mot · GE02Jo619 · 1991-01-25 00:00:00 — Forskningsprojekt om den svenska landsbygdsutvecklingen och jordbruksomställningen Den svenska landsbygden står inför den störstaförändringen sedan urbaniseringen vid industrialismensgenombrott.Den mycket dramatiska befolkningsminskningen pålandsbygden som följt av industrialiseringen ochjordbrukets mekanisering har visserligen varit mycketomvälvande men ändå inte lett till total avfolkning.Huvuddelen av åkermarken har alltjämt brukats och dettraditonella jordbrukslandskapet har kunnat hållas i hävd.Däremot har betydande delar av forna tiders ängs- ochhagmarker försvunnit. Det som fortfarande finns kvar avdessa sköts ofta med stöd av statliga och kommunala medeli kultur- och miljöbevarande syfte.Jordbruket är fortfarande ryggraden för vår landsbygd.Med den omställning av svenskt jordbruk som kanförväntas, lagd till tidigare förändringar, kommer vi intebara att få uppleva en ytterligare befolkningsminskningutan också påtagliga förändringar av jordbrukslandskapetoch dess miljö.OmställningenOm de planer som finns, sätts i verket, kommer till enbörjan 500 000--900 000 ha att tas ur produktioneller omställas till andra grödor. Den åker som inte kommeratt användas för produktion kommer med tiden att växaigen. Vissa arealer kan komma att planteras in medgranskog och stora delar kommer sannolikt att tas i anspråkför någon form av biobränsleproduktion, t ex energiskog.Vissa delar kommer i bästa fall att användas förframställning av råvara för drivmedelsetanol.Med omställningen kommer många jordbruk att slås uteller slås samman till allt större enheter. Det fåtal somfortfarande brukar jorden kommer troligtvis endast ibegränsad omfattning att bo kvar på landsbygden utankommer istället att bosätta sig i tätorter på pendelavståndfrån brukningsenheten. Till följd av detta kommer på siktallt fler bostadshus på landsbygden att försvinna elleromvandlas till fritidsbostäder. Den service som fortfarandefinns kvar kommer att uttunnas ytterligare och i många fallhelt försvinna.För svensken i gemen kommer landsbygden att bli någothelt annat än det man förknippat den med. Enlevande landsbygd i dess rätta bemärkelse kommer intelängre att vara verklighet. Speciellt påtagligt blir detta iskogs- och mellanbygderna där de lågproducerandejordbruken är de som först kommer att slås ut ikonkurrensen med de högproducerande slättjordbruken.Det är också dessa bygder som oftast förknippas medbegreppet svensk landsbygd.En levande landsbygdDet är inte troligt att svenska folket vill se sin landsbygdutarmas och förfalla. En levande landsbygd är inte bara ettintresse för den mindre del av befolkningen som bor ochverkar på landsbygden. Det är i högsta grad en fråga för ossalla -- för vårt behov av livsmedel, för vårt behov av energioch av förbättrad miljö och för vårt behov av rekreation.Forskning för omställning av jordbruketÄven om det mesta av en omställning till energigrödorbygger på redan känd teknik och kända grödor kräver en såomfattande förändring som det nu är fråga om, bådeforskning och utveckling.Det gäller inte bara produkter och produktionsmetoderutan kanske i ännu högre grad miljöaspekterna. Vi syftar dåi första hand på konsekvenserna för odlingslandskapet.Detta utgör ett omistligt natur- och kulturvärde som medstor varsamhet måste förvaltas för kommande generationer.Beskogning av stora sammanhängande åkerarealer är ettexempel på en olycklig förändring som bör förhindras. Delspga miljökonsekvenserna, dels därför att det för framtidenomöjliggör en återgång till livsmedelsproduktion när detkommer att behövas.Nya, för energiändamål passande grödor, kan kommaatt utvecklas och bli aktuella i större skala. Det är dåangeläget att det redan från början kan ske med metodersom minimerar behovet av kemikalier.På de stora slätterna där storskaligt spannmålsjordbrukbedrivits är den biologiska miljön ofta mycketenahanda. Omställningen ger möjlighet att samtidigtåstadkomma en större biologisk variation.Även detta kräver forskning om nya grödoroch odlingsmetoder skall introduceras.Med den radikala förändring som en ny jordbrukspolitikoch en omställning av vårt energisystem kan komma attinnebära för svensk landsbygd såväl ekonomiskt,miljömässigt som socialt, är det lämpligt attlandsbygdsutvecklingen utifrån alla aspekter blir föremålför ett grundläggande forskningsprojekt. Ett sådant kanmed fördel knytas till universitet i samverkan med den forskning sombedrivs vid . Därigenom skulle helabredden på landsbygdsutvecklingen kunna fångas upp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om landsbygdsutveckling ochjordbrukets omställning som forskningsprojekt.