mot · GF02Sk14 · 1991-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:48 Justeringar i beskattningen i inkomstslaget tjänst, m.m. I propositionen aviseras att en översyn skall görasavseende regelsystemet för beskattning av traktamentenoch vissa andra kostnadsersättningar samt beskattningen avvissa naturaförmåner.Detta är välbehövligt. Dessa skatteregler har fått entillämpning som ter sig snårig och svåröverskådlig både förlöntagare och arbetsgivare.Vid sidan av detta har en del av besluten i den senasteskattereformen fått andra effekter som måste motverkas.Det ingick i förutsättningarna för beslutet att det skulleföljas upp och oönskade effekter av reformen skullejusteras. För detta ändamål tillsattes en särskildarbetsgrupp under ledning av riksskatteverketsgeneraldirektör.När det gäller effekterna av beslutet att beskattamåltidsförmåner är de oönskade effekterna mycket tydliga.De berör många människor och arbetsplatser.Den enkelhet och likformighet i beskattningen someftersträvades med skattereformen blev någonting heltannat. Det beror helt på vilken arbetsgivare man harom man skall betala mycket eller lite för en likvärdigmåltid -- och om det blir fråga om en beskattningsbarförmån.På arbetsplatser där man inte ansett sig kunna bäraökade kostnader i form av sociala avgifter har de anställdahelt förlorat sina tidigare förmåner, eller fått dem kraftigtförsämrade. Detta gäller t ex i kommuner och landstingsamt på arbetsplatser med många anställda i låglönegrupper(ofta kvinnor).På en del större arbetsplatser har man kunnat hänvisa tilllåga självkostnader och skapat möjligheter till låg kostnad,utan att någon beskattning av förmånen uppkommer. Priserner till för en komplett måltid förekommer.I alla små företag och i de allra flesta medelstora är deanställda numera hänvisade till att betala fullt pris förmåltider i den öppna restaurangnäringen. Dessa anställdabeskattas också för varje krona som arbetsgivaren bidrarmed.Tillämpningen av de nya reglerna för beskattning avmåltidsförmåner har alltså medfört stora skillnader mellananställda i olika typer av företag och på olika typer avarbetsplatser. Det finns inga rationella skäl till att det skallvara på det sättet.Reglerna har dessutom medfört att många avstår från ennäringsriktig måltid. Utnyttjandet av de allra flestapersonalmatsalar har minskat med 30--. Denöppna restaurangnäringen har fått kännas vid ännu ettavbräck i kundunderlaget, hur stort är svårt att beräkna --men de båda kupongföretagen har förlorat ca 400.000kuponganvändare.Ett vällagat mål mat är viktigt förarbetsprestationen, för trivseln i arbetet och även förhälsotillståndet. Det är därför som måltidsförmåner i allaandra västländer har en mera positiv skattemässigbehandling än den vi nu har i Sverige.Det är således angeläget att vidta en förändring somstimulerar arbetsgivarna att återuppta systemet medmåltidsförmåner, till nytta för de anställda, för företagensegna matsalar och för den öppna restaurangnäringen.En lämplig och okomplicerad åtgärd för ändamålet är attbefria måltidsförmånerna från sociala avgifter. Åtgärdenkan antas vara självfinansierande genom att den ökarinkomstskatteunderlaget hos dem som återfår förmånernaeller får dem förbättrade samt ökar sysselsättningen i öppnarestauranger och personalmatsalar. Även behovet avarbetsmarknadsåtgärder för friställd restaurangpersonalminskar.I den aviserade översynen av beskattningen bör såledesingå att skyndsamt undersöka vilken form avmåltidssubventioner som kan återinföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att skyndsamt utredaförutsättningarna för måltidsförmåner.