mot · GE02Sf63 · 1991-06-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:195 Aktiv flykting- och immigrationspolitik m.m. Aktiv flykting- och immigrationspolitik kallarregeringen sin nu aktuella proposition. Det är emellertidinte många konkreta förslag som lämnas. Propositionensaknar till exempel förslag till lagtext i de få falllagändringar föreslås. Det gör det svårt att ta ställning tillförslagens verkliga innebörd.Det är lätt att instämma i behovet av förebyggandeåtgärder på området, av att bistånd och olika typer avinternationellt samarbete måste bättre komplettera deinsatser som utför i sin egen flyktingmottagning.Resonemangen är i dessa delar inte särskilt kontroversiella.Regeringens strävan att finna en helhetspolitik har dock förtmed sig att skrivningarna är så allmänt hållna att det är svårtatt veta vad de är värda i praktiken.En ny skyddsregelOtydligheten kommer bland annat till uttryck ibeskrivningen av förslaget till ny skyddsregel för personermed starkt skyddsbehov. Regeln föreslås omfattakrigsflyktingar och de facto-flyktingar med ett starktskyddsbehov. Med uttrycket starkt skyddsbehov villstatsrådet markera att ''det bör vara fråga om en strikttolkning av de nuvarande skyddsreglerna för krigsvägrareoch de facto-flyktingar, en tolkning som enligt min meningbör vara mer restriktiv än i praxis, när utlänningslagentillämpas utan undantag. menar jag att det måstevara fråga om en något vidare grupp än som efterregeringsbeslutet bedömts ha 'särskilt starktskyddsbehov'. ''Ambitionen måste, som vi ser det, vara att uppvisatydlighet och konsekvens när det gäller att fastslå på vilkagrunder som man skall ha rätt att få asyl i . Den nuföreslagna regeln är i sin beskrivning så allmänt hållen inte kan göra en jämförelse med den nu gällandeutlänningslagens tillämpning och den praxis som bildatsefter regeringsbeslutet . Det gör detmycket svårt att bedöma vilka långsiktiga konsekvensersom regeln får. För att kunna ta ställning till det krävs attregeringen återkommer med klara preciseringar i dessaavseenden. Vi är inte beredda att nu ta ställning till denföreslagna regeländringen förrän detta skett. Vad häranförts om behovet av preciseringar av den föreslagnaskyddsregeln bör ges regeringen till känna.Verksamhet under väntetidenEn viss tveksamhet från statsrådets sida gäller ävenrätten för asylsökande att få arbeta under väntetiden.Invandrarministern anför: '' -- -- -- lättnader i detprincipiella förbudet mot arbete kan varanödvändigt för att ge de asylsökande en meningsfullväntetid.'' Klarare besked på den punkten lämnar däremotett enigt socialförsäkringsutskott i sitt betänkande(1990/91:SfU13). Man uppdrar åt regeringen att snarastutreda frågan om temporärt arbetstillstånd för asylsökande,vars ärenden kan förväntas ta att avgöra i förstainstans än . Även riksdagsmajoriteten ställdesig bakom detta uppdrag.Centerpartiet har i olika sammanhang påpekat att det avsåväl arbetsmarknads- som sociala skäl måste göras möjligtför asylsökande att få arbeta . Vi har ocksåframhållit det centrala i att uppnå kortarehandläggningstider på invandrarverket. Vår flyktingpolitikmåste präglas av en klar strävan att på ett effektivt ochvärdigt sätt erbjuda flyktingarna delaktighet i samhället.Väntetiden i förläggningarna är omvittnat svår att klara avoch därför krävs möjlighet till arbete och studier somförberedelse för en fast förankring i samhället. Dearbetsoch försäkringsrättsliga aspekterna vid sådanttillfälligt arbete bör närmare utredas, och särskilt angelägetär att tydliggöra arbetsgivar- och arbetstagaransvaret.Frivilligorganisationernas engagerade arbete med attintegrera flyktingar bör uppmärksammas. Genom dessaorganisationer kan invandrar- och flyktingpolitiken få enbredare förankring i samhället. Vad här anförts bör gesregeringen till känna.Invandring av anhörigaMöjligheten till familjeåterförening är av stor betydelseför att kunna känna trygghet och för att inlemmas i ett nyttsamhälle. Gällande regler på området upplevs av flyktingaroch invandrare som svårförståeliga och skapar en känsla avgodtycke. Det är därför angeläget att den fasta praxis somutvecklats på området lagfästs genom regler iutlänningslagen av i princip obligatorisk innebörd. Detankommer på regeringen att återkomma med ettsådant lagförslag.FeriearbeteMöjligheten för utländska studerande ungdomar atttillfälligt arbeta i landet är av stor vikt, inte minst för densvenska trädgårdsnäringen. För ungdomarna harpraktikarbete en kontaktskapande betydelse och germöjlighet till kulturellt utbyte över gränserna.Handläggningsförfarandet är omfattande, även om detunder senare år har förenklats. Det krävs arbetstillstånd försådant ferie-/säsongsarbete. Vi anser det inte nödvändigtmed särskild tillståndsgivning för korttidsarbete inomträdgårdsnäringen. Vad här anförts bör ges regeringen tillkänna.ÅtervandringFör många som tvingats lämna sitt land finns alltid enönskan om att återvända dit. För många kan det dock avolika skäl vara svårt att återvända. Släkt och vänner kan haskingrats och hemmet utplånats. Möjligheten till utvandringtill annat land än hemlandet bör i sådana fall ocksåunderlättas från svensk sida. Det kan gälla olika praktiskainsatser i samband med resan, men också att stödja detinternationella arbete som bedrivs för en återvandring.Sociala Missionen, som är ansluten till , bedriver ett arbete med dessa frågorsom är värt att uppmärksamma ytterligare. Man har bl a startat ett projekt som syftar till att psykosocialtförbereda enskilda och familjer inför en återvandring tillhemlandet.Centerpartiet har krävt ett svenskt medlemskap i deninternationella immigrationsorganisationen, IOM. Det ärtillfredsställande att nu beslutat att ansöka ommedlemskap. Vad här anförts om behovet av åtgärder föratt underlätta en utvandring till hemlandet och till annatland bör ges regeringen till känna.Stöd till invandrarnas organisationerInvandrarorganisationerna har betydelsefulla uppgifter isvenskt samhällsliv. De samlar och uttrycker de behov ochönskemål som invandrare har och för fram dessa till olikamyndigheter. De värnar och utvecklar invandrarnas kulturoch språk.Svenska samhället ställer krav på att organisationernaskall delta i olika sammanhang och företräda sina grupper.För att organisationerna skall kunna fullgöra sina uppgifterkrävs ett väl utvecklat organisationsstöd. Det bör bl a varaså utformat att uppskrivningen av beloppet är skälig iförhållande till kostnadsutvecklingen. Även nybildadeorganisationer måste få del av stödet utan att stödet tillbefintliga organisationer därigenom minskas. Vad häranförts bör ges regeringen till känna.Dubbla medborgarskapMedborgarskapet för med sig både rättigheter ochförpliktelser. En viktig rättighet är att få rösta i riksdagsval.Det är något som skulle göras möjligt om dubblamedborgarskap tilläts.Svensk medborgarskapslagstiftning bygger på principenatt en person skall ha endast ett medborgarskap. Det ärprincipiellt felaktigt att frångå denna princip. Det skulle idemokratier leda till dubbel rösträtt, i och ihemlandet. Att ge rösträtt i riksdagsval till personer sominte är svenska medborgare är enligt vår uppfattning inteacceptabelt. I den församling som styr vår utrikes- ochsäkerhetspolitik skall endast svenska medborgare harösträtt. Den s k medborgarskapskommittén framhåller i sittbetänkande (DsA 1986:6) att möjligheten att rösta i två länder är en ickeönskvärd konsekvens av det dubbla medborgarskapet.Frågorna om dubbelt medborgarskap och därigenomdubbel rösträtt är av så komplicerad art och har sålångtgående internationella konsekvenser att det är rimligtatt de utreds ytterligare. Vi motsätter oss således inte att enparlamentarisk utredning tillsätts. Vad här anförts omdubbelt medborgarskap och dubbel rösträtt bör gesregeringen till känna.Förvartagande av barnFlyktingbarnen är på många sätt särskilt utsatta. De harinte vuxnas möjlighet att hävda sina rättigheter. Rätten tilltrygghet och rättssäkerhet måste därför på alla sätttillförsäkras flyktingbarnen. Antalet barn i förvar i Sverigeligger på en relativt hög nivå. Förvartiden är dessutom oftalång. har krävt ett förbud mot att barn tas iförvar. Detta bl a mot bakgrund av våra åtaganden enligtFNs barnkonvention.UtlänningsnämndRegeringen föreslås bli befriad från de ca 2 000--3 000 besvärsprövningarna i utlänningsärenden.Istället skall en särskild utlänningsnämd inrättas med minsttre juristordförande och minst 15 politiskt tillsatta lekmän.Specialiseringen av domstolsväsendet har kommit attleda till ett svåröverskådligt och ibland svårtillämpligtsystem. har i olika sammanhang hävdat att enminskning av antalet specialdomstolar ochdomstolsliknande organ bör eftersträvas. Frågor av den artsom här avses kan dock inte anses hänförliga tillrättskipning i egentlig mening och någon domstolsprövningkan inte bli aktuell. Kravet på renodling av domstolarnasarbetsuppgifter bör också beaktas. Mot den bakgrundenstöder vi förslaget om inrättande av en friståendeutlänningsnämnd.Frågornas karaktär är av den arten att en personstrovärdighet ibland måste prövas. Integritetskänsliga frågorom frihetsberövande kommer också att prövas. Vi finnerdet utomordentligt viktigt att rättssäkerheten garanteras.Detta talar för att den juridiska kompetensen måsteupprätthållas och krav bör ställas på att ordföranden skallvara eller ha varit ordinarie domare. Vad här anförts bör gesregeringen till känna.Riksdagen har fattat ett principbeslut om att nybildademyndigheter skall lokaliseras utanför stockholmsregionen.Den naturligaste lokaliseringsorten för utlänningsnämndenär enligt vår uppfattning där ärbeläget. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av preciseringar av denföreslagna skyddsregeln,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om verksamhet förasylsökande,3. att hos regeringen begär förslag om ändringi utlänningslagen innebärande att invandring av anhörigalagfästs anknytande till rådande praxis, i enlighet med vad imotionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av arbetstillstånd förpraktikantarbete,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attunderlätta utvandring till annat land än hemlandet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till invandrarnasorganisationer,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dubbelt medborgarskap ochdubbel rösträtt,8. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i 6kap. 3§ utlänningslagen innebärande att barn inte får tas iförvar, i enlighet med vad i motionen anförts,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ordföranden iutlänningsnämnden skall vara eller ha varit ordinariedomare,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avutlänningsnämnden till .