor del av våtmarker har dikats ut förjordbruks- och skogsbruksändamål och många arter som ärberoende av dessa biotoper är hotade. Ett återskapande avvåtmarker är därför bra också ur naturvårdssynpunkt.Vi föreslår att får ett anslag på 25 milj.kr. nästa budgetår för att återskapa våtmarker. Pengarnakan bl.a. användas för inköp av mark.BullerI höstas beslutade att ett samlathandlingsprogram mot buller skulle utarbetas. Regeringenvill i miljöpropositionen inte följa upp riksdagensbeställning utan hänvisar till varje samhällssektors ansvar.Men även om varje samhällssektor har ett ansvar skanaturvårdsverket ha en samordnande och pådrivande roll imiljöarbetet. bör därför få i uppdrag attutarbeta ett samlat handlingsprogram mot buller. Verketbör inför det kommande budgetåret få ett anslag på 3 milj.kr.. för att kunna prioritera arbetet med bullerfrågor mer äntidigare och utarbeta ett handlingsprogram.Utredning om plasterNaturvårdsverket bör få ett anslag på 5 milj. kr. till enarbetsgrupp som ska ta fram konkreta förslag till hurproblemet med plaster kan minskas i avfallshanteringen.Allt fler kommuner inför källsortering av sopor. Plasten ärett stort problem därför att de praktiska möjligheterna tillåtervinning och återanvändning är ganska små. En mängdolika plastsorter används och ofta innehåller samma varaflera olika plastsorter, vilket ytterligare försvåraråtervinningen. Därför bör en speciell arbetsgrupp tillsättasmed uppgift att utreda de möjligheter som finns attbegränsa tillverkningen av plastvaror därmaterialblandningen omöjliggör eller försvåraråtervinning. Gruppen bör också ge förslag på andra sätt attöka återanvändning och återvinning av plaster.Utveckling av ekologiska toalettsystemAvloppssystemen är i mycket dåligt skick i de flestakommuner i landet. Kommunerna står därför inför ettenormt investeringsbehov. Frågan är om det är rätt att återinvestera i den gamla typen av avloppssystem. Systemetmed vattentoaletter har visat sig innebära stora nackdelarur miljö- och resurssynpunkt. I en motion har vi föreslagit ett utvecklingsprojekt förekologiska toalettsystem. Problem med utsläpp av närsalterfrån enskilda avloppsanläggningar tas upp inaturvårdsverkets aktionsplan ''Sötvatten90''. Pålandsbygden skulle sådana problem kunna lösas genom ensuccessiv övergång till ekologiska toalettsystem t.ex.multrumtoaletter. Vi föreslår här att fårett anslag på 15 milj. kr. för försöks- ochutvecklingsverksamhet med olika typer av ekologiskatoalettsystem. Arbetet bör bedrivas i samråd med boverket.Minskning av avfallsmängdernaNär fattade beslut omavfallspolitiken fanns det i beslutet inte med någon strategieller klar målsättning för att minska avfallsmängderna.Programrådet ''Forskning för ett avfallssnålt samhälle''arbetar med långsiktig utveckling för att komma till rättamed avfallsproblematiken. Men redan med dagens tekniskanivå kan mycket göras för att minska avfallsmängderna. Enarbetsgrupp vid bör få i uppdrag att tafram ett konkret handlingsprogram med strategi ochåtgärder för att radikalt minska avfallsmängderna. Viföreslår att får ett anslag på 15 milj. kr.nästa budgetår för detta arbete.Hotade arterTrots att regeringen höjer anslaget anser vi att denhöjning av ambitionsnivån som vi kräver i vårnaturvårdspolitik innebär att anslaget behöver höjasytterligare. Vi föreslår att 4 milj. kr. utöver regeringensförslag anslås.Ny miljöskyddsteknikNaturvårdsverket yrkar på att få pengar till investeringartill fullskaleanläggningar inom miljövårdsområdet.Anledningen är att det ofta saknas företagsekonomiskaincitament för att ta risken och investera i helt ny teknik.Enligt miljöskyddslagen går det heller inte att kr.äva attföretagen använder bättre teknik än vad som användskommersiellt någonstans i världen. Ekonomiskt stöd tillinvesteringar i ny teknik skulle kunna lyfta den kr.avnivåsom kan ställas på företagen enligt miljöskyddslagens 5:eparagraf genom att lyfta ribban för vad som betraktas som''bästa teknik''. Vi föreslår att 100 milj. kr. utöverregeringens förslag anslås till ändamålet.B2. Bidrag till miljöarbeteKalkningDet är bra att regeringen höjer anslaget till kalkning avsjöar så att ett visst utrymme för nykalkning finns. Tidigareanslag har inte ens lämnat utrymme för tillräckligaomkalkningar. Men behovet är mycket större än de ca 212milj. som regeringen föreslår för nästa budgetår.Beräkningar finns som visar på att behovet av insatserkanske är så stort som . om alla sjöar ochvattendrag i behov av kalkning skulle kalkas. Vi föreslår attanslaget höjs med 50 milj. kr. utöver regeringens förslag.Medel från anslaget ska också kunna användas förskogskalkning samt återställningsåtgärder i sjöar somdrabbats av radioaktivt nedfall efter Tjernobylolyckan.Kalkning av försurade brunnarTidigare fanns ett anslag för kalkning av försuradebrunnar. Anslaget togs bort i statsverkspropositionen1988/89. Eftersom bra vattenkvalitet är en viktig hälsofrågaanser vi att anslaget bör återinföras. Inför nästa budgetårföreslår vi ett anslag på 20 milj. kr.Regional miljöövervakningBehovet av en effektiv miljöövervakning har vimotiverat under anslaget B1. Även den regionalamiljöövervakningen behöver förstärkas kraftigt.Naturvårdsverket har äskat 18 milj. kr. under det första åretför att sedan höjas de kommande två budgetåren. Viföreslår ett anslag på 18 milj. kr., dvs. 9 milj. kr. utöver vadregeringen har föreslagit.B3. Investeringar inom miljöområdetI våra partimotioner om naturvård och biotopskydd harvi krävt att de sista resterna av urskog och urskogsliknandenaturskog som finns kvar i landet ska skyddas. Att skyddaen procent av den produktiva skogsarealen nedanförskogsodlingsgränsen skulle, enligt , kostaca . Istället för att höja det låga anslaget på100 milj. kr. föreslår regeringen att anslaget skärs ned till 80milj. Vi föreslår att totalt 500 milj. kr. anslås till nästabudgetår, dvs. 420 milj. kr. mer än vad regeringen harföreslagit. bör få rätt att omdisponera endel av pengarna till ersättning till markägare. Vår politik pånaturvårdsområdet medför att större ersättningar tillmarkägare kommer att behöva betalas ut t.ex. för skydd avfjällnära skog och förstärkt biotopskydd.B4. MiljöforskningEftersom forskningspolitiken behandlades i riksdagenförra våren i samband med forskningspropositionen lämnarvi inte några förslag i år.B5. Forskning för ett avfallssnålt samhälleFörra året när behandlade forskningspolitikeninrättades ett programråd för forskning för ett avfallssnåltsamhälle. Totalt föreslår regeringen att ca 29 milj. kr.anslås, varav 12.36 milj. kr. Resten går till miljöanpassadproduktutveckling inom industridepartementet.Trots att det allt mer talas om problemet med varornasnegativa miljöpåverkan har alltför få politiska beslut fattatssom skulle kunna minska avfallsmängd och avfalletsfarlighet. I andra motioner tar vi upp förslag när det gällermiljöfarliga kemikalier och avfall, bl.a. lägger vi fram ettförslag till avfalls- och återvinningslag. Vi anser attytterligare 15 milj. kr. bör anslås till programrådet för attsnabbt få igång mer forskning och utveckling inom ettområde som länge har förbisetts. Anslaget bör höjas dekommande budgetåren.B8. Visst internationellt miljöarbeteRegeringen föreslår att de ideella miljöorganisationernafår 2 milj. kr. till sitt internationella arbete. Vi föreslår attorganisationerna får ytterligare 3 milj.kr., eftersom det ärviktigt att även de ideella organisationerna kan samarbetaöver nationsgränserna när det blir en allt väsentligare del idet politiska miljöarbetet.B11. KemikalieinspektionenMiljöpartiet har i en partimotion om miljöfarligakemikalier krävt en ambitionshöjning när det gällerkemikaliekontrollen och en skärpt kemikalielagstiftning.Detta för med sig att kemikalieinspektionen behöver merresurser. Kemikalieinspektionen bör därför få möjlighet attutöka sin verksamhet och ramen för resultatbudgeten börhöjas med 15 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag.Tillämpning av substitutionsprincipenHösten 1989 fattade beslut om attsubstitutionsprincipen skulle införas i lagen om kemiskaprodukter. En systematisk tillämpning av principen voremycket viktig för att minska miljö- och hälsorisker medkemikalieanvändningen i samhället. Ett sätt att få igång enomfattande tillämpning av principen är att överstatsbudgeten ge kemikalieinspektionen ett anslag till ettprojekt för en kartläggning av när substitutionsprincipenkan tillämpas samt en systematisk tillämpning avsubstitutionsprincipen när det gäller kemiska produkter ochhälso- och miljöfarliga varor. Vi föreslår attkemikalieinspektionen nästa budgetår får ett anslag på 15milj. för en effektivare tillämpning avsubstitutionsprincipen. Arbetet kommer att underlättas avatt kemikalieinspektionen nu får ett bemyndigande frånregeringen att förbjuda produkter enligt lagen om kemiskaprodukters 12:e paragraf.B12. Landskapsvårdande insatserRegeringen föreslår 200 milj. kr. Förslaget är en del av den nya jordbrukspolitiken.Tyvärr valde vägen att minska åkerarealen iställetför att minska användningen av kemiskabekämpningsmedel och handelsgödsel för att bli av medöverskottet av jordbruksprodukter. Det är den sämstamarken för odling som kommer att läggas ned först. Mendet är också den marken, i skogs- och mellanbygd, som harstörst betydelse ur naturvårdssynpunkt. Naturvårdsverketgjorde i sitt remissvar till förslaget till ny jordbrukspolitikbedömningen att det krävdes minst 500 milj. kr. för att klarade värdefullaste biotoperna. Vi anser att anslaget stegvisska ökas till 500 milj. kr., men föreslår för det kommandebudgetåret att 100 milj. kr. utöver regeringens förslaganslås.B13. Sanering och återställning av miljöskadadeområdenNaturvårdsverket har tidigare inte lyckats få någotanslag för ändamålet trots upprepade äskanden. anslårregeringen äntligen 25 milj. kr. Men regeringens förslag ärmycket lågt i förhållande till behoven. finns ingen somtar ansvar för miljöskador som uppkom före -69 och sominte omfattas av miljöskadeförsäkr.ingen. kvicksilverhaltiga fiberbankar, slagghögar som läckergiftiga metaller och gamla upplag av miljöfarligt avfall. Imiljöpropositionen föreslog miljöministern attbudgetmedel skulle användas för att sanera dessa skador. Viföreslår att anslaget höjs i förhållande till regeringensförslag med 75 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi1. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till nationellmiljöövervakning under anslaget B1,2. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till information underanslaget B1,3. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till vård av naturreservatunder anslaget B1,4. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet () under anslaget B1,5. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till naturvårdsåtgärder iskogslandskapet under ('''') anslaget B1,6. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till återskapande avvåtmarker under anslaget B1,7. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till handlingsprogram motbuller under anslaget B1,8. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till utredning om plasterunder anslaget B1,9. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till projekt föravfallsreduktion under anslaget B1,10. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till utveckling av ekologiskatoalettsystem under anslaget B1,11. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till hotade arter underanslaget B1,12. utöverregeringens förslag i proposition 1990/91:90 tillinvesteringar i ny miljöteknik under anslaget B1,13. utöverregeringens förslag i proposition 1990/91:90, B1, dvs. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till kalkning under anslagetB2,15. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till kalkning av brunnarunder anslaget B2,16. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90 till regionalmiljöövervakning under anslaget B2,17. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90, Bidrag till miljöarbete B2,dvs. utöverregeringens förslag i proposition 1990/91:90, Investeringarinom miljöområdet B3, dvs. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90, Forskning för ettavfallssnålt samhälle B5, dvs, ,20. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91 till de ideella organisationernasmiljöarbete under anslaget B8,21. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90, Visst internationellamiljösamarbete B8, dvs. att medger att kemikalieinspektionen fårmöjlighet att utöka ramen för sin resultatbudget med . nästa budgetår i förhållande till regeringens förslagi proposition 1990/91:90, Kemikalieinspektionen B11,23. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91 till projekt för tillämpning avsubstitutionsprincipen under anslaget B11,24. utöverregeringens förslag i proposition 1990/91:90,Landskapsvård B12, dvs. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:90, Sanering och återställningav miljöskadade områden B13, dvs.