ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk621 · 1991-01-25 00:00:00 — Förverkligandet av den inre marknaden och ett svensktmedlemskap i kommer att innebära stora förändringarför den svenska tullen. Den EG-debatt som förs i ärtyvärr ofta full av missuppfattningar och många EG-frågor,t.ex. när det gäller tullmyndigheternas roll, är inte löstainom EG. Det föreligger fortfarande oklarheter om hur deuppgifter som den fiskala gränskontrollen ombesörjerska organiseras i EG. Vi vet inte hur t.ex. underlaget föraktuell import- och exportstatistik ska samlas in. Även iframtiden måste upprätthålla förutsättningar för enkvalificerad expertis i varukännedom ochklassificeringsfrågor. Dessutom kommer förmodligenursprungsfrågorna att få en stor betydelse när EG-varor skaurskiljas från övriga tullbehandlingen. Andra oklarheter ärhur mervärdeskatteuppbörden på import ska hanteras samtom det är möjligt att harmonisera svenska spritpriser medEG med hänsyn till vår alkoholpolitik.Mera markerad inom EG, men ej helt klarlagd, är synenpå tullkontrollfrågorna. Bl.a. har ministerrådet särskiltmarkerat tullmyndigheternas viktiga roll när det gällerkampen mot illegal trafik med narkotika och andra församhället känsliga varor. understryker ocksåatt när kontrollåtgärder av särskilda skäl vidtas måste detske diskret och på stickprovsbasis och endast vad gäller s.k.högriskobjekt. Samarbetet mellan tullmyndigheterna övergränserna och med andra lagövervakande myndigheterbetonas också. Härutöver ska kontrollen vid de externagränserna förstärkas.Riksdagen har bemyndigat regeringen att lämna in enansökan om medlemskap i hänsyn till det somanförts ovan kommer ett sådant medlemskap att kraftigtförändra arbetsvillkoren för tullens personal. Det hardessutom gjorts en stor organisationsöversyn av tullen(), som inte beaktat ett nära förestående medlemskapi EG. Tullens personal upplever med anledning avovanstående en stor oro och villrådighet. Det finns en riskför att personal i tullen börjar se sig om efter andra arbeteni ett läge där tullen måste ha god kompetens och kunna visaatt kan hantera kommunikation med tullen i EGoch de svenska förhandlarna. Situationen blir naturligtvissärskilt allvarlig om strategisk personal börjar lämnatullverket.För att få ett riktigt beslutsunderlag och för att stoppaden turbulens som råder samt denytterligare förvirring som kan komma att uppstå om genomförs som en EG-anslutningnärmar sig, hemställer undertecknade att tullensorganisationsöversyn fryses. Nuvarande regioner ochtullplatser bör tills vidare behållas med undantag för attlokal arbetsplatsorganisation successivt anpassas till entulldatorisering.Undertecknade hemställer även om tillsättande av ensärskild tullkommission för att utreda hur tullen i Europaär organiserad eller ämnar förändra sin organisation samtlämna ett antal alternativa lösningar om hur svensktullkontroll kan organiseras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frysning av tullensorganisationsöversyn samt tillsättande av en särskildtullkommission.
mot · GE02Sk622 · 1991-01-25 00:00:00 — Den verksamhet som bedrivs vid distriktstullkammareni bör även vara lokaliserad tillÖstersund. Därmed motsätter jag mig -- i likhet medlänsstyrelsen i -- förslaget frångeneraltullstyrelsen om en överflyttning till av såvälresurserna för distriktsledning som resurserna för denoperativa verksamheten.Generaltullstyrelsens förslag till ny tullorganisationutgår från den s.k. . I utredningen angeshuvudkriterierna för lokaliseringen av tullmyndigheternavara trafikens och näringslivets lokalisering.Merparten av näringslivet i det aktuella tulldistriktet ärlokaliserat till med omnejd medan trafiken ihuvudsak är koncentrerad till gränsövergångarna motNorge. Trots den nationellt sett relativt blygsammaomfattningen är dock utlandstrafiken vid Frösö flygplats avmycket stor betydelse för regionen.En sammanvägning av dagens behov ochutgångspunkter i generaltullstyrelsens egna huvudkriterierleder därför enligt min mening till att tullen rimligen måstebehålla en stationering i . Mycket talar dessutomför att utlandstrafiken vid Frösö flygplats kommer att öka iframtiden, inte minst som centrum för inland.Även detta bör vägas in i den slutliga bedömningen.Distriktsledningens lokaliseringInom det aktuella distriktet finns -- och föreslåsäven framgent finnas -- stationeringar i ochTärnaby. Av avstånds- och kommunikationsskäl bör därfören placering av distriktsledningen i vara attföredra framför Storlien.De faktorer, som talar för att tullen behåller sinverksamhet i , och som behandlats ovan, är enligtmin mening uppenbara. ambitioneratt renodla organisationen och minska antalet ''enheter'' fårinte vara utslagsgivande. Verksamhetens mål ochkundernas behov måste värderas högre -- i annat fall blirorganisationen ett självändamål.RegionindelningVerksamhetens art har i generaltullstyrelsens förslag intetillmätts tillräckligt stor betydelse för regionindelning. Detunika gränstullsamarbetet med skulle sannolikt i höggrad komma att lida av den föreslagna regionindelningen,där arbetet längs den norsk/svenska gränsen skulle ledasfrån två orter och där en av dessa orter saknar bådeerfarenheter och direkt koppling till det dagliga arbetet.Kompetensen och ansvaret för gränstullsamarbetet medNorge bör samlas på en ort och det bör vara en ort därkompetensen redan finns och där man har en naturligkoppling till den norska gränsen. är i dettasammanhang den mest lämpliga orten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tullorganisationen.
mot · GE02Sk623 · 1991-01-25 00:00:00 — Alkoholen kallas vår tids största sociala och medicinskaproblem. Trots att den svenska alkoholkonsumtionen sett iett internationellt perspektiv är relativt måttlig så skaparden problem för samhället. En halv miljon svenskaranvänder den i direkt skadlig utsträckning. Utöver detta äralkoholen den viktigaste enskilda faktorn bakomsjukdomar, olyckor, brottslighet och för tidig död blandsvenskar . Också de sociala skador somalkoholen ger är omfattande. Barn- och kvinnomisshandelnför med sig lidanden vars storlek är svår att uppskatta.Stora kapitalintressen styr i allt större utsträckning vårtdrickande. Det gäller inte bara tillverkning och distributionutan också våra värderingar och dryckesmönster. Det är enmiljardindustri med mycket höga vinster och som, trots attden lever på mångas olycka, har en fri etableringsrätt,särskilt inom EG.I är vi inte främmande för att beskattadenna näring hårdare för att låta den betala desamhällsskador som alkoholen åstadkommer.I ett eller vid ett EG-medlemskap kommersvenska skattehöjningar på alkohol (och tobak) inte attaccepteras. Något formellt tvång att sänka dessa skatter blirdet inte men när/om gränshandeln blir fri kommer fråganändå att väckas eftersom folk annars handlar sin spritutomlands.Vid en anpassning till de nu av EG-kommissionenföreslagna skattebanden kommer vi att få följande prisbildi Sverige:En flaska som kostar (skatt)skulle med EG-skatt kosta , en flaska fransktlantvin som kostar (skatt) skulle kosta 13:80och en burk starköl som kostar 15:40 (skatt) skullekosta 9:90.Sambandet lägre pris -- högre totalkonsumtiom -- flerhögkonsumenter -- fler alkoholskadade är väl känt blandforskare och personal inom missbruksvården. hardärför -- av sociala och medicinska skäl -- all anledning attbehålla sina högre punktskatter på alkohol. måstealltså kräva att alkoholen undantas från integrationen i ettev. och vid ett ev. EG-medlemskap. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alkoholen skall undantas viden EG-integration.
mot · GE02Sk624 · 1991-01-25 00:00:00 — Slopad moms på sjöräddning Skeppsbrutne,, är en ideell organisation sombildades . Denna frivilliga organisation har ett mycketbrett stöd hos allmänheten. Medlemsavgifter, gåvor ochdonationer finansierar drift och investeringar. Ingastatsbidrag erhålles.Sjöräddningssällskapet utför räddningsaktioner vidrikets kuster och i vattnen däromkring samt i sjöarnaVänern, och . Sällskapet bedriver ocksåövrig humanitär eller allmännyttig hjälpverksamhet tillsjöss och vid kusterna. Det kan vara fråga omsjuktransporter, hjälp till isolerad ö- och fiskarebefolkningunder isvintrar och säkerhetsbevakning för fritidsbåtar. Detär således en omfattande frivillig verksamhet som bedrivs.Under 1989 utfördes 664 sjöräddningsutryckningar. Detmotsvarar av det totala antalet utryckningar försjöräddning.Sedan mervärdeskatten infördes harSjöräddningssällskapet varit befriat från att erlägga momsavseende sina fartyg för verksamheten samt drift, underhålloch utrustning för desamma. Skattebefrielsen harnaturligtvis grundats på att sällskapet på ideell basis harbedrivit denna för viktiga verksamhet.I samband med skatteomläggningen harmervärdeskattebasen breddats. Det har fått till följd attSjöräddningssällskapet numera kommer att drabbas avmomskostnader på uppskattningsvis 3--4 milj. kr. per år.Det är en orimlig konsekvens. Beslutet rimmar inte allsmed beslut i övrigt avseende de idellaorganisationerna. Dessa organisationer har ju undantagitsfrån förändringar avseende mervärdeskatt.Sjöräddningssällskapet har säkerligen av misstag hamnatvid sidan om.Sjöräddningssällskapet finns på 32 platser i . Allredovisning sker från huvudkontoret i . Rentpraktiskt är det inga problem att återställaSjöräddningssällskapets momsbefrielse utan att införaundantag avseende skatteplikten.Vi föreslår att Sjöräddningssällsskapet behandlas påsamma sätt som kommuner. Rätt till avdrag ochåterbetalning för ingående mervärdeskatt beviljas ikombination med att den av Sjöräddningssällskapetbedrivna verksamheten fortfarande anses vara ickeyrkesmässig.En sådan förändring är administrativt enkel. Sjöräddningssällskapetsmomsbefrielse återskapas med retroaktiv verkan från den 1januari 1991. Förändringen strider inte mot vad som gälleri flera . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att Svenska Sällskapet förRäddning af Skeppsbrutne medges rätt till avdrag ochåterbetalning av ingående mervärdeskatt i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GE02Sk626 · 1991-01-25 00:00:00 — Miljöanpassat skattesystem, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T207 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att införa ettmiljöanpassat skattesystem för att bättre bemästra trafikensmiljöproblem m.m.,2. att hos regeringen begär förslag omskattemässigt gynnande av särskilt miljövänliga väg- ocharbetsfordon i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk628 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo733 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svavelskatten.
mot · GE02Sk629 · 1991-01-25 00:00:00 — Miljöavgifter m.m. på flygtrafik Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T701 hemställsatt beslutar vad i motionen anförts ominförande av miljöavgifter, miljöskatter och energiskatterpå flygtrafik.
mot · GE02Sk631 · 1991-01-25 00:00:00 — Slopade tullhinder för det nordiska kultursamarbetet har, genom sitt beslut att söka medlemskap i denEuropeiska gemenskapen, att se fram emot en avregleringav de regler som gäller för kulturutbyte mellan de olikamedlemsländerna. Det är därför märkligt att den svenskaregeringen, trots uppmaningar i form av rekommendationerav , ännu inte har lyckats avveckla de hindersom finns för ett kulturutbyte mellan och våragrannländer.Fiskala och byråkratiska hinder försvårar dettakulturutbyte. Särskilt utsatta områden är bildkonst, filmoch video.Sedan 1954 råder en fri arbetsmarknad i Norden.Medborgarna kan röra sig fritt över gränserna och arbeta iannat nordiskt land. Men det är inte möjligt förmedborgarna att fritt ta med sig sina arbetsredskap, t.ex.för filmare sina filmkameror. Inte heller resultatet avkonstnärligt arbete t.ex. konst, konsthantverk ellervideogram kan föras över utan omständliga tullprocedurer.Film, video och konst i olika former bör fritt få föras in ochut till annat nordiskt land.Genom den inrättade nordiska filmfonden stimulerasnordisk samproduktion av film. Att som deponera ellerförtulla såväl arbetsmaterial som det konstnärliga resultatetmotverkar kraftigt de ursprungliga intentionerna bakomfondens tillkomst.Också möjligheten till fjärrlån av videogram bör byggasut. Inom utbildningsområdet bedöms det ofta somangeläget att få tillgång till videogram som finns i annatnordiskt land. och andra liknande formaliteter bör intehindra sådana fjärrlån. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om borttagande av tullhinder förnordiskt kultursamarbete.
mot · GE02Sk633 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So238 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skatten på tobak höjs ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en extra avgift på tasut per cigarett för att användas för upplysning om tobakensskadeverkningar,3. att hos regeringen begär att direktivutarbetas för att en hälsovårdsavgift införs på tobaksvaror,att fördelas landstingsvis efter en viss andel avtobaksförsäljningen inom resp. landsting.
mot · GE02Sk634 · 1991-01-25 00:00:00 — Skatt på energiråvara, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N421 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt elskatten skall avskaffas och att energiråvaruskatterskall införas, vilka för varje råvara är desamma oberoendeav varans användningssätt,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt energiråvaror inte skall beläggas med mervärdeskatt, ejheller levererad energi från energileverantörer,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt punktskatter på energi -- inkl. koldioxidskatt -- skallutformas så att den totala skatten aldrig blir lägre än skattenunder (inkl. mervärdeskatt),4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt råvaruskatt skall införas på uranenergi i enlighet medvad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om erforderligt stöd till elintensivindustri under en övergångstid,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inhemsk förnybar energi såsom vindenergi, spillvärme,biologiska bränslen, biogas från avfallsanläggningar etc.skall vara helt skattefria.
mot · GE02Sk635 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N233 hemställsatt beslutar om en miljöavgift påpapperskonsumtion som skall användas till att garantera ettminimipris på returpapper och till forskning och utvecklingav miljövänlig pappersproduktion.
mot · GE02Sk637 · 1991-01-25 00:00:00 — Det råder full enighet om att knarkimporten till Sverigeskall förhindras med alla medel. Trots detta saknar ön helt tullbevakning. Det är känt att mindre båtarnattetid lägger till på ön och medför såväl droger som annatgods som borde tullbehandlats.Från sker båttrafik med ochde som åker den vägen utsätts inte för granskning av tullen.Andra sätt att ta in otillåtet gods till är att medmindre fritidsbåtar trafikera ön och fastlandet.Det finns numera ingen tullpersonal på -- ej hellerfinns någon polis stationerad där. Enligt flera uppgifter ärön känd som en säker väg att införa narkotika, särskiltsommartid när fritidsbåtarna är talrika kring ön. Dåförekommer också reguljär trafik med har tidigare dragit in tjänster på många håll ilandet av besparingsskäl, vilket i och för sig är vällovligt.Men att medvetet och trots många påpekanden låta ön utan tullkontroll kan, inte minst med hänsyn till riskenför narkotikasmuggling, inte anses som en tillfredsställandebesparingsåtgärd.Vi motionärer anser att de åtgärder som vidtagits, intehar förbättrat förhållandena, varför vi upprepar våra kravom att får i uppdrag att tillfredsställande lösatullövervakningen på ön i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att får iuppdrag att tillfredsställande lösa tullövervakningen på önVen i .
mot · GE02Sk638 · 1991-01-25 00:00:00 — Dispens från moms vid införsel av föremål som tillhör det svenska kulturarvet Enligt gällande lagstiftning krävs tillstånd frånriksantikvarieämbetet för att få föra ut föremål som bedömsvara av stort värde för det svenska kulturarvet och som ärmer än gamla.Många sådana föremål befinner sig redan utanför vårtlands gränser, i allmänhet har de då tillhört ett bohag somflyttats ut i samband med ägarens bosättning i annat land.Alltfler svenskar flyttar också ut i samband med denframväxande inre marknaden i EG.Det är inte helt ovanligt att ägaren till ett föremål, somom det varit kvar i skulle ha belagts medexportförbud, önskar sälja föremålet i fråga. Det gälleralltså föremål som av skulle bedömasvara av stort värde för det svenska kulturarvet. Vid importav sådana föremål gäller att moms skall betalas vidinförseln.Detta innebär att flertalet säljare, som befinner sigutomlands, avstår från att återinföra föremålen till Sverigeoch i stället väljer att sälja dem utomlands. Det voreönskvärt att föremål, som har denna speciella status ochsom ofta tillkommit ägaren genom arv, kunde återinförastill utan att belastas med moms vid införseln. Vidförsäljningen av föremålet i fråga utgår dessutom moms påförsäljningen.Vi skulle, genom att införa en dispensregel, få enlagstiftning som skyddar föremål från export och somdessutom underlättar att föremål av denna karaktär återförstill vårt land. En komplettering av lagstiftningen ommervärdeskatt med en dispensregel skulle innebära attföremål, som befinner sig utomlands och som avriksantikvarieämbetet eller den myndighet somriksantikvarieämbetet anvisar, bedöms vara av sådant värdeatt de bör återföras till för att där beläggas medexportförbud, skall kunna föras in utan momsbeläggning.En här föreslagen regel skulle vara praktiskt taget utanbetydelse för statsverket men ha en stor betydelse när detgäller att återföra svenska kulturskatter till . Medden kontrollfunktion som förutsättsfå undgår man risk för missbruk.Alternativet är att föremålen säljs utomlands ochdärmed för alltid är borta från vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en dispensregel vidmomsbeskattningen av vissa svenska kulturföremål närdessa återinförs till vårt land.
mot · GE02Sk639 · 1991-01-25 00:00:00 — Mervärdeskatten avseende fot- och naprapatvård, m.m. I anslutning till skatteomläggningen harmervärdeskattebasen breddats. Det har bland annat fått tillföljd att vissa vårdtjänster numera är skattepliktiga tillmervärdeskatt.Vissa diabetiker, reumatiker och äldre människor är istort behov av förebyggande och behandlande fotvård. Detjänster som utförs av fotterapeuter tillhandahålls nästanuteslutande till människor som har medicinska problem.Det är således ingen tvekan om att det är fråga omvårdtjänster. Inga tecken tyder på att deras verksamhet kanrubriceras som någon form av skönhetsvård.Fotvårdstjänst har varit undantagen frånmervärdeskatt. Det finns inte någon som helst anledning attförändra synen på själva tjänsteprestationen. Det är enform av sjukvårdstjänst. Den skall därför intemervärdebeskattas.Eftersom naprapater inte är legitimerade är derastjänster också föremål för mervärdebeskattning från den 1januari i år.Det innebär att naprapatvård inte kan konkurrera pålika villkor med legitimerad kiropraktikervård eftersomdenna tjänst är undantagen från mervärdebeskattning.Det är helt orimligt att ha en skattelagstiftning som fårsådana konsekvenser. Det är självklart på det viset att bådatjänsteprestationerna är hänförbara till vårdtjänster. Detfår till följd att även naprapatvård måste hänföras till ickeskattepliktig vårdtjänst.Det föreligger också konkurrenssnedvridande effekterpå andra områden avseende mervärdebeskattningen.Enskild verksamhet inom vård-, omsorgs- ochskolområde som riktas direkt mot vård- och omsorgstagaresamt elev belastas med mervärdeskattekostnader avseendesin skattefria verksamhet. Bedrivs motsvarande verksamheti regi eller i enskild regi som upphandlats avkommun erhålls full kompensation för mervärdeskatten.I tider då den offentliga sektorn står inför storaförändringsbeslut är det orimligt attmervärdebeskattningen utformats på ovan angivet sätt. Detinnebär nämligen att beskattningsreglerna skapar en utökad''Dagmarism''. För undvikande av onödigamervärdeskattekostnader måste nämligen all enskildverksamhet avseende ifrågavarande områden kanaliserasvia kommunsektorn. Detta motverkar den offentligasektorns nödvändiga omvandling och dessutom denenskildes valfrihet.Eftersom skattelagstiftningen skall varakonkurrensneutral måste en förändring vidtas så att enskildverksamhet inom dessa områden inte drabbas avmervärdeskattekostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att tjänster avseende fot- ochnaprapatvård undantas från mervärdebeskattning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrensneutral verksamhetinom vård, omsorg och skola.
mot · GE02Sk642 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So256 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den pågåendeharmoniseringen till EG inte får leda till att skatterna påalkoholhaltiga drycker sänks,2. att beslutar höja skatten på sprit och på vin och maltdrycker fr.o.m. ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skatt skall betalas på allinförsel av alkoholhaltiga drycker.
mot · GE02Sk643 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So450 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att naprapattjänster befrias frånmervärdeskatt.
mot · GE02Sk648 · 1991-01-25 00:00:00 — I enlighet med vad som gäller inom EG ärförsäkringstjänster undantagna från mervärdebeskattning.I samband med skatteomläggningen harmervärdeskattebasen breddats och regeringens möjligheteratt förordna om ytterligare undantag från skattepliktslopats.Detta leder till kostnadsfördyringar förförsäkringsföretagen i . Det innebär attmervärdeskatten snedvrider konkurrensen i jämförelsemed vad som gäller för försäkringsföretagen i försäkringsrörelselagen får inte sak- ochlivförsäkring drivas i samma bolag. Likaså måstefondanknuten livförsäkring (s k unit linked) drivas i särskiltbolag. Vidare får försäkrings- och bankrörelse inte drivas isamma bolag.Ett försäkringsföretag som tillhandahåller sina kunderförsäkringstjänster enligt vad ovan angivits måste såledesdela upp sin verksamhet på flera bolag. Det får givetvis tillföljd att de administrativa rutinerna avseende de olikabolagens verksamhet av effektivitetsskäl utförs för allasräkning av ett av bolagen i ägargruppen.Vid den interna fördelningen av dessa gemensammaadministrativa kostnader uppkommer från den 1 januari1991 en mervärdebeskattning avseende ifrågavarandetjänsteprestation.Denna skattebelastning kan endast undvikas genom attvarje bolag i gruppen själv svarar för sina administrativarutiner. Det innebär givetvis en ineffektiv lösning avproblemet.Inom EG har det skapats åtgärder för att elimineradenna form av intern beskattning. Det får till följd attmervärdeskatten snedvrider konkurrensen med utländskaförsäkringsföretag.Eftersom försäkringsföretagen enligt lag är skyldiga attbedriva sin verksamhet i olika bolag är det orimligt attutlösa en mervärdebeskattning i samband med attgemensamma administrativa kostnader avseende dessabolag skall fördelas.I syfte att skapa konkurrensneutralitet på detinternationella planet för i föreslår vi att lagen om mervärdeskattavseende denna typ av interna tjänster hänföres till ickeyrkesmässig verksamhet.Det torde ankomma på utskottet att utarbetaerforderliga författningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att försäkringsföretagensfördelning av gemensamma administrativa kostnadermellan de bolag i en ägargrupp som bildats i enlighet medförsäkringslagens bestämmelser skall hänföras till ickeyrkesmässig verksamhet.