mot · GE02So283 · 1991-01-25 00:00:00 — Klyftorna ökarHandikappade lever inte på samma villkor somandra medborgare.Detta kommer bl a till uttryck i sämre möjligheter attfå: handikappanpassade bostäder arbete delta iutbildning och fritidsaktiviteter utnyttja olikakommunikationsmedelDen av socialdemokrater och folkpartister genomfördaskatteomläggningen visar nu på en rad negativa effekter förde svaga grupperna i samhället. Med ett urholkatbasbelopp, höjda taxor och ökade kostnader är det svårt förhandikappade att kompensera sig. Det är mot dennabakgrund särskilt angeläget att på olika sätt öka dessamänniskors delaktighet i samhället. De fördelningspolitiskaaspekterna måste särskilt betonas. föreslår idenna motion att en offensiv samhällelig satsning görs påhandikappområdet. Många förslag återfinns i merutvecklad form i särskilda motioner av centerpartiet.SamhällsstrukturKoncentrationen av samhälleliga funktioer ikombination med storskaligheten har lett till att sambandetmellan boende, arbete och service har brutits och medförtökad segregation och isolering. Detta drabbar särskilt demänniskor som av olika skäl är beroende av att dagligenleva och vistas i omedelbar närhet till sin bostad; barn,handikappade och äldre.I Handlingsprogram i handikappfrågor (SOU 1982:46)uttalas att både bostäder och andra miljöer samt utemiljönmåste göras tillgängliga och användbara för personer medfunktionsnedsättningar. Inte minst de allergiskapersonernas situation måste uppmärksammas.Sedan handlingsprogrammets tillkomst har vi fått en nyplan- och bygglag (PBL) och nya byggnadsregler sominnebär att ambitionen vad gäller handikappanpassning ihög grad bestäms av kommunerna. Genom inte minst dehandikappades egen erfarenhet finns mycket kunskap omhur man genom olika byggnadslösningar kan lindrahandikappet hos personer med olikafunktionsnedsättningar.Nyuppförda byggnader och anläggningar visar dock provpå att denna kunskap inte tas tillvara i tillräckligutsträckning. En handikappvänlig planering fordras liksomkunskap om olika handikappades behov.Samhällsplanerarna behöver en bättre utbildning i dessafrågor. Det bör vidare slås fast atthandikapporganisationerna skall vara remissinstanser ifrågor som rör deras medlemmars situation. Dessutommåste i högre utsträckning medverka vidplaneringen för att bevaka de handikappades intressen.Vad här anförts om de handikappades möjligheter attpåverka samhällsplaneringen bör ges regeringen till känna.BoendeSamhällets strävan måste vara att göra boendet så litesegregerat som möjligt. Delaktighet innebär inte endast attfå en handikappanpassad lägenhet, utan även att det gesmöjlighet att utnyttja offentliga lokaler genom att påverkaderas utformning.Att få välja bostadsort och boendemiljö är viktiga inslagi en valfrihet som måste gälla alla människor i samhället.Handikappade måste i möjligaste mån kunna få bo i egenbostad. Bostaden kräver en anpassning till den enskildesspeciella behov. Olika stödinsatser för att underlätta detegna boendet måste därvid tillgodoses.Behovet av kollektiva boendeformer är stort hoshandikappade. Gruppboende är ofta en lämpligboendeform. Regler för byggande av gruppbostäder måstevara flexibla och anpassas efter individuella behov.Planeringen av bostadsområdena är viktig och måste skeså att alla, inte minst handikappade människor, fårutrymme för sina aktiviteter.Möjligheterna att kunna påverka boendemiljö,servicegrad och när och av vem kommunens service skallges är begränsade för många med hjälpbehov. Det ärviktigt att varsamt och i samråd med brukaren utforma bralösningar på dessa problem.Vad här anförts om handikappades medbestämmandevad gäller boendet bör ges regeringens till känna.STIL-projektetNya boendeformer måste skapas. Verksamhet liknandeden som bedrivs i independent-living-rörelsen (t ex STIL)och i andra liknande projekt bör utvecklas. I dessa typer avverksamhet ges hyresgästerna stor möjlighet att påverkautformningen av den hjälp som önskas. Vi anser att dennautveckling till ökat brukarinflytande är positiv. Vad häranförts om behovet av utveckling av nya boendeformer förhandikappade bör ges regeringen till känna.Personliga assistenterSystemet med personliga assistenter bör enligt vårmening utvecklas. Att själv få utse sin vårdare ökarsjälvständigheten och valfriheten och förbättrar för denhandikappade att kunna leva ett liv som alla andra.Assistenterna skall kunna anställas direkt av denhandikappade eller dennes familj genom att kommunenavgör omfattningen av hjälpinsatsen och står för kostnadenmedan den handikappade själv avgör vem som skall utföravården. Även anhöriga skall kunna anställas som vårdare.Vad här anförts bör ges regeringen till känna.UtbildningDe individuella behoven måste sättas i centrum vidplanering av utbildning för handikappade. I grund- ochgymnasieskolan behövs ökade stödinsatser. Centerpartietmotsatte sig beslutet att inrätta ett särskilthandikappinstitut, när behandlade propositionenom Ansvaret för skolan. Vår mening är att frågor rörandehandikappade elevers skolgång hör hemma underskolverket. , när beslutet fattats, gäller det att tillse attdet skapas en ändamålsenlig organisation så att allahandikappade elever får en lämplig skolmiljö och en godskolundervisning.Utbildningen av syo-konsulenter behöver bli merinriktad på handikappades behov. Lärare och cirkelledaremåste tillägna sig kunskap om de handikappades situation.Nya metoder för undervisning och bättre utformadeläromedel/studiematerial krävs för att passa dehandikappades behov.Studiecirkelverksamhet nyttjas i allt för litenutsträckning av handikappade. Bristande tillgänglighet ochutformningen av statsbidragssystemet är bidragandeorsaker till detta. Utbildning för handikappade inomstudieförbund, folkhögskolor och komvux är en angelägenverksamhet som behöver utvecklas.Vad här anförts om utbildning för handikappade bör gesregeringen till känna.Specialskolor som resurscentraÄven kommer behov att föreligga avsärskolor för barn/ungdomar med särskilt svårafunktionshinder. Det är viktigt att dessa skolor får detekonomiska stöd som krävs för att erbjuda en så kvalitativtgod utbildning som möjligt. Grundprincipen bör dock varaatt förlägga handikappade barns skolgång till hemorten.Specialskolorna behöver utvecklas till resurscentra medutåtriktad verksamhet. Vad här anförts om specialskolornasutveckling till resurscentra bör ges regeringen till känna.Fritid och kulturTillgängligheten till olika fritids- och kulturaktiviteter ärbetydelsefull för att ge handikappade en god livskvalitet.Det allmänna fritidsutbudet bör utformas så att allamänniskor kan ta del av det. En ökad samhällelig satsningbehöver göras på fritids- och kulturområdet förhandikappade.Turistanläggningar och konferenscentra är ofta dåligtanpassade för handikappade. De måste därför ses över föratt bättre motsvara kraven på tillgänglighet.För handikappade innebär idrotten en fantastiskmöjlighet till både fysisk och psykisk rehabilitering.Idrotten ger självförtroende och självrespekt.Handikappidrotten är en erkänd och respekterad delav den svenska idrottsrörelsen. Rätt tillfärdtjänst/riksfärdtjänst bör utökas när det gällerdeltagande i idrotts- och fritidsaktiviteter.Vad här anförts om åtgärder för en aktiv fritid förhandikappade bör ges regeringen till känna.Inventering av lokaler och anläggningarEn inventering av befintliga lokaler och anläggningarbör göras i varje kommun. Inventeringen bör ligga till grundför upprättande av en plan som tar sikte på i vilken taktlokalerna skall handikappanpassas. Detta bör gesregeringen till känna.TaltidningarEn ökad satsning på textade TV-program, kassetter ochtillgång till dagstidningar för synskadade bör ske. Enligtårets budgetproposition är det numera ett mål -- inte ettdelmål -- att ge ut 50 dagstidningar som taltidning. Måletbör enligt vår mening vara att alla tillförsäkras en dagligtaltidning. Det bör ankomma på taltidningsnämnden attbevilja stöd till så många taltidningar som kan rymmas inomreservationsanslaget. Vad här anförts om taltidningar tillsynskadade bör ges regeringen till känna.Tolk till hörselskadadeKommunikation är en förutsättning för ett aktivtdeltagande i samhällsarbete och kulturliv. Det krävs bl a attoffentliga samlingslokaler i betydligt större utsträckningförses med utrustning för hörselskadade. Gravthörselskadade och döva bör vidare ha rätt tillsamhällsfinansierad tolk för att kunna delta i samhälletsolika kulturaktiviteter. Detta bör ges regeringen till känna.ArbeteMånga människor med olika funktionshandikapp slåsidag ut från arbetsmarknaden. Det är handikappade som iförsta hand drabbas genom det försämradearbetmarknadsläget, med ett ökat antal varsel ochpermitteringar.Trots stödåtgärder för att underlätta inträdet påarbetsmarknaden är vissa handikappgrupper missgynnade.Övergången från skola till arbetsliv måste underlättas. Detär ofta inte fråga om några oöverstigliga hinder som måsteövervinnas för att en handikappad skall kunna fungera i ettarbete. Den största svårigheten är ofta att komma in iarbetslivet.Förtidspensionering får inte vara ett alternativ tillrehabilitering. Förtidspension får enligt vår mening intebeviljas förrän försök till rehabilitering har genomförts ochutvärderats. Alla unga handikappade och de som nyligenblivit handikappade skall ges alternativ försörjning tillförtidspension så länge de deltar i rehabilitering.Ersättningen som skall utgå får inte understiga pensionen.Samhalls verksamhet bör göras mer tillgänglig förpersoner med svårare handikapp.Anpassad utbildning och anpassning av arbetsplatsen äravgörande för möjligheterna att ge den handikappadesysselsättning. Arbetsgivarna måste ta ett betydligt störreansvar för arbetsmiljön och lägga ner mer resurser på attförbättra den.Utvecklingen inom datatekniken innebär storamöjligheter för handikappade att i allt större utsträckningdelta i arbetslivet. Det är därför viktigt att datateknikenäven fortsättningsvis används på ett för den handikappadeutvecklande sätt.Vad här anförts om handikappades tillgång tillarbetsmarknaden bör ges regeringen till känna.KommunikationerAtt kunna förflytta sig mellan olika platser kräver godakommunikationer. Många handikappade är direktberoende av särskilda insatser för att klara arbetsresor ochandra resor. Färdtjänst, servicelinjer och bilstöd ärnödvändiga komplement till de allmänna färdmedlen.Många kollektiva färdmedel är alltjämnt utformade såatt de utestänger handikappade från möjligheter att brukadem. Svårigheter finns både vad gäller att komma av ochpå färdmedlen samt att komma till färdmedlen. Lagen omhandikappanpassad kollektivtrafik antogs 1979. Av denframgår att den som har tillsyn över kollektivtrafiken ochden som utövar sådan trafik skall se till att trafiken anpassasmed hänsyn till handikappade.I bilaga till åretsbudgetpropositionen föreslås att transportrådet ska läggasner. ställer sig bakom en nedläggning avTransportrådet. Som en följd av nedläggningen skallansvaret för handikappanpassning av den kollektivatrafiken överföras till trafiksäkerhetsverket, ,luftfartsverket och , med ett övergripande ochsamordnande ansvar hos trafiksäkerhetsverket. Det läggerett ökat ansvar för dessa frågor på de ovan nämndaorganen.1979 års lag om handikappanpassning av kollektivtrafikmåste betecknas som ett stort misslyckande. Sverigehar halkat efter jämförbara länder på det området. Detillgänglighetsskapande åtgärder som skulle ha genomförtsunder 80-talet har inte kommit till stånd annat än i mycketbegränsad omfattning. Järnvägs- och busstrafik, som ärhuvudbeståndsdelarna i den kollektiva trafiken, skiljer siginte nämnvärt från de förhållanden som rådde , sett ur tillgänglighetssynpunkt.Lagstiftningen på området måste ses över för att skapatvingande regler för trafikanordnarna att vidtaanpassningsåtgärder. All statsbidragsgivning till kollektivafärdmedel bör vara förknippad med villkor omtillgänglighet för handikappade.Inom kollektivtrafiken finns en mängd förbättringar sombehöver vidtas. Hissar behöver byggas i tunnelbanor,spärrarna till stationerna måste göras rullstolstillgängliga mm.Vi anser att handikappades kostnader för resor inte fåröverstiga andra gruppers. Merkostnaderna bör betalas avsamhället. Detta gäller alla transportmedel.Vad här anförts om förbättringar av kommunikationerför handikappade bör ges regeringen till känna.BilstödDe nya reglerna om bilstöd trädde i kraft den 1 oktober1988. Enligt dessa regler skall det föreligga väsentligasvårigheter att förflytta sig på egen hand eller anlitaallmänna kommunikationer för att komma i åtnjutande avbilstöd. Det nya bilstödet innebär förbättringar för dehandikappade, men reglerna är ännu inte tillfyllest. Stödetbör enligt vår mening utvidgas till att omfatta alla upp till 65års ålder som har väsentliga svårigheter att förflytta sig påegen hand eller anlita allmänna kommunikationsmedel.Bilstöd beviljas för handikappat barn, underförutsättning att föräldern bor tillsammans med barnet ochbehöver bilen för att kunna förflytta sig tillsammans medbarnet. Fosterföräldrar kan inte få bilstöd. Vi anser attbilstöd bör utgå till fosterföräldrar om barnet stadigvarandevistas i familjen.För att få bilstöd måste funktionshindret vara varaktigtoch medföra väsentliga svårigheter att förflytta sig på egenhand eller att anlita allmänna kommunikationer. Dessabestämmelser tillämpas mycket olika vid olikaförsäkringskassor. Reglerna för bilstödet måste ges enlikartad tillämpning över hela landet, varför en översynmåste göras. Denna översyn måste också innefatta i vadmån riksdagsbeslutet om bilstöd från den 1 oktober 1988efterlevs.Vad här anförts om en översyn av reglerna för erhållandeav bilstöd bör ges regeringen till känna.RiksfärdtjänstI bilaga till åretsbudgetproposition ändras anslaget till riksfärdtjänst frånförslagsanslag till reservationsanslag. Ingen hänsyn har tagits till de ökadekostnader som uppkommer på grund av moms m m. Inteheller har någon ökning av antalet resor förväntats ske,trots att det föreligger ett stort behov av sådana resor. Detoförändrade anslaget torde vara förbrukat långt innanbudgetårets slut.Centerpartiet hemställer i en särskild motion om ökatanslag till Riksfärdtjänst för /92, med 10miljoner kronor.Rehabilitering och vårdAll rehabilitering måste utgå från den handikappadesindividuella behov och förutsättningar. Den medicinskarehabiliteringen måste sättas in så snart det akutasjukdomsskedet är passerat. Den ska bestå av åtgärder föratt ge den handikappade möjligheter att leva ett så bra livsom möjligt och innefatta såväl sociala, yrkesinriktade sommedicinska insatser.Utbildning av arbetsterapeuter m mUtbildning av arbetsterapeuter, sjukgymnaster ochlogopeder måste tillföras ökade resurser. Detta bör gesregeringen till känna.Resurscentra för hjärnskadadeVården av svårt hjärnskadade är mycket eftersatt iSverige. Efter utländsk förebild bör någon av landetsuniversitetskliniker utvidgas till ett resurscenter förrehabilitering av hjärnskadade. Ökade resurser till dennaverksamhet bör skapas inom ramen för den miljard till dendirekta sjukvården som kräver i enpartimotion om hälso- och sjukvård. Vad här anförts bör gesregeringen till känna.HandikapphjälpmedelTillgången till hjälpmedel bidrar i hög grad till att denhandikappade kan delta i de olika samhälleligaaktiviteterna. Hjälpmedlen innebär en vinst såväl för denenskilde som för samhället. Frågan omhjälpmedelsförsörjningen är så central att den kräver enbättre organisationsform för att fungera tillfredsställande.Landstingens kostnader för handikapphjälpmedlen harökat kraftigt . Detta beror inte enbart på atthjälpmedlen blivit dyrare utan även på att man idagdefinierar hjälpmedlen på ett annat sätt. Det man förexempelvis kallade behandlingsåtgärd kallasidag hjälpmedel. Hemsjukvården kräver en mångfald avsådana hjälpmedel.Vi anser att handikapphjälpmedlen bör varakostnadsfria och att staten skall betala dem. På så sätt skulleman komma till rätta med den ojämlikhet som visat sig rådamellan olika landsting och inom ett och samma landsting.Vad här anförts om behovet av fria hjälpmedel förhandikappade bör ges regeringen till känna.Vad gäller en förändring av huvudmannskapet förhandikapphjälpmedlen vill vi anföra följande. Enförändring av huvudmannaskapet innebär att de redan idagoklara kompetensförhållandena beträffandehandikappverksamheten ytterligare förstärks. De storaoklarheter som råder kan endast lösas genom ettstatligt ansvar. Detta bör ges regeringen till känna.Handlingsprogram för informationsteknologiVi anser att det nu är hög tid för regeringen att vidtakonkreta åtgärder för att ny teknik ska bli tillgänglig för alladem som ser eller hör dåligt, har svårt att röra sig eller svårtatt förstå. Åtgärder måste vidtas för att utvecklingen av nyteknik kommer nya grupper till godo.Teknik för olika typer av handikappanpassning finns , men ofta saknas ambitionerna hos tillverkare ochsäljare att utveckla denna del av tekniken. Detta trots atten handikappanpassning inte alltid behöver innebära storamerkostnader om den görs från början. Med en större gradav generell anpassning minskar behoven avspeciallösningar.Centerpartiet anser att det är ytterst värdefullt att få ettstatligt handlingsprogram om informationsteknologi ochhandikapp. Detta bör ges regeringen till känna.SjukresorFrågan om sjukresor är under utredning. Vi vill dockredan nu framhålla att sjukresor bör få räknas in ihögkostnadsskyddet för sjukvård och läkemedel.Barn med handikappAtt få barn med handikapp medför svåra påfrestningarför familjen. Det är oerhört viktigt att båda föräldrarna gesmöjlighet att ta del i barnets habilitering. Det ordnas oftakurser och konferenser för föräldrar till barn medfunktionshinder. Inte minst är sådana kurser viktiga förföräldrar till barn med mindre kända handikapp. Vi anseratt den tillfälliga föräldrapenningen skall utgå vid dessatillfällen.Handikappade barn bor ofta kvar i föräldrahemmetäven sedan barnet fyllt . upphörrätten till tillfällig föräldrapenning. Behovet av särskildföräldrapenning upphör dock inte. Vi anser därför atttillfällig föräldrapenning bör utges även för hemmaboendevuxet handikappat barn, då föräldern på grund av barnetssjukdom måste avstå från förvärvsarbete.Vårdbidraget ska kompensera föräldrar tillhandikappade barn för merarbete, inkomstbortfall ochmerkostnader till följd av barnets handikapp. Vidmerkostnader p g a barnets handikapp kan en viss viss delbeviljas skattefritt. Beräkningarna kräver mycketadministration. För att minska administrationen ochkomma till rätta med de orättvisor som råder anser vi atten översyn på området är befogad. Vad här anförts bör gesregeringen till känna.HandikappersättningenHandikappersättningen ska täcka merkostnader somhandikappet förorsakar. Enligt en undersökning vid Lundsuniversitet förekommer mycket skiftande bedömningar vidde olika försäkringskassorna. Bifallsfrekvensen varierarfrån till . En översyn bör göras avtillämpningen av handikappersättningen i syfte att få tillstånd en likvärdig bedömning i hela landet. Detta bör gesregeringen till känna.Utvidgning av personkretsenAlla handikappgruppers situation måste beaktas. Redannär omsorgslagen antogs framfördes oro för att olikagrupper av handikappade skulle kunna eftersättas.Riksdagen uttalade som sin mening att detfanns anledning att se över personkretsen i dessasammanhang. Ännu har ingen sådan översyn ägt rum, vilketvi beklagar. Vad här anförts om utvidgning avpersonkretsen bör ges regeringen till känna.Handikappade i den psykiatriska vårdenDet är djupt oroande att antalet vårdplatser inom denslutna vården har minskat på ett markant sätt sommånga flyttat ut till eget boende, ofta utan någon störretillsyn. Olika boendeformer måste byggas upp ikommunerna för de psykiskt sjuka. En ökad satsning pådagverksamhet bör ske. Det är vidare angeläget med ettökat stöd till anhöriga till de psykiskt sjuka.Människor med svåra funktionsnedsättningar inom denpsykiatriska vården är bland de mest eftersatta inomsjukvården. Det återstår mycket att göra för att förbättraderas boendemiljö, behandling m m. Erfarenheterna frånden psykiatriska vården har samlats i det så kalladeBorgholmsdokumentet. Dokumentet visar att många av desom undersökts inte fått sjukgymnastik eller annanförebyggande nödvändig behandling.De problem som gör sig gällande är i mångt och mycketen utbildningsfråga. Personalen måste få bättre kunskap omdessa personers utsatthet. Etiska frågor uppkommer också;bl a i synen på de äldre och svaga med dubbla handikapp.Vad här anförts om förbättringar för de handikappade iden psykiatriska vården bör ges regeringen till känna.Forskning och utvecklingForskning, metodutveckling och utbildning inomhandikappområdet är av mycket stor vikt för att minskahindren. Ämnesområdets karaktär gör att forskningengriper över många områden: medicinska, tekniska,ekonomiska, juridiska etc. Detta medför risk för splittringsom kan göra handikappforskningen ineffektiv.Av avgörande betydelse är att forskarna håller närakontakt med enskilda handikappade och derasorganisationer liksom med näringslivet. Information omforskning och metodutveckling måste därför finnas samladoch lättillgänglig. Vid högskolan i pågår forskningi nära samarbete med näringslivet ochhandikapporganisationerna. Tvärvetenskapliga projektmåste stödjas och resultaten från dessa komma dehandikappade till del.Vad här anförts om forskning och utveckling bör gesregeringen till känna.Handikapporganisationernas betydelseDe handikappades egna organisationer utför ettbetydelsefullt arbete. Initiativ som tas i dessa grupper spelaren viktig roll i arbetet att finna förbättringar för dehandikappade. Organisationerna upptäcker och formulerarde problem som finns och pekar på möjligheternatill utveckling.HandikappombudsmanKommunerna bör uppmuntras att inrätta en funktionsom handikappombudsman. Detta krävs för att tillvarata dehandikappades rättigheter, stödja och vägleda dehandikappade och deras anhöriga samt driva den enskildesfrågor. Detta bör ges regeringen till känna.Etik inom handikappområdetDet finns anledning att uppmärksamma de etiskaproblem som kan uppkomma i samband med denmedicintekniska utvecklingen och de handikappadesställning. Detta gäller bl a frågor om fosterdiagnostik ochabort. En felaktig urvalsprocess kan leda till diskrimineringav framför allt de svaga och utsatta i samhället.EG och socialpolitikenInom EG diskuteras nu den sociala dimensionen inomramen för den inre marknaden. Inför Sverigesförhandlingar med EG är det viktigt att konsekvenserna försvensk socialpolitik ges en mer framskjuten roll än . sociala akten som ligger till grund för förhandlingarnai denna del behandlas handikappfrågorna på bara några fårader.Sett i ett europeiskt perspektiv har kommitrelativt långt när det gäller stödet till människor medhandikapp. I har samhället ett ansvar och dehandikappade är inte hänvisade till frivillig- ochvälgörenhetsorganisationer för att klara sitt dagliga liv.Samhällets ansvar för handikappade får inte uttunnas vid ettnärmande till EG. Ett närmande till EG får inte hellerförsvaga de insatser som beslutats och delvis genomförts närdet gäller handikappanpassad kollektivtrafik.Inom arbetsmarknadspolitiken finns olika stödsystem.Samhall är unik med sin verksamhet för handikappade.Dessa olika åtgärder måste finnas kvar även efter ettnärmande till EG. Vad här anförts om handikappfrågorna iett EG-perspektiv bör ges regeringen till känna och beaktasvid förhandlingar med EG.