mot · GE02K50 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:117 En ny kommunallag Riksdag, regering och centrala verk har under årens loppgivit miljö- och hälsoskyddsnämnderna (MHN) specifikauppgifter med allt större bredd. I propositionen berörsenbart miljöområdet, vilket tillsammans med andrafaktorer i förslaget antyder viss okunskap om MHNs totalaarbetsområde.De första mer utvecklade miljöbestämmelserna gavs i1919 års hälsovårdsstadga, som 1958 utvecklades ytterligareoch ersatts av hälsoskyddslagen. Parallellt haremellertid en lång rad lagar tillkommit på miljöområdet;miljöskyddslagen, renhållningslagen eller lagen omkemiska produkter.De forna hälsovårdsnämnderna har successivt fått alltfler och alltmer komplicerade specialuppgifter och därmeden särställning på miljöområdet. har därigenomockså byggts upp en specialkunskap. Detta gäller såväl deförtroendevalda som tjänstemännen. Denna kunskapriskerar med lagförslaget att spolieras. I realiteten riskerarman en återgång till tiden , då bara de störstakommunerna hade en särskild hälsovårdsnämnd. Att pådetta sätt vrida klockan tillbaka går stick i stäv med ett stortantal ställningstaganden från sida under senareår.1989 antog sålunda en proposition,1988/89:68, som skärpte livsmedelstillsynen.I det beslutetunderströks vikten av en kompetent MHN att genomföraden nya lagstiftningen och att värna om konsumenternasåväl beträffande hälsa som redlighet i handeln.MHNs uppgift har bland annat varit såväl att tillvarataden enskildes som att bevaka kommuninvånarnasövergripande miljökrav. MHN har också bevakatsamhällets allmänna miljökrav på nivå. Denpositiva utveckling, som MHN genomgått har i mycketberott på den fristående ställning,som detta organ haftgentemot andra organ.Om sammanslagning nu kommer till stånd till t.ex. enbyggoch miljönämnd, vilket har antytts, är det föga troligtatt livsmedelstillsynen blir särskilt prioriterad. Den utgör imånga fall av MHNs arbete. Och vad vetbyggnadsnämnden om djurskydd, smittskydd,bostadshygien, dricksvatten, radon, kost och hälsa m.m.?Vilka blir effekterna av den föreslagna frianämndorganisationen för MHN-området? Detta är inteklarlagt. Därtill kommer, att jävssituationer kommer attuppstå, om t.ex. tekniska nämnden eller skallövervaka och kontrollera sin egen verksamhet, t.ex. vadgäller dricksvattenproduktionen. Kan någon garanti ges, attkommunens verksamhet på omgivningshygien,bostadshygien, livsmedels- och dricksvattenshanteringövervakas på ett opartiskt sätt i fortsättningen?Utöver dessa tveksamheter finns det anledning att ocksåpeka på direkta oklarheter i lagtexten. I 6:33 om delegationanges, att besluten på delegation fattas på nämndensvägnar. De kan alltså överklagas som ett vanligtnämndbeslut. I 36 paragrafen samma kapitel talas om besluti brådskande fall, då ordföranden får fatta beslutet. Däranges däremot inte, om detta sker på nämndens vägnar.Kan det alltså överklagas?I 6:38 har föreslagits en regel om brukarinflytande. Mantycks ha förbisett, att en delegats beslut i detta sammanhangkan innebära någon form av myndighetsutövning. Då gällerförvaltningslagens regler om kommunikation. Någonhänvisning till den lagen finns emellertid inte.Uttrycket laglighetsprövning i kap 10 medför oklarheter.Det nya begreppet ersätter begreppet kommunalbesvärmen kan inte anses tillräckligt särskiljande. Ävenförvaltningsbesvär innebär till stor del enlaglighetsprövning. Behövs alls en speciell term för dennatyp av överklagande? Enklast vore att ändra rubriken till''Överklagande'' och orden till ''lagligheten av'' i paragraf 1.Den föreslagna ändringen i hälsoskyddslagen kan fåmycket besvärande konsekvenser. Det är inte självklart, att''en eller flera nämnder som skall fullgöra kommuensuppgifter inom miljö-och hälsoskyddsområdet'' verkligenersätter det nu entydiga kravet på en speciell MHN. Pådenna har nämligen lagts ett stort antal specialförfattningar,som inte ryms inom begreppet miljö-och hälsoskydd. Hithör sålunda hela livsmedelsområdet, import- ochexportkontrollen vad gäller livsmedel, djurskyddet,smittskyddet etc. Dessa frågor inryms inte i begreppetmiljöskydd och inte heller i begreppet hälsoskydd, som iparagraf 1 hälsoskyddslagen definieras som åtgärder för attmotverka och undanröja sanitär olägenhet. Denna ändringi hälsoskyddslagen kan medföra omfattande följdändringari annan lagstiftning. Dylika konsekvenser av lagförslaget inämnda hänseende har inte alls antytts av regeringen.Omfattningen härav är svår att bedöma.Dessa senare omständigheter liksom tidigare oklarapunkter i lagtexten motiverar att lagrådet granskarförslaget. Mot hänvisning till det anförda hemställsatt remitterar lagförslaget till lagrådet förgranskning av bl.a. de i motionen anförda oklarheternakring miljö- och hälsoskyddsnämndernas verksamhetsfält.