ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So532 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A495 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om placering av ett WHO-universitet i .
mot · GE02So533 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf358 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bättre stöd tilltandvårdsrädda,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tandvård som ges inomhemsjukvård, sjukhus och andra institutioner inte bara skallges av folktandvårdens personal.
mot · GE02So534 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr526 hemställsatt hos regeringen begär förslag omstraffskärpning för dopingbrott.
mot · GE02So535 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A814 hemställs1. att hos regeringen begär att en brett upplagdstudie genomförs för att klarlägga eventuella sambandmellan kvicksilver i t.ex. amalgam och diffusasjukdomssymptom,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om familjepolitikens inriktning,förbättrade pensionsvilkor för vård av egna barn och viktenav införande av vårdnadsbidrag för arbetet med ökadjämställdhet.
mot · GE02So601 · 1991-01-25 00:00:00 — Tjejcaféet i bostadsområdet i är exempelpå en samlingsplats för ensamboende föräldrar. Dettastartades ur en s.k. mammagrupp. I mammagruppenframkom behov av en samlingsplats och har olikamyndigheter i samarbete medverkat till att starta Tjejcaféet.Här träffas föräldrar i liknande social situation och får stödav varandra, ibland för att bryta sin isolering och kommavidare i livet. Verksamheten är mycket uppskattad och hargett påtagliga resultat bl.a. i form av att några gått vidare tillförvärvsarbete och utbildning.Underhållsbidragskommittén, UBK -87, lät göra enspeciell studie av situationen för ensamboende föräldrarmed de lägsta inkomsterna och redovisade förslag för attstödja dessa. Ett av förslagen var att ställa särskilda medeltill förfogande för utvecklingsverksamhet, som syftar till attstödja de särskilt utsatta ensamboende föräldrarna ochderas barn. Kommuner skulle kunna, i samarbete medandra huvudmän, utveckla metoder för att exempelvisförhindra långvarigt socialbidragsberoende och olika graderav social isolering.Kort sagt skulle man kunna säga att syftet med dessautvecklingsmedel skulle vara att pröva metoder bl.a. för attfrämja arbetslinjen, d.v.s att medverka till en socialsituation där dessa ensamboende föräldrar exempelvis fårstöd att förändra sin situation så att de kan försörja sigsjälva. Tjejcaféet i är ett exempel på detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande utvecklingsmedel tillföräldragrupper.
mot · GE02So603 · 1991-01-25 00:00:00 — Svenska för invandrarbarn i förskolan Språket är nyckeln till kommunikation och därigenomen förutsättning för delaktighet och gemenskap. Barn sominte kan svenska så bra hamnar lätt på efterkälken. De kankänna sig utanför, tappa självförtroendet och må dåligt.Många gånger kompenserar man sig på annat sätt, vilketkan leda till psykiska problem och social oro. Detta gällernaturligtvis alla barn som inte behärskar språket. Jag tänkerdock här främst på invandrarbarnens möjligheter.Det har enligt visat sig, att det finnsbehov av att i förskolan utveckla metoder för den svenskapersonalens arbete med att stödja invandrarbarnensandraspråkinlärning. Svenska skall ingå som en naturlig deli den ordinarie verksamheten. Det gäller då att utveckla ettmer metodiskt arbetssätt och en bra organisation förpersonalen.I budgetpropositionen anger statsrådet sinavsikt att senare införa en friare resursanvändningbeträffande statsbidraget till invandrar- och flyktingbarn iförskolan. I detta sammanhang bör behovet av träning ochstimulans i svenska språket särskilt uppmärksammas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av träning och stimulansi svenska språket för invandrar- och flyktingbarn iförskolan.
mot · GE02So604 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagen om allmänt barnbidrag I lagen om allmänt barnbidrag 1§ andra stycket återfinns följande text ''Allmäntbarnbidrag skall utgå jämväl för här i riket bosatt barn, somicke är svensk medborgare, såframt barnet fostras av någonsom är bofast och mantalsskriven i riket eller ock barneteller endera av dess föräldrar sedan minst sex månadervistas i riket.'' Enligt 4§ i samma lag tillkommer rätten att uppbärabarnbidraget den som har vårdnaden av barnet. Medvårdnad avses den rättsliga vårdnaden.Detta innebär att barn kan uppfylla rätt till att fåbarnbidrag men barnbidraget betalas inte ut därför att detinte finns någon vårdnadshavare att betala ut barnbidragettill. De som drabbas av detta är flyktingar där det i familjeningår syskon och/eller syskonbarn. I dessa fall utses godman, vilket inte är tillfyllest för att barnbidrag skall betalasut. Det krävs att en särskilt förordnad förmyndare utses,vilket inte tingsrätterna vill göra om de biologiskaföräldrarna finns i livet.Möjligheten finns att kringgå gällande lagstiftning.Kommunerna kan genom att familjehemsplacera barnet isitt hem i göra framställan om att barnbidraget skallbetalas ut till fostraren.Det är långt ifrån tillfredsställande att denna lucka skallfinnas i lagstiftningen och många, inte minst tjänstemäninom försäkringskassor och kommunernas socialnämnder,anser att en justering av lagen om allmänt barnbidrag börske för att komma till rätta med nämnda missförhållande.Enligt vår åsikt bör en översyn av 4§ lagen om allmänt barnbidrag ske i syfte att göra detmöjligt att betala ut barnbidrag till alla barn som ärberättigade till detta. ''Ifråga om rätten att uppbära allmänt barnbidraglikställs med föräldrar de som av tingsrätten förordnas somgod man för ett barn.'' Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av 4§ lagen om allmänt barnbidrag.
mot · GE02So605 · 1991-01-25 00:00:00 — Företagsdaghem kan erbjuda stora fördelar för såvälbarn som föräldrar.Nutida barn har mycket dålig kontakt med föräldrarnasyrkesroll. Så var det inte i det gamla bondesamhället. Dåhade barnen tvärtom en nära, värdefull och god kontaktmed föräldrarna i deras yrkesverksamhet. På olika sätt harman försökt kompensera denna bristande insikt i vuxenlivetför barnen. Studiebesök och informationsträffar har prövatsutan större framgång.Ett företagsdagis, dit både barn och föräldrargemensamt beger sig i nära anknytning till arbetsplatsen,ger barnen en helt annan insikt i föräldrarnasyrkesverksamhet och en naturlig kontakt med yrkeslivet.Den dagliga närkontakten betyder också mycket förföräldrar och barn. Det är mycket mindre oroande att tamed sig ett barn som är litet hängigt och småkrassligt till ettföretagsdagis än till ett daghem i närheten av bostaden. Omnågot skulle inträffa finns föräldrarna nära tillhands för att ingripa och ge barnen stöd.Nuvarande regler medger inte företagsdagis. Endast omde drivs i föräldrakooperativ form får de statligt stöd ochkan inräknas i barnomsorgsplanen.Företagsdagis skulle vara ett värdefullt komplement tillnuvarande barnomsorgsformer. Många företag är bereddaatt ge sina anställda den sociala service som ettföretagsdagis innebär. Det är angeläget att ta vara på dennamöjlighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omföretagsdaghem i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02So606 · 1991-01-25 00:00:00 — Det generella barnbidraget är en av hörnstenarna i densvenska familjepolitiken. Det har förstärkts kraftigt undersenare år och också kompletterats med flerbarnstillägg.Bostadsbidragen ger därtill ett särskilt stöd till familjer medhög hyra och låg inkomst.I regleras föräldrars ekonomiska ansvarför sina barn. I de fall förälder ej bor tillsammans medbarnen fastställs särskild underhållsskyldighet antingengenom domstolsprocess eller genom avtal. Samhället kan ivissa fall utbetala förskott eller utfyllnad och kostnadernaför det systemet har ökat . Flera försök hargjorts för att hitta enklare och rättvisare former för dettasamhällsstöd.Enligt min mening har dock ingen ordentlig analys gjortsav vad det skulle kosta att ytterligare förstärka det generellabarnbidraget till en nivå som motsvarar den direktakostnaden för ett barn. Det är ju ett långsiktigt mål medbarnbidraget vars syfte är att utjämna standarden mellanbarnfamiljer och icke-barnfamiljer. Vid en sådan beräkningskulle ju kostnaden för bidragsförskotten helt försvinna, såockså delar av barnpensionerna. Till detta kommerminskad administration hos domstolar, socialförvaltningaroch försäkringskassor.Övriga vinster med ett sådant system skulle kunna varaatt man ägnade tid och kraft till omsorg om barnen i ställetför en oändlig diskussion om storleken påunderhållsbidraget, anstånd med betalning, o.s.v. Detskulle också få stor betydelse för många underhållsskyldigasom har en mycket besvärlig ekonomisk situation.Utjämning i standard mellan olika inkomstgrupperbland barnfamiljerna kan som ske ibostadsbidragssystemet. I detta sammanhang borde ocksåett åldersdifferentierat barnbidrag kunna belysas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en analys av ettförstärkt generellt barnbidrag som alternativ till olikaformer av särskilt fastställda underhållsbidrag.
mot · GE02So607 · 1991-01-25 00:00:00 — Kvinnors sysselsättning och utbildning Det goda arbetet ger den enskilde möjlighet att kännagemenskap med andra. Det goda arbetet ger utrymme föregna initiativ och erbjuder omväxling. Det ger tillfällen tillförkovran och ansträngning. Det goda arbetet är oskadligtför människan och för miljön.De största klassklyftorna mellan grupper och individergrundläggs inom arbetslivet. Det tar sig direkta uttrycksom skillnader i inkomster, arbetsvillkor och arbetsmiljöoch leder indirekt till sociala klyftor i utbildning, boende,fritid och hälsa.Skillnader i villkor är också stor mellan könen. Kvinnorsarbetsmarknad är snävare, lönerna lägre, arbetsvillkorenoch arbetsmiljön sämre, sjukfrånvaron ochförslitningsskador vanligare.Ett mer långsiktigt sätt att se på kvinnors möjligheter påarbetsmarknaden, är att redan i förskolan förändraattityderna för en breddad arbetsmarknad för kvinnor.Olika teknikprojekt inom förskolan leder fram till attflickor får en större säkerhet när yrkesvalet inomgymnasieskolan görs. Flickor, främst då inom förskolan,bör i egna grupper få möjlighet att pröva olikateknikområden. Denna satsning bör också fortgå underhela grundskoletiden.Projekt med långsiktiga mål och teknikprojekt förflickor bör prövas för att bryta den snäva arbetsmarknadsom kvinnor har . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om långsiktiga mål ochteknikprojekt för flickor.
mot · GE02So608 · 1991-01-25 00:00:00 — Nuvarande situationDet finns flera olika former avbarnomsorg, barndaghem, familjedaghem, trebarnssystem,m.fl. Detta är bra eftersom barns natur är olikaeftersom föräldrars situation är olikaeftersomkommuners organisation är olika.Formellt är det kommunerna som bestämmer utbudet avolika former av barnomsorg och som därför har ansvaret förvalfriheten. I praktiken är det dock så att de bidrag somkommunen får av staten för täckning av omsorgen kommeratt styra den profil som kommunerna ger sin barnomsorg.Man anser sig helt enkelt inte ha råd att satsa på ett rikturval. Speciellt gäller detta den låga satsningen som görs påfamiljedaghem och trebarnssystem, former som för mångabarn är idealiska och som också samhällsekonomiskt tordevara att föredra.StatsbidragenDet är tydligt att statsbidragen till kommunerna förbarnomsorg är så dimensionerade att de styrsocialnämndernas beslut både pedagogiskt ochsamhällsekonomiskt till förmån för barndaghem. Dennabrist på flexibilitet drabbar särskilt barn med speciellaproblem. Den gör det också svårare för föräldrar att väljasådan barnomsorg som bäst passar familjen som helhet.Miljöpartiet de gröna anser att en kommitté bör tillsättasför att ta fram ett bättre system med varierande barnomsorgoch med ett statsbidragssystem som inte i sig själv styrkommunernas val av omsorgsutbud. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ett flexibeltsystem för barnomsorg enligt vad som anförts i motionen.
mot · GE02So609 · 1991-01-25 00:00:00 — Statsbidrag till samisk barnomsorg är nu klar med sitt arbete och medsitt sista betänkande ''Samerätt och samiskt språk'' (SOU:1990:91). I betänkandets sammanfattning skriver man bl a:Den samiska kulturen och därmed det samiska språketär en del av kulturarv. Det är därför en nationellangelägenhet att värna det samiska språket och se till att detges möjligheter att utvecklas. Självfallet ligger det isamernas egna händer om det samiska språket skall kunnafortleva. Det torde emellertid vara alldeles klart att det integår att säkra samiskans framtid utan samhällets stöd ochaktiva åtgärder.I denna rapport stryks det under att möjligheten attbevara samiskan är beroende bl a av samernas möjlighetertill ökat självbestämmande.I samerättsutredningens utredningsuppdrag ingick inteutbildningsfrågorna och därmed heller intespråkutvecklingen i förskoleåldern. Den utredning som tarupp utbildningsfrågor och barnomsorg var klar (Ds 1989:38). I utredningen förs olika förslag fram om hurman kunde tillförsäkra samerna samisk barnomsorg utan attdet skulle kosta mer och ett av förslagen är att kanaliserapengar via samefonden.I årets budgetproposition 1990/91:100, bilaga 10utbildningsdepartementet, föreslås dels ett uppmjukatregelsystem för användandet av resurserna tillsameskolstyrelsen, dels en uppräkning av anslaget med ca 4miljoner som en följd av utredning Ds 1989:38.Barnomsorgen är helt en angelägenhet ochutredningens synpunkter vad gäller barn i förskoleålderntas därför inte med i utbildningsdepartementetsproposition.Sameskolstyrelsen har inskrivet i sin förordning att dessuppgift är att följa den samiska undervisningen frånförskola till vuxennivå.Antalet samisktalande barn varierar i olika kommunerfrån att det finns underlag för en egen skola eller en egenklass till enskilda elevers hemspråksträning.Sameskolstyrelsen har ansvaret och tecknar kontrakt medkommunerna allt efter de olika behov som finns.Med den uttalade inriktningen att samerna själva skakunna utforma och ta ansvar för att utveckla sitt språk ochsin kultur och för att undvika lokala friktioner samt med vårkännedom om den utveckling mot ökad decentraliseringsom pågår, föreslår att sameskolstyrelsenäven ges möjlighet att fullgöra uppgiften att anordna samiskbarnomsorg genom att medlen för denna verksamhetadministreras av sameskolstyrelsen. Samma modell förgenomförandet kan användas som för . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samernas rätt att själva ta ansvarför barnomsorgen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till sameskolstyrelsernasverksamhet med samisk barnomsorg.
mot · GE02So610 · 1991-01-25 00:00:00 — Statsbidrag till barnomsorg enligt den s.k. Uppsalamodellen är nu inne, dvs. det år då barnomsorgen enligtriksdagens beslut skall vara fullt utbyggd. Beslutet innebäratt alla barn till dess de börjar skolanskall ha rätt till barnomsorg. För barn till förvärvsarbetandeeller studerande föräldrar innebär rätten heltidsomsorg ifamiljedaghem, daghem eller liknande.Vi kan konstatera att målsättningen inte är uppnådd ochatt den sannolikt inte kommer att vara det vid årets slutheller.Det finns anledning att beklaga alla de barnfamiljer somännu inte fått sin utlovade rättighet.Det finns flera orsaker till att kommunerna nu haruppenbara svårigheter att klara av sitt beting. Här kannämnas en starkt försämrad ekonomi, svårighet attrekrytera utbildad personal m m. Även om det ärkommunerna som skall tillhandahålla eller organiserabarnomsorgen, har den socialdemokratiska regeringen ettstort ansvar i sammanhanget. De byråkratiska och stelbentaregler som gäller för stödet till barnomsorgen och somsocialdemokraterna kämpar hårt för att behålla, hartveklöst också hämmat utbyggnaden.Det ligger i allas intresse, småbarnsfamiljernas,kommunernas, och, inte minst, densocialdemokratiska regeringens, att barnomsorgsmålet kanuppfyllas. Därför borde det också ligga i allas intresse attnya, uppskattade barnomsorgsformer släpps fram och gesstöd.I har man tillämpat ett systemdär dagbarnvårdare också kan få ersättning för vården avegna små barn. Modellen har slagit väl ut och har rönt stortintresse i en rad andra kommuner, såväl borgerligt somsocialdemokratiskt styrda. ''Uppsalamodellen'' är prövad i kammarrätt ochbefunnits stå väl i överensstämmelse med föräldrabalkensregler.Det ter sig därför närmast obegripligt att inte statsbidragutgår till verksamheten. Framställningar som gjorts haravvisats med beskedet att gällande regler inte medgerstatsbidrag. I flera fall har man därför inte, naturligt nog,haft råd att prova den nya modellen.Reglerna för barnomsorg säger att barn tillförvärvsarbetande föräldrar har rätt till heltidstillsyn ibarnomsorgen. Att vara dagbarnvårdare är att ha ett yrkeoch vara förvärvsarbetande. Därmed borde också derasbarn ha rätt till barnomsorg med stöd från samhället.Därför bör också förordningen ändras så att statsbidragutgår till ''Uppsalamodellen'' och andra liknande modeller. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställesatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av gällandestatsbidragsförordning.
mot · GE02So612 · 1991-01-25 00:00:00 — Förlängt bidragsförskott för studerande Underhållsskyldighet till barn upphör när barnet . Går barnet i skolan elleråterupptas skolgången innan barnet fyller , ärföräldrarna underhållsskyldiga till och med juni månad detår barnet fyller så länge skolgången pågår.I de fall sådant underhåll eller bidragsförskott betalas utskall de enligt paragraf 8 lag 1984:1095 om förlängtbidragsförskott för studerande betalas ut till den föräldereller tidigare vårdnadshavare som barnet varaktigt bortillsammans med.I de flesta fall är detta säkert bra, men det finns föräldraroch tidigare vårdnadshavare som inte alltid sätter barnetsbästa först. Det har förekommit fall där det uppstått tvistom sådana underhåll därför att de inte kommit barnettillgodo.Exempel: en artonårig flicka bedrev studier vid enfolkhögskola i och hade sitt hem i Sundsvall.Fadern bestred underhållsskyldighet om pengarna skulle gåtill modern, men sade sig vara villig att lämna dem tilldottern. Detta eftersom flickan när underhållet utbetaladestill modern, inte fick del av pengarna. Han visste averfarenhet att dottern skulle komma till honom för attkunna klara sin ekonomi och studier.Det borde vara ganska självklart attunderhåll/bidragsförskott i dessa fall skall gå tillbarnen/ungdomarna som fyllt och är myndiga.Följdförfattningen som innebär att enförälder/vårdnadshavare är mottagare av dessa medel måsteändras till de myndiga ungdomarnas fördel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att 8§ lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott förstuderande ändras så att förlängtbidragsförskott/underhållsbidrag utbetalas tillbarnet/ungdomen.
mot · GE02So613 · 1991-01-25 00:00:00 — Riktlinjer för statsbidragen till kooperativa daghem har beslutat om statsbidragtill personalkooperativ. Vi anser att de riktlinjer som styrstatsbidragen är mycket bra. Riktlinjerna är av sådankaraktär att alla barn ges möjlighet att vistas på ettpersonalkooperativ.Tyvärr är inte reglerna desamma för kooperativadaghem. Här finns inte krav på att barnen skall tas ur denkommunala kön, när en plats blir ledig efter någon, somvarit med och startat kooperativet. Vidare finns ej krav påatt även barn med särskilda behov skall tas emot.Vi anser därför att riktlinjerna för statsbidrag tillkooperativa daghem skall vara desamma som gäller förstatsbidrag till personalkooperativ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av riktlinjerna förstatsbidragen till kooperativa daghem.
mot · GE02So614 · 1991-01-25 00:00:00 — utgick barnbidragets flerbarnstillägg iprocent av ett barnbidrag med+ för tredje barnet+ '' fjärde ''+ '' femte ''+ '' sjätte ''För att kompensera barnfamiljernas kostnadsökningartill följd av skatteomläggningen har barnbidraget höjts fr om . I samband med detta har ävenflerbarnstilläggen justerats och utgår nu med+ för tredje barnet+ '' fjärde ''+ '' femte ''Som ett resultat av denna justering kommer entrebarnsfamilj att få en sammanlagd höjning med . medan en fembarnsfamilj får nöja sig meden höjning på . per år.Som en förklaring till den lägre höjningen förfembarnsfamiljerna har angivits att även bostadsbidragenhar justerats och att flerbarnstilläggen måste ses i relationtill dessa. Men även om de maximala beloppen förbostadsbidrag beaktas har fembarnsfamiljerna fått enmindre höjning än trebarnsfamiljerna.Då motivet för höjningen av barnbidragen i första handhar varit kostnadsökningarna p g a skatteomläggningen ärdet minst sagt svårbegripligt hur dessa kostnadsökningarkan ha drabbat trebarnsfamiljer mer än fembarnsfamiljer.En justering av flerbarnstilläggen bör därför göras så attde familjer som har fyra barn och fler inte får en lägrekompensation för skatteomläggningen än de som har trebarn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring av flerbarnstilläggen som i motionen anförts.
mot · GE02So615 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo207 hemställsatt beslutar om en översyn avflerbarnsfamiljers totala situation i enlighet med vad imotionen anges (flerbarnstillägg, bostadsbidrag, m.m.).
mot · GE02So616 · 1991-01-25 00:00:00 — Barnbidragslagen stadgar att föräldrar som tagit emot ettutländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det,får rätt att uppbära barnbidrag och därmed flerbarnstilläggäven innan adoptionen är klar.I 4 § andra stycket barnbidragslagen (1947:529) jämställsnämligen med andra föräldrar, de föräldrar som medsocialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barnför vård och fostran i syfte att adoptera det, när det gällerrätten att uppbära barnbidrag.Denna rätt finns inte för svenska barn i motsvarandesituation, dvs. när barnet är emottaget i ett hem i avvaktanpå att det skall adopteras och utan att fosterlön utgår. Någotskäl att utesluta dessa fåtal barn från barnbidrag finns inteenligt min mening. Jag yrkar därför att ordet utländska tasbort ur denna paragraf i barnbidragslagen.Praktiskt brukar man ordna det så i dessa fall attsocialnämnden betalar ut barnbidraget till föräldrarna.Emellertid är det så att i det fåtal fall där det svenska barnsom skall adopteras är det tredje (eller därutöver) ifamiljen, förlorar familjen, pga lagtextens utformning,rätten till flerbarnstillägg fram till dess att adoptionen ärklar. Enskilda familjer kommer i kläm och det motiverarytterligare att lagtexten ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ordet ''utländska'' tas bort i 4§ andra stycket barnbidragslagen (1947:529).