ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub591 · 1991-01-25 00:00:00 — Fler utbildningsplatser på grundskollärarlinjen m.m. vid i har i sin högskolemotion till åretsriksmöte föreslagit en sammanslagning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna till en ny barn- ochungdomspedagogisk linje. Där föreslås enförlängning av utbildningen från 80 till 120 poäng. Enförlängning av utbildningen skulle ge de studerandeförbättrade kunskaper inom bland annat pedagogik ochutvecklingspsykologi. Dessa kunskaper kommer att bliextra viktiga för att infria våra ambitioner om ökadsamverkan och samarbete mellan förskola och barnomsorg.Inom förskolan och fritidshemsverksamheten är det idagen mycket stor brist på personal. Denna personalbristkommer enligt beräkningar att kvarstå bl.a.på grund av kommunernas utbyggnadsplaner. Förvänsterpartiet är det angeläget att den barnomsorg somerbjuds barnen inte blir en förvaring med outbildadpersonal och hög personalomsättning.För att möjliggöra en framtida barnomsorg med högkvalitet måste antalet platser på den nya utbildningen ökajämfört med nuvarande platsantal på förskollärar- ochfritidspedagoglinjen.Jag vill därför föreslå att den ovan nämnda barn- ochungdomspedagogiska linjen ersätter förskollärarlinjen ochfritidspedagoglinjen i och att antalet platser utökasmed 30 nya platser. De platser som finns på dessa linjerkommer alltså att ingå i den nya utbildningen.Vänsterpartiet har i sin stora högskolemotion ocksåföreslagit en utökning av antalet platser pågrundskollärarlinjen. Skälen till detta är att behovet avlärare ökar dramatiskt av flera orsaker bland annat ökadefödelsetal och stora pensionsavgångar de närmaste årensamt att det senaste läraravtalet ledde till minskadundervisningsskyldighet för stora lärargrupper. Dessutomhar vi redan nu en mycket oroande och snabbt ökandelärarbrist som också syns i län.Mot denna bakgrund av det ovanstående vill jag föreslåen utökad dimensionering av platserna pågrundskollärarlinjen med 30 platser vid iUmeå. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en barn- ochungdomspedagogisk linje vid i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad dimensionering avplatserna på grundskollärarlinjen vid i .
mot · GE02Ub594 · 1991-01-25 00:00:00 — Friskvårdspedagogisk linje som allmän linje vid högskolan i är den enda högskola ilandet där det är möjligt att studera friskvård somsammanhållen linje. Det är möjligt att läsa friskvård somfristående kurs vid ett fåtal andra högskolor. Linjen är en80-poängsutbildning, lokal linje som finansieras från LIF-anslaget.Linjens huvudsakliga syfte är ''att utifrån allsidigkunskap om de faktorer som påverkar människans fysiska,psykiska och sociala välbefinnande förbereda de studerandeför olika arbetsuppgifter med inriktning att motivera ochstimulera människor till en livsstil som befrämjar hälsa''.Den friskvårdspedagogiska linjen blir genom dennainriktning inget alternativ till utbildningar inom miljö- ochsjukvården, utan ett komplement till dessa. Utbildningenligger i linje med den framtida inriktningen på hälso- ochsjukvårdsområdet som har fastställts av 1985.Utvecklingen på arbetsmarknaden visar att det finns ettbehov av människor med friskvårdspedagogens bredakompetens. Landsting och kommuner har i tilltagandeomfattning börjat inrätta tjänster som hälsoupplysare,friskvårdssamordnare m.m. På många företag ochföretagshälsovårdscentraler finns friskvårdsavdelningarmed arbetsuppgifter som lämpar sig förfriskvårdspedagoger.Förebyggande hälsovård får en alltmer ökad betydelseoch utbildning inom detta område utgör ett värdefulltkomplement till hälso- och sjukvårdsutbildningarna. Denfriskvårdspedagogiska linjen utgör högskolans ''nisch'' motvårdhögskola, rehabiliteringscentra m.m.Under 1990/91 har den friskvårdspedagogiska linjendubblerats, trots att den inte är inrättad som allmän linje.Genom fördubblingen till 60 utbildningsplatser har manskapat en bredare bas och vunnit stabilitet och bättrekvalitet på utbildningen. Från andra delar av Sverigeefterfrågas den friskvårdspedagogiska utbildningen.En utökning av linjen till 100 poäng görs /92.20 poängs påbyggnad/fördjupning planeras inom entreårsperiod. Möjlighet till forskningsanknytning av linjenkommer därmed att ges. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att friskvårdspedagogiska linjeninrättas som allmän linje vid högskolan i .
mot · GE02Ub596 · 1991-01-25 00:00:00 — Fritidspedagoglinjen vid högskolan i I regeringens proposition 1990/91:100 föreslåsoförändrad planeringsram, 30 platser, förfritidspedagoglinjen 100 poäng vid högskolan i . Den ökade samverkan mellan skola ochbarnomsorg, som är välutvecklad i , kommeratt ställa krav på större antal utbildade fritidspedagoger.För att kunna möta framtidens behov avfritidspedagoger inom är det nödvändigt atthögskolan kan erbjuda nya sökandegrupper möjlighet attgenomgå fritidspedagoglinjen. Vid överläggningar medlänets kommuner har framkommit att det är stor brist påbehöriga fritidspedagoger. arbetarobehöriga, framför allt fritidsledare och barnskötare, pådessa tjänster. För dessa grupper skulle en 50-poängsutbildning vara ett attraktivt utbildningsval.Samtidigt skulle länets behov av behörig arbetskraftsäkerställas. För att klara av målen för ökat samarbete förskola och barnomsorg med behörig personal krävs enutökning av fritidspedagoglinjen vid högskolanGävle/med 24 nybörjarplatser gällande 50-poängsutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökad dimensionering avfritidspedagoglinjen vid högskolan i .
mot · GE02Ub597 · 1991-01-25 00:00:00 — Det finns många människor i vårt land som harstörningar i språk- och talfunktionerna och är i stort behovav omhändertagande och behandling.Inom logopedin är exempelvis barn med språkstörningen viktig målgrupp. Barnen remitteras vanligtvis tilllogoped i samband med 4-årskontrollen påbarnavårdscentral. De språkstörda barnen utgör avårskullen.Barn med handikapp, t.ex. CP-skada kräver storahabiliterande logopedinsatser. Även bland vuxna finns enrad patientgrupper för vilka logopedinsatser är nödvändigaför en fullgod rehabilitering, t.ex. personer med afasi efterolika hjärnskador eller andra röst- och talstörningar pågrund av MS eller Parkinsons sjukdom.Logopederna har ett stort arbetsfält och antaletlogopedtjänster är klart otillräckligt. Det finns ca 380tjänster vid olika sjukhuskliniker. För att motsvara de storabehoven krävs många fler utbildade logopeder. När detgäller exempelvis afatiker kommer av allaafatiker i kontakt med en logoped och långt ifrån alla får enkvalitativt och kvantitativt tillfredsställande behandling.Redan 1985 rekommenderade enlogopedtäthet på 7--8 logopeder per 100.000 invånare.Endast kommun uppnår denna målsättning, medangenomsnittet för landet ligger så lågt som 3,0.För att alla som har behov av talträning skall ha tillgångtill logopedhjälp krävs att fler utbildningsplatser inrättas.I budgetpropositionen föreslås nu en utökning med åttaplatser. Med hänvisning till det stora behovet och att denföreslagna utökningen endast obetydligt kommer attpåverka tillskottet av examinerade logopeder tillarbetsmarknaden anser vi att utökningen skall fördubblas.Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om logopedutbildning.
mot · GE02Ub598 · 1991-01-25 00:00:00 — och högskolor, UUH I årets budgetproposition har utbildningsministern ihuvudsak bifallit utrustningsnämndens för universitet ochhögskolor hemställan om att vara undantagen från derationaliseringskrav som i övrigt åvilar statsförvaltningen.Skälen till detta är framför allt attupphandlingsverksamheten inom högskoleområdet pådetta sätt antages bli mer effektiv.Högskolorna har utvecklat avsevärdegen kompetens kring upphandling av utrustning. Detförekommer inte sällan exempel på att enskilda högskolorkunnat nå bättre avropsavtal än vad som centralt varitmöjligt. Dessutom blir utrustning alltmer en integrerad delav både utbildning och forskning.Det synes därmed angeläget att ävenutrustningsverksamheten fastlägges som en organisk del avhögskolans samlade ramplanering. Upphandling avutrustning bör kunna bedrivas efter sammaprinciper som gäller för övriga ekonomiska aktiviteter inomverksamhetsområdet, d.v.s. genom avvägning ochbedömning mot alternativa kostnader och tillvägagångssätt.En översyn bör därför göras för att finna former för attytterligare decentralisera utrustningsfrågorna till deenskilda högskoleenheterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn för att iframtiden kunna decentralisera utrustningsfrågor till deenskilda högskoleenheterna.
mot · GE02Ub599 · 1991-01-25 00:00:00 — Elenergiinriktad utbildning till högskolan i Sundsvall- och i hög grad Sundsvallsregionenär en av de mest elenergiberoende regionerna i landet.Tillgången till råvaror och lättillgänglig elenergi utgjorde engrund för regionens industrialisering. Förutom storaelenergianvändande industrier finns också storaelproducenter lokaliserade till Sundsvall.En betydande fortsatt strukturomvandling kommer attkänneteckna 1990-talets näringsliv. bedömningar beräknas denkunskapsintensiva industrin expandera snabbast under1990-talet. Sysselsättningen bedöms öka per år.Inom ramen för den kunskapsintensiva industrin förväntaselektroindustrin utvecklas till en av de mest expansivabranscherna i svenskt näringsliv. För att omvandlingen avnäringslivet skall bli framgångsrikt framstårkompetensfrågorna som allt mer centrala.Den fortsatta utvecklingen inom elenergiområdetkommer att ställa krav på effektivare och delvis förändradelanvändning. Detta kommer att ställa stora krav på högkompetens inom området. Tillgången till kvalificeradeingenjörer inom det elkrafttekniska området har under enlängre period varit katastrofalt dålig i regionen och i landet.Civilingenjörssutbildning med inriktning motelkraftteknik bedrivs vid KTH ochChalmers. Tillströmningen till utbildningen ochexaminationen har varit otillfredsställande låg. Förnärvarande examineras endast ett fåtalcivilingenjörer med denna inriktning. Detta skall ställasmot att bara i är det årliga behovet avnyanställningar av sådana ingenjörer flerdubbelt.För närvarande föreligger svårigheter att rekryterapersoner med hög kompetens inom det elektrotekniskaområdet. Detta gäller speciellt de norrländska länen.Dagens situation och den förväntade utvecklingen torde innebära att rekryteringssvårigheterna kommeratt öka framgent. Enbart hos elproducenterna iVästernorrlands och bedöms ett årligtrekryteringsbehov om tio personer under 1990-taletmed civilingenjörsbakgrund inom elkraftområdet.Därutöver tillkommer och industrins behov.Betydande reinvesteringar kommer bl.a. att göras ibefintliga vattenkraftstationer där ny teknik i form avkraftelektronik och datateknik kommer att introduceras.Sammanfattningsvis kan sägas att en av de viktigasteinfrastrukturella insatserna för och dessnäringsliv är att bygga upp en högkvalitativ kompetensmiljöi inom elenergiområdet. Detta kan skegenom att verka för lokalisering av en elenergiinriktadhögskoleutbildning som motsvarar civilingenjörsnivå.Förutsättningarna inom högskolan och den omgivandeindustrin i regionen att genomföra detta är utomordentligtgoda. Modeller för samverkan mellan högskola ochnäringsliv har redan prövats inom andrakompetensområden med intressanta resultat.Högskolan i skulle kunna starta ensådan utbildning med relativt kort varsel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av elenergiinriktadhögskoleutbildning på civilingenjörsnivå inom högskolanSundsvall-Härnösand.
mot · GE02Ub601 · 1991-01-25 00:00:00 — Ingenjörsutbildningen vid högskolan i Karlskrona- startade formellt sinverksamhet . Under innevarande år finns detdrygt 1000 st studerande vid högskolan i på 14 utbildningslinjer och ett 20-tal friståendekurser.Ett av högskolans profilområden äringenjörsutbildningen. Det är inom detta område somhögskolan f.n. har sin största kompetens. Högskolan iKarlskrona-Ronneby har dessutom inom ämnesområdetsignalteknik startat en forskningsgrupp om 7--8 personer.Det är därför anmärkningsvärt att Högskolan iKarlskrona-Ronneby får en nedskärning av antaletårsstudieplatser inom ingenjörsutbildningen. Det är ocksåanmärkningsvärt att man skär ner resurserna på enhögskola som endast funnits till och fortfarandeär under uppbyggnad. för övrigt lyckats mycket väl med rekryteringen avstudenter till ingenjörslinjerna i fråga. Det mest naturligaborde vara att starkt öka resurserna för en ny högskola så attdenna möjligt kan komma upp i en ändamålsenligstorlek.Regeringen har i budgetpropositionen 1989/90:100bilaga 10, sid 230, deklarerat som sin uppfattning attHögskolan i skall minska från 110 till80 nybörjarplatser fr o m 90/91 för att sedan ligga kvar pådenna nivå till 93/94, då antalet ökar till 150, dvs med 70platser. Detta betyder att skulle fördubbla antalet nybörjarplatser från ett årtill ett annat. Rimligheten i en sådan uppbyggnadstakt ärinte stor. Detta skulle innebära en plötslig fördubbling avlärarkår, lokaler och utrustning inomingenjörsutbildningen. UHÄ har däremot i sinlångtidsbedömning föreslagit en stegvis ökning av antaletnybörjarplatser enligt följande:90/91 -- 120 platser91/92 -- 150 platser92/93 -- 180 platser93/94 -- 180 platserUtbyggnaden bör naturligtvis ske successivt, precis somden beräknas göra för andra högskolor. Inför budgetåret1991/92 bör således få120 nybörjarplatser och därmed få följa en utbyggnad ienlighet med den långtidsbedömning som UHÄ har gjort,fast med eftersläpning.Ingenjörslinjerna är mycket viktiga i den regionalautvecklingen. Det kan t.ex. nämnas att en bidragande orsaktill att mobiltelefonföretaget valt att etablera sigi är ''den uppbyggnad av utbildning medinriktning mot teletransmission som sker inomHögskolan i ''. Med detta sombakgrund är det välgrundat att högskolan i tilldelas 120 st nybörjarplatser påingenjörslinjerna för 91/92. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högskolan i skall erhålla 120 nybörjarplatser påingenjörslinjerna för /92.
mot · GE02Ub602 · 1991-01-25 00:00:00 — Tilldelningen av s.k. LIF-anslag för högskolan i Under innevarande år finns det drygt 1000 studerandevid /. Dessa är fördeladepå 14 utbildningslinjer och ett 20-tal fristående kurser.Högskolans utbildningslinjer ligger inom teknik,datalogi, ekonomi och samhällsplanering, speciellt fysiskplanering. De fristående kurserna omfattar även en radandra områden med inriktning inte minst mot det nyaEuropa. Här finns kurser iÖststatskunskap/Östersjökunskap, ryska och tyska somviktiga delar.De lokala linjerna vid högskolan har många sökande ochinriktningen möter behov som finns på arbetsmarknaden.Exempel på detta är linjen för Fysisk Planering, 120 poäng,dvs. en linje inriktad mot planarkitektarbete. Ett närasamarbete sker här med i Karlskrona.Vidare finns dator- och informationssystemlinjen, 120poäng, som är inriktad mot MDA-området, dvs. Ekonomilinjen med datainriktning,120 poäng, har 177 förstahandssökande till 30 platser.Högskolans ADB-linje, 60--80 poäng, har förts över tillLIF-anslaget och är alltså att betrakta som en lokal linje.I föreliggande budgetproposition föreslås högskolan fåen förstärkning på LIF-anslaget, D 10, med 40 kkr ochsamtidigt en ökning av antalet årsstudieplatser med 80.UHÄ har i sin anslagsframställan begärt en förstärkning på672 och 27 nya årsstudieplatser. Till detta kommer detförslag som UHÄ framförde inför förra åretsbudgetproposition som innebar en förstärkning på för 90/91 och för 91/92 avseende ADB-linjen.Högskolan har tilldelats för 90/91 men tillskottet på 379 kkr för 91/92saknas i årets budgetproposition.Med stöd av de förslag som UHÄ har lagt och denverksamhet som högskolan bedriver är det väl motiverat atthögskolan tilldelas en ökning på på LIF-anslaget för 91/92. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att för /92 tilldelahögskolan i --ett LIF-anslaguppgående till .
mot · GE02Ub603 · 1991-01-25 00:00:00 — Delning av högskolan i I en särskild kommittémotion har föreslagiten kraftfull utbyggnad av antalet utbildningsplatser inomhögskolans grundutbildning. Om följer vårtförslag kommer ytterligare 6 000 platser att inrättas. Vi harvidare anvisat resurser för att öka högskolans möjligheteratt svara för fort- och vidareutbildning av redanyrkesverksamma, främst inom ramen för utbudet avfristående kurser.Vi förutsätter att dessa utökade resurser kommer attfördelas över hela landet med tyngdpunkten förlagd till demindre och medelstora högskolorna.Efter högskolereformen 1977 inleddes en snabbutbyggnad av regionala högskolor med målsättningen attvarje län skulle ha minst en högskola. har vi nåttdärhän att alla län har egna högskolor, förutomSödermanland och som delar på högskolan iEskilstuna-Västerås och som dock har egenhögskoleverksamhet förlagd till Visby.I förhållande till de båda länens -- ochVästmanland -- sammanlagda befolkningstal har högskolani mycket små resurser. Detta gällersåväl grundutbildningen som fristående kurser. Genom densneda fördelningen inom högskolan med mer än tvåtredjedelar av utbudet i kan ansesvara särskilt missgynnat. Detta kommer bl a till uttryck i detknappa utbud av decentraliserad högskoleutbildning tillandra orter i länet som i sin tur är följden av otillräckligaresurser.Resultatet har blivit att har halkat efternär det gäller andelen ungdomar som går vidare till högrestudier, framför allt inom det egna länet. De som söker sigtill utbildning på annat håll, främst ochLinköping, stannar ofta på utbildningsorten och sugs upp avden expansiva arbetsmarknad som skapas i utbildningensnärhet. Detta leder till en ogynnsam åldersstruktur iSödermanland och en låg andel av arbetskraften medhögskoleutbildning. Därmed konserveras också denindustristruktur som gör att länet är extremtkonjunkturkänsligt.Tillgången till en egen högskola med tillräckliga resurseratt erbjuda utbildningar inom såväl de tekniska ochekonomiska områdena som de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga är av grundläggande betydelse för ettlän. Om man därtill lägger ett bra utbud av lokala linjer ochfristående kurser som kan ges på flera orter, så stärks ävenden inomregionala balansen. Den egna högskolan i länethar också betydligt större möjligheter att få en fastförankring i näringslivet och inom den offentliga sektorn.Detta leder till ett ökat engagemang som gör högskolanstark och slagkraftig, även som ett regionalpolitisktinstrument.Jag föreslår därför att högskolan i Eskilstuna-Västeråsdelas i två separata högskolor och utgår från -- motbakgrund av det resonemang som förts här ovan -- attsumman av de resurser som då kommer att tillföras de tvåhögskolorna vida överstiger den resurs de nu disponeraröver gemensamt.Riksdagen bör således nu fatta beslut om en delning ochsamtidigt hos regeringen begära förslag om den framtidaorganisationen vid de två nya högskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en delning av högskolan iEskilstuna-Västerås i två separata enheter,2. att hos regeringen begär förslag om denframtida organisationen vid de två nya högskolorna.
mot · GE02Ub607 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning i av förskollärare har överlämnat en rapport tillUHÄ som visar att bristen på högskoleutbildad personalinom barnomsorgen befaras bli stor under 1990-talet.Skillnaden mellan den beräknade tillgången och detuppskattade behovet av förskollärare är drygt 14 000 i början av 1994.Hittills har bristen på förskollärare mest setts som ettproblem för storstäderna. Och visst har problemen där,bl.a. på grund av en stor personalomsättning, varit störst.Men också situationen i andra delar av landet håller på attförsämras. Allt färre sökande finns till nya tjänster ochvikarier går knappast att få. På många platser kommerbristen på utbildad personal att bli det största hindret då detgäller att uppfylla målet om allas rätt till en plats inombarnomsorgen.Förra året utökades utbildningen av förskollärare. Detvar välbehövligt, om än inte tillräckligt. Tyvärr tillföll intenågot av nytillskottet trots att behovet där är stort,vilket också i Malmöhuslän påpekat. Dessutom finns inte där problemet som funnitsi , med för få sökande till befintliga platser.Tvärtom är antalet sökande till de utbildningsplatser somfinns stort.I finns en klar ambition att klara av en fullbehovstäckning inom barnomsorgen senast vid årsskiftet1991/92. är en expanderande kommun med enökande förvärvsfrekvens och stor andel barn ibefolkningen. Planerna för att uppfylla målet om fullbehovstäckning har ständigt fått korrigeraspå grund av en ökad inflyttning till kommunen och denökande förvärvsfrekvensen bland småbarnsföräldrar. Dettaförhållande gör också att barnomsorgsutbyggnaden måstefortsätta även när full behovstäckning uppnåtts. Även blandövriga kommuner i den nordvästskånska regionen finns enliknande utveckling.Enligt de beräkningar som kommungjorde 1989 är personalbehovet för den nybyggnation somplaneras fram jämte den omsättning av personalsom beräknas ske ungefär 225 förskollärare. I dettasammanhang skall nämnas att personalomsättningen hittillstrots högkonjunktur varit låg. Sedan dessa beräkningargjordes har visserligen 50-poängsutbildning startats iHelsingborg, men detta är långt ifrån tillräckligt för attklara de behov som finns.Till denna 50-poängsutbildning har det funnits ett stortantal sökande. Så är emellertid inte fallet när det gällerantalet sökande från till 100-poängsutbildningen i . Endast 10--15 elever i varjeårskull kommer från den nordvästskånska regionen. Dettaär alldeles för lite om framtida behov skall kunnatillgodoses. Därför behövs en 100-poängs utbildninglokaliserad till . Denna uppfattning delas avföreträdare från i som viduppvaktningar hos förordat ensådan lösning om en utökning skulle tilldelas Malmö.Dessutom finns i , trots att det är enförhållandevis stor kommun i en befolkningstät region,väldigt få utbildningsplatser inom högskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en 100-poängsförskollärarutbildning lokaliserad till .
mot · GE02Ub608 · 1991-01-25 00:00:00 — I finns ett stort antal barnskötare somönskar fortsätta sin utbildning till förskollärare. Dettaskulle de kunna göra genom att gå den förkortadevarianten, 50 poäng, av förskollärarutbildningen. Att detfinns ett stort intresse även från kommunernadokumenteras av att flera kommuner vid upprepadetillfällen har önskat köpa sådan utbildning somuppdragsutbildning. Eftersom denna utbildning finns somallmän utbildningslinje har högskolan i dock tvingatssäga nej.Socialcheferna i , , , ochUlricehamns kommuner har i skrivelser tillutbildningsdepartementet och UHÄ framhållit vikten av atten 50-poängsutbildning för barnskötare lokaliseras tillBorås. Ett skäl, bland många, för vikten av att utbildningenlokaliseras till är, framhöll socialcheferna, att deredan yrkesverksamma barnskötarna oftast är bundna tillsina respektive hemorter. De har därför oftast intemöjlighet att fullfölja utbildningen om den inte finns relativtnära.Vid högskolan i finns god tillgång till kompetentpersonal och undervisningslokaler, vilket gör det möjligt förhögskolan att arrangera denna utbildning.Av proposition 1990/91:100, bilaga 10utbildningsdepartementet framgår att av det totala antaletplatser för förskollärarutbildning föreslås att UHÄ skallfördela 120 platser. Enligt vår mening bör 30 platser för 50-poängsvarianten placeras vid högskolan i . Förslagetinnebär att ingen förändring av totalramen är nödvändigoch att ingen annan ort drabbas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att av de 120 platser förförskollärarutbildning som UHÄ enligt förslaget har attfördela 30 platser för 50-poängsvarianten placeras vidhögskolan i .