mot · GE02L734 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbyggnadstakten för kabel-TV-nät har under detsenaste året ökat kraftigt men har nått sin höjdpunkt.Redan under det närmaste året kommer en väsentligavmattning att ske -- om inte utbyggnaden helt avstannar.Nätägarna har gjort mycket stora förluster. Deenorma investeringarna måste betalas. Det kommer att skei form av höjda hyror och programavgifter.Ett kabelnät anses som en fast anläggning i ett hyreshus,vilket innebär att alla hyresgäster måste vara med ochbetala sin andel av anläggningskostnaden. De hyresgästersom inte har kabel-TV behöver inte betala programavgiftermen väl den del av anläggningskostnaden som faller påhonom eller henne. Anläggningskostnaden tas ut i form avhyra eller annan avgift för bostaden. Det är ett rättvisekravatt en boende som inte vill ha sin bostad ansluten till ettkabelnät skall slippa betala del av kostnaden för kabel-TV-anläggningen.Många kabel-TV-distributörer har skrivitlångtidskontrakt med hyresgäster. I en del kontrakt finnsinskrivet en möjlighet att höja programavgiften eller att taut andra avgifter av abonnenterna. I andra kontrakt saknasden möjligheten, dock kan det finnas s kindexuppräkningsklausuler. Trots att viss höjningsrätt inteföljer av avtal finns det kabel-TV-distributörer som höjerprogramavgiften.Den tekniska kvaliteten på olika anläggningar varierahögst betydligt. Bildstörningar tillhör vanligheten i vissanät. Kapaciteten varierar också mycket mellan olika nät.Det finns många nät som inte har fler än fyraprogramkanaler. De flesta näten torde dock klara 10--12kanaler. Det är förhållandevis få nät som klarar upp mot 35kanaler, som ju enligt en allmänt spridd uppfattning i mediaskulle vara det vanliga bland kabelnäten. finnsbetydligt fler satellit-TV-kanaler som skulle kunna sändas ikabelnät. Den faktiska kapacitetsbristen i näten blir imånga fall ett problem för abonnenterna. Kabel-TV-distributören byter en kanal mot en annan trotsabonnenternas protester.Televerket dominerar distributionsmarknaden av den men kan trots sin ställning ha gjortstora förluster. Det har talats om flera hundra miljonerkronor i förlust.En särskild ställning på kabel-TV-marknaden intarföretagen , vilka ingår iKinnevikkoncernen, det vill säga i samma koncern somsatellit-TV-kanalen . Finvik har medvetet satsat på nätmed begränsad kapacitet. I näten ryms som regel inte desatellitkanaler som skulle kunna konkurrera med omannonsörerna och publiken på den svenska marknaden. Enmedveten kapacitetsbegränsning utnyttjas alltså som enkonkurrensbegränsning. Finvik brukar enligt uppgiftteckna långtidskontrakt med sina abonnenter.Abonnenterna kan i praktiken ha små möjligheter atthäva programdistributionsavtal. Självfallet måsteinformationsfriheten innebära rätt för den som inte längrevill abonnera på en programkanal, ett helt programutbudeller vara ansluten till ett kabelnät att när som helst säga uppavtalet och därigenom befrias från avtalsförpliktelserna.Det finns även anläggningsavtal med serviceklausuleroch liknande som kabelnätägare tecknat med enskildavillaägare eller samfälligheter som löper på mycket långatider.Konsumenterna har generellt sett en betydligt svagareställning i sitt förhållande till kabel-TV-distributören.Konsumentverket följer kabel-TV-utvecklingen och harockså tagit upp diskussioner med branschen för att förbättravillkoren för konsumenterna.Någon samlad utredning om de företeelser som ovanbeskrivits har dock ännu inte gjorts. Det kan även finnasandra viktiga frågor för konsumenterna som bör utredas. Isyfte att främja konsumenternas intresse bör utredningkomma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att konsumentverketeller annat lämpligt organ får i uppdrag att utredakonsumentfrågor rörande kabel-TV och att föreslå åtgärderi syfte att stärka konsumenternas ställning,[att hos regeringen begär en detaljeradredovisning av kabel-TV-verksamhet.1]