mot · GE02T237 · 1991-01-25 00:00:00 — Behovet av infrastrukturella insatser på dettrafikpolitiska området är stort på många håll i landet.Infrastrukturen har en mycket strategisk betydelse för helasamhällsutvecklingen. Därför måste också insatserna görasi områden där de ur regionalpolitisk synpunkt har storbetydelse.Jämtlands län är mycket känsligt för tillgången till godakommunikationer eftersom länet har ett perifert läge, enliten folkmängd spridd över en stor yta och ett glest nät avföretag med långa avstånd från varandra.VägarEn särskilt viktig infrastrukturåtgärd i inlandär en bra vägstandard.Jämtlands län har länge släpat efter. Det allmännavägnätet i länet omfattar väg per 1 000 invånare.Genomsnittet för landet är endast per 1 000invånare. av de allmänna vägarna i länet harbeläggning, medan motsvarande siffra för riket är 70 %.I inget annat län utförs, i absoluta tal, ett så storttrafikarbete (mätt i fordonskilometer) på allmänna vägarmed slitlager av grus som i . avtrafikarbetet i länet utförs på sådana vägar medanmedelvärdet för landet är . På 1/3 av detallmänna vägnätet råder tjällossningsrestriktioner under igenomsnitt (längsta avstängningstid är3,5 månader). Det finns totalt endast grusvägar pålandets huvudvägnät, över hälften av dem i !Att förbättra vägnätet är mycket viktigt för att underlättaför människor att bo och arbeta i glesbygden.Regionalpolitiken har också fått ett allt större genomslagi den fördelning av pengar som gjort de senasteåren. Innevarande år hamnar länet exempelvis somnummer tre i landet vid fördelning av anslaget förlänstrafikanläggningar. Detta är en utveckling som måstefortsätta. Även om organiseras om och en ny synpå investeringar och underhåll kan skönjas, måste denregionalpolitiska målsättningen bibehållas. Övergångenfrån objektsyn till struktursyn när det gäller investering ochunderhåll av vägar får inte leda bort från detta mål.Det fattas totalt sett pengar till vägväsendet. En nyfinansieringsform är därför välkommen. Detta kan bidra tillatt skogslänens ytterligare behov tillgodoses.JärnvägarJärnvägen är ett nödvändigt transportalternativ förmånga företag i . Förutom att den ärmiljövänlig, trafiksäker och energisnål är den det bästaalternativet när det gäller att transportera tungt ochskrymmande gods. utgör en viktig trafiklänkför transporter av torv, skogsråvara, cementprodukter ochvägtrummor för att nämna några av de produkter av tungtgods som tillverkas och förädlas av företag som haretablerat sig vid som en följd av desstransportkapacitet.När det gäller persontrafiken föreligger förslag frånkommunikationsdepartementet om att huvudmannaskapetskall överföras till länstrafikbolagen. Vår uppfattning är attpersontrafiken skall vara sammanhållen och ligga underen trafikutövare för hela sträckan --Gällivareäven efter den 10 juni 1991.Den turisttrafik som bedrivits har visatatt det finns möjlighet att med rätt marknadsföringsinsatsertillföra ett betydande passagerarunderlag.Sommarturismen 1990 gav 17 000 passagerare ochskapade 180 000 gästnätter för turistföretagen efter banan.Det ger ett betydande försörjningstillskott för glesbygden inorrlands inland. Man beräknar att Inlandsbanansturisttrafik genererar 150 årsarbeten.Vi ser med tillfredsställelse attkommunikationsdepartementet föreslår 80 milj.kr. förupprustning av /92. Deninvesteringsvolymen bör fortsätta under ytterligare ett antalår för att uppnå en god standard för godstrafiken. Det krävsomedelbara investeringar på bandelen --. Där gårmer än 400 tungt lastade godsvagnar per vecka.Inom har skett en storutökning av hotell- och stuganläggningar. Även iStorlienområdet pågår en utveckling av turistanläggningar.Transporten av turister till området sker till stor del perjärnväg. Dock är järnvägstrafikens möjligheter att hävdasin marknad i detta område begränsade med hänsyn tillbankapacitet och fasta anläggningars tillstånd. skall kunna svara upp mot de krav som ställs isamband med expansionen av turistnäringen måstekapacitetsinvesteringar göras i järnvägsanläggningarparallellt med turistnäringens program.Sammanfattningsvis bör framhållas beträffandejärnvägar:Sammanhållen trafik med en endatrafikutövare för hela sträckan --böreftersträvas för persontrafik som bedrivs medmotorvagnståg även efter den 10 juni 1991.BandelenSveg--bör upprustas omgående.Behovet avjärnvägsinvesteringar på sträckan --börtillgodoses.Svegs flygplatsSveg-flygets tillkomst var en följd av att länfördes över från till sjukvårdsregion.Riksdagen uttalade i samband med detta beslut att ennödvändig förutsättning för beslutet var attkommunikationerna till skulle förstärkas.En sådan åtgärd var att ge möjlighet för innevånarna iHärjedalen att göra patient- och besöksresor med flyg tillUmeå. Statligt stöd till denna flygverksamhet har utgått. Ibudgetpropositionen 1986/87:100 anförkommunikationsministern:Inom det angivna beloppet, 5 milj.kr., bör vidare ettbidrag utgå till huvudmännen för Sveg-flyget mellan ----. Flygtrafiken etablerades som en följd avriksdagens beslut om att skulle föras över frånUppsala till sjukvårdsregion. Med hänsyn tillkostnaderna för trafiken har ett stöd utgått tillhuvudmännen inom ramen för bussbidragssystemet.Eftersom bussbidragssystemet successivt avvecklas börfortsatt stöd till Sveg-flyget utgå inom ramen för det av mignu förordade anslaget. Jag anser att ett bidrag bör utgåunder en treårsperiod med . Underskotteti trafiken har av företrädare för Sveg-flyget beräknats till 1,3 milj.kr.I proposition 1988/89:100 (sid. 140) fullföljerkommunikationsministern sitt tidigare löfte. Han anför:Luftfartsverket har för nästa budgetår föreslagit ettanslag på 16 milj.kr. Jag förordar emellertid ett oförändratanslag på 15 milj.kr. Av beloppet bör liksom tidigare 10milj.kr. kunna användas för bidrag till drift av kommunalaflygplatser i skogslänen med regionalt betydelsefulllinjetrafik. Resterande belopp disponeras dels för bidrag tilli första hand investeringar i befintliga flygplatser iskogslänen för att etablera eller utveckla befintlig reguljärflygtrafik, dels för bidrag till huvudmännen för Sveg-flyget.Som jag framhöll 1987 utgår dettaspecialdestinerade stöd . Kommandebudgetår utgör det tredje och därmed enligtriksdagens beslut med anledning av 1987 årsbudgetproposition. Bidrag till Sveg-flyget bör därefter utgåtill flygplatsen i efter samma principer och villkor somgäller för övriga flygplatser i skogslänen.Det som förändras genom den föreslagna åtgärden är attbidraget om /år till själva flygverksamhetenförsvinner och bidrag utgår därefter endast till kostnadenför driften av själva Svegs flygplats. Till driften räknas dåinte själva flygverksamheten. Detta är en väsentligförsämring för ekonomin vid Sveg-flyget och medför attkostnaderna i hög grad övervältras på kommunen ochlandstinget.Med hänsyn till de ambitioner som statsmakternauttalade i samband med att länet tillfördes Umeåsjukvårdsregion har staten ett särskilt ansvar för attSvegs flygplats skall kunna drivas vidare på ett acceptabeltsätt. Om det specialdestinerade bidraget dras in nu kommersvårigheterna att bli oerhört stora för Sveg-flyget. Sveg-flyget behöver få tid på sig att klara begränsningen avbidragen.Det är också viktigt att ett specialdestinerat stöd tillflygverksamheten inte utestänger möjligheterna för Svegsflygplats att -- på samma sätt som gäller flygplatser i allaandra skogslän -- få bidrag hos luftfartsverket till driften avflygplatsen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande fortsattaregionalpolitiska prioriteringar i fördelningen av vägmedelöver landet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på järnvägar i Jämtlandslän,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatt statligt stödtill flygverksamheten vid Svegs flygplats.