mot · GE02U529 · 1991-01-25 00:00:00 — Samarbete med BaltikumDe baltiska folkens kamp för demokrati, frihet ochoberoende skapar respekt och medkänsla. Det finns en djupsympati i för människornas situation i ,och . reagerar med kraft motsovjetmaktens övergrepp.Sverige har ett stort ansvar att vara pådrivande ivärldsopinionen. Kampen för självbestämmande och frihetmåste gå vidare. De mänskliga rättigheterna måsteförsvaras. måste ta upp brotten mot de mänskligafri- och rättigheterna i Europeiska säkerhetskonferensen,ESK, och i FNs kommission för mänskliga rättigheter.Vi måste stödja de baltiska folken genom att utvecklakontakterna och fördjupa samarbetet med grannländerna iBaltikum. Vi vill utveckla de bilaterala kontakterna genomett väl förankrat faddersystem på olika nivåer. Det skulle geett väl fungerande kunskapsutbyte mellan enskilda,forskare, organisationer och kommuner.Internationell konferens om BaltikumDet är viktigt att den internationella opinionenmobiliseras till stöd för de baltiska staternassjälvbestämmande. måste genom en aktivutrikespolitik kraftfullt protestera mot militära och andraövergrepp mot de baltiska folken. Stödet frångrannländerna är av stor betydelse för de baltiskarepublikerna. Därför krävs att i såväl ord somhandling stöder utvecklingen mot alltmer ökatsjälvbestämmande. Vi anser att bör ta initiativ konferens i om . Det börvara en öppen konferens med brett deltagande. Vi har lagtförslag om detta i motionen om Samarbete i Europa.MiljösamarbeteVi anser att miljöfrågorna måste vara prioriterade isamarbetet. Miljöproblemen i är så allvarliga attde utgör en direkt hälsofara, framförallt drabbas barnen.Miljöförstöringen var också en av gnistorna som senasttände frigörelseprocessen i och det som fickmänniskor att organisera sig politiskt, när detta var möjligt.I förgiftade utvinningen av oljeskiffer i Kothla-Järve och fosforit i Maardu, både luft, mark ochgrundvatten. 1987 fick man vetskap om att Moskvaplanerade en kraftig utvidgning av fosforitbrytningen. Entredjedel av skulle beröras liksom Östersjön.I var föroreningarna till förödandeför miljön. 1986 fick man veta att planerade ettvattenkraftverk i Daugava som skulle sätta stora delar avLettlands gamla kulturbygder under vatten.I oroades människorna över kärnkraftsverket iIgnalina, där en reaktor råkade i brand 1988. En ny varredan projekterad. Den var av samma typ som de iTjernobyl. Folkfronterna i de baltiska staterna lyckadesförhindra genomförandet av de miljöförstörande projektsom var på gång. En första framgång för miljöarbetet varuppnådd.Insikten om vikten av omedelbara och genomgripandeförändringar för att begränsa miljöskadorna är alltfort endrivkraft i det politiska livet i de baltiska republikerna. ICenterns motion ''ska räddas'' föreslår vi enåtgärdsstrategi för hotade miljö. Vi föreslår därbl a att miljöfrågorna prioriteras i samarbetet medBaltikum. Vi vill få till stånd ett bilateralt samarbete, intesom en del av biståndsverksamheten. Vi föreslår attHelsingforskommissionen utvidgas och arbetet i denintensifieras. De baltiska republikerna måste ges enfullvärdig representation i kommissionen.KommunikationerFörbättringar av kommunikationerna är en förutsättningför att de baltiska republikerna skall kunna utvecklas ipositiv riktning och utveckla sina internationella kontakter.Under 1989 upprättades en reguljär flygförbindelsemellan och . Förbindelsen är ettsamarbetsprojekt mellan SAS och Aeroflot. Projektet harredan haft betydelse för affärs- och turistutbytet mellanSverige och . Sådana flygförbindelser bör upprättastill samtliga baltiska huvudstäder.En färjeförbindelse mellan och Tallinupprättades . Förbindelsen har gjort det möjligtför svenska turister att resa till en stad i ett grannland somman under en hel generation haft svårt att besöka. Omvänthar balterna kunnat resa till . På detta sätt kommersläkt, som inte kunnat träffas av först politiskaskäl och senare ekonomiska skäl, att åter kunna umgås medvarandra. Nya kommunikationsvägar är av mycket stor viktför allt folkligt umgänge liksom för utveckling av handel m m.Den geografiska närheten mellan de sydöstra delarna avSverige, och och de baltiska republikernabör leda till utökade kontakter mellan dessa regioner inomolika områden. Detta är ett förhållande som kan få storbetydelse för den regionala utvecklingen på båda sidor avÖstersjön. Telemöjligheterna är undermåliga. Det finns enförbindelse från via till och en viaMoskva. Förbindelserna till och går helt överMoskva. Telenät och kablar är dessutom av dålig kvalitet.Televerket för diskussioner med de baltiska staterna om hurtelekommunikationerna kan utvecklas. En satellit gersnabba lösningar, men kräver stora investeringar. Enfiberoptisk kabel från till är ett annatalternativ.En möjlig finansieringsmodell kan vara avräkning påtaxorna. Eftersom det är dubbelt så mycket inkommandetrafik till de baltiska staterna som utgående skulle denmodellen dessutom kunna ge ett nettoinflöde avhårdvaluta. Möjligheterna för detta bör undersökas vidare.För radiokommunikationer är det möjligt att bygga enmellanvågssändare på . Det skulle göra det möjligtatt sända program till Baltikum.Från baltiska sidan är man angelägen att också förbättrapostförbindelserna och flygmöjligheterna. Inomkommunikationsområdet torde det röra sig om bådefinansiellt stöd till investeringar i infrastruktur ochkunskapsuppbyggnad beträffande planering, projekteringoch organisation av olika transportmedel.Stödet till uppbyggnaden av en infrastruktur bör i förstahand kanaliseras genom och de nybildadenordiska och europeiska bankerna för återuppbyggnad ochutveckling. Vi anser att regeringen bör undersöka om maninom stödprogrammet för Öst- och kanmedverka till förbättrade kommunikationer.LandsbygdsutvecklingLandsbygden i har varit starkt eftersatt.Investeringsinsatserna har till övervägande del inriktats påden tunga industrin.I finns goda förutsättningar för att utvecklajordbruk med god avkastning. hardock jordbruksproduktionen varit låg. En av förklaringarnatill detta har varit att ekonomiska incitament för atteffektivisera verksamheten saknats.Den statliga ensidiga satsningen på kollektivjordbrukoch statliga jordbruk har trängt undan det självägdafamiljejordbruket. De svenska familjejordbruken äreffektiva och drivs på ett rationellt sätt. Erfarenheter frånfamiljejordbrukens verksamhet kan vara av intresse ibalternas uppbyggnad av nya självständigalantbruksenheter. Även erfarenheter från den svenskajordbrukskooperationen är av stort värde i denna process.Sedan ett år tillbaka arbetar organisationen () med att stödja uppbyggnaden avfamiljejordbruk i . Representanter frånLantbruksuniversitetet, ochLantbrukarnas har i samarbetet medrepresentanter från motsvarande myndigheter ochorganisationer i startat ett utbildningsprojektmellan estniska lantbrukare och svenska och estniskalantbruksstuderande. planeras att inomprojektet bygga upp ett agrart . Projektetbör erhålla ekonomiskt stöd. Liknande projekt finns ocksåför och Litauen.Vid lantbruksskolor runt om i landet harutbildningsmöjligheter öppnats för ungdomar frånBaltikum. Vi anser att man i den pågående översynen avSveriges också måste beakta behovetav högre utbildning av studenter från Baltikum.Ekonomiskt kunskapsutbyteDen viktigaste delen i de nya ekonomiskasjälvständighetsprogrammen är införandet avmarknadsmekanismer i de ekonomiska styrsystemen.Övergången från en planekonomi till en marknadsekonomikan på många sätt komma att upplevas som engenomgripande kulturchock, särskilt om man inte samtidigtbeaktar de sociala och ekologiska hänsynen.I har t ex avtalsrätten inte haft någon framskjuten ställning. Imarknads- och blandekonomierna i väst är däremotavtalsrätten m fl rättsområden själva grundvalen för handelmed varor och tjänster. Den rättsliga regleringen i debaltiska republikerna är fn inte anpassad efter de krav somett marknadsekonomiskt system ställer. Det gäller t ex handelsrätt, avtalsrätt och aktiebolagsrätt.I en marknadsekonomi krävs helt andra insikter iföretagande, ledarskap och marknadsföring. Svenskaerfarenheter inom dessa områden kan bidra till enutveckling mot ett ökat marknadsekonomiskt inslag iBaltikum. Vid exempelvis hantverkets folkhögskola iRonneby och har utbildning genomförts iföretagsamhet. Ett organiserat rådgivningssystem --uppbyggt på ett enkelt och obyråkratiskt sätt som t ex där äldre erfarna kollegorinom ett område lämnar stöd och råd till yngre -- kan varaen möjlig form av samarbete som bör stödjas.Vi anser att bör ta initiativ till ett brettforskningsprojekt för att i samarbete med universiteten iBaltikum följa och underlätta övergången frånplanekonomi till en social och miljöanpassadmarknadsekonomi.Utveckla näringslivetEn av de stora svagheterna i en planekonomi ärcentraliseringen av beslut och resurser. Detta är också en avgrunderna för kraven på ökad ekonomisk självständighet ide baltiska republikerna. Det har i sin tur lett till alltför fåinvesteringar i , vilket bl a inneburit att modernisering av industri, husbyggen ochrestaurering av äldre byggnader eftersatts. Det finns ettstort behov av resurser för ett brett restaurerings- ochnybyggnadsprogram.Det är viktigt att underlätta kontakter mellan svenskaoch baltiska företag på alla nivåer.Kontakter mellan folkenDet är vanligt med vänortssamarbete mellan kommuneri de nordiska länderna. Ett väl fungerandevänortssamarbete är viktigt eftersom det kan medverka tillatt skapa en bas för ett brett utbyte av företag,organisationer och folkrörelser mellan orterna. Svenskafolkrörelser har haft ett väl fungerandesamarbete med folkrörelser i de nordiska länderna. Här harinte minst spelat en viktig roll. Tidigareomfattade detta breda folkliga utbyte också . Pågrund av svårigheterna för enskilda och grupper att få resamellan de baltiska republikerna och harkontaktutbytet mellan länderna begränsats.När nu gränserna mellan och , Lettlandoch efter nära öppnats är det viktigt attplanera för en vidgad kontaktverksamhet. De förbättradekommunikationerna mellan och de nordiskaländerna kommer att leda till ökade kontakter ländernaemellan.Sverige bör arbeta för en ökad utbytesverksamhet. Detgäller utbildnings- och kulturområdet, ungdomsutbyte iolika former men även kontakter mellan kulturinstitutioneroch fria grupper. Det är viktigt att utvecklaungdomsutbytet. Möjligheterna att arbeta i har varit efterlängtad. Det är viktigt att detbibehålls även i tider av lågkonjunktur.Mellan i och byggs ettömsesidigt samarbete upp. Det kan jämföras med detvänortssamarbete som finns i många kommuner.Studerandeutbytet vid de svenska högskolorna ochgymnasierna har varit en stor framgång och kan bidra till ettlångsiktigt utvecklingsarbete. Ett sådant samarbeteförekommer med , men de ekonomiska resursernapå har för innevarande budgetår redan tagit slut. Vianser att regeringen i tilläggsbudget måste anvisa ytterligaremedel så att utbytet kan fortsätta som planerat ochutvecklas till att omfatta hela Baltikum.Det finns en stor efterfrågan vad gäller informationom hur ett demokratiskt system, med flera politiska partieroch med pluralism i organisationslivet, kan organiseras.Kunskapsöverföringen i konstitutionella frågor måsteutvecklas. De baltiska länderna behöver hjälp med attbygga upp demokratiska beslutsstrukturer som är effektiva.Centern har ett utvecklat samarbete med centerpartierna iBaltikum. Andra svenska partier och organisationer harockså ett utbrett utbyte med folken i de baltiskarepublikerna.Vi anser att utbytesverksamhet mellan de baltiskarepublikerna och ska ingå som en prioriterad del idet ekonomiska stödet till Östeuropa.Ekonomiskt stödDe svenska insatserna bör ses som ett strategiskt stöd föratt stärka ländernas förmåga att genomföra reformer ochklara de påfrestningar som de nu möter. Det måste vara ettsamspel med de baltiska staterna om vad som börprioriteras. Som vi ovan beskrivit har redan ett omfattandearbete kommit igång. Förslagen och idéerna om merfördjupat samarbete är många. Flera av dessa förslag kanockså förverkligas direkt av företag, organisationer ochenskilda. Vi anser det viktigt att kanalisera stödet genomdessa kontakter. Det kan göra insatserna både effektivareoch administrativt enklare. Det är viktigt att kunna utnyttjamånga kanaler för stödet till Baltikum.Vi anser att bör besluta att inrätta ett särskiltanslag för stöd till . För /92beräknar vi . Miljöinsatserna måste prioriteras isamarbetet. För folkrörelsekontakter och kulturellt utbytebör avsättas . har lagt förslag omanslagstilldelning i motionen Samarbete i Europa.Ansvaret för förvaltningen av anslaget i den del detomfattar tekniskt stöd, bör åvila BITS, insatserna påmiljöområdet bör ansvara för, medanförvaltningsansvaret för resurserna till folkrörelsekontakteroch kulturellt utbyte bör åvila Svenska Institutet.Vi har tidigare lagt förslag om att inrätta . Institutet skall förmedlakrediter till de östeuropeiska staterna för investeringar ibyggnads- och industriprojekt samt till miljöinvesteringar.Förslagen ska ses som ett första steg i arbetet för attlämna riktat stöd till de östeuropeiska länderna.Regeringen bör redan nu förbereda en ny tre-årigsamarbetsplan, som bör träda i kraft . Vi anser attresurserna måste fördubblas i denna plan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av det svenskastödet till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utveckling av vänortsutbytetoch utvidgade kontakter mellan folkrörelser ochkulturgrupper,3. att hos regeringen begär förslag itilläggsbudget till förstärkning av resurser till studentutbyte.