mot · GE02Jo714 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningMälaren och är tredje respektivefjärde insjöar i storlek. Runt sjöarna finns mesttättbefolkade områden. I deras tillrinningsområden ochutlopp bor av befolkning. Det gör att miljöbelastningenpå sjöarna är ovanligt stor. liberalerna anser atten rad åtgärder bör vidtas för att rädda ochHjälmaren undan miljöförstörelse. Det behövs beslut ochhandlingskraft på riksnivå och i kommunerna ochlansdstingen runt sjöarna. Detta är vårt förslag tillhandlingsprogram där åtgärder på alla dessa tre nivåer ärmedtagna.Sjöarna är störstadricksvattentäkt.Sjöarna erbjuder rekreation, bad ochnaturupplevelser för miljoner människor.Sjöarna äromgivna av en kulturbygd med mångtusenårig historia.Flera av våra tidigaste stadsbildningar t.ex. ochSigtuna fanns här.Men är också:en starkt trafikeradtransportled som passeras av många miljöfarliga laster.Sjöarna äromgivna av en jordbruksbygd somavvattnas av flera vattendrag som för med sig stora mängderkväve och fosforrecipienter (mottagare) föravloppsvatten från hundratals kända reningsverkomgivna av industrier som gör omfattande utsläpp 2. Hoten mot och 2.1 Olje- och kemikalieutsläppGodstransporterna på sker huvudsakligen viafarleden Landsort----. Sjötransporter ärallmänt sett miljövänliga och energisnåla och är klart attföredra framför t.ex. landsvägstransporter.Men effekterna av en olycka på kan blikatastrofala. Ett utsläpp på ett olyckligt ställe kan få oanadekonsekvenser. Vi har varit förskonade från storaoljeutsläpp i . Men även relativt små sådana utsläppkan innebära stora skador på djurlivet, stränderna ochdricksvatten.2.2 Närsalterna kväve och fosforSjöarna får ta emot stora mängder av kväve och fosfor.Denna övergödning gynnar växtlighet, t.ex. alger.Nedbrytningen av växtmaterial kräver syre. I näringsrikasjöar kan denna nedbrytning medföra syrebrist påbottnarna.I dessa sjöar har ännu inte utvecklingen gått så långt attsyrefria bottenområden börjat uppkomma.Algproduktionen är betydande och ökande. Detta gällerockså riskerna för s.k. giftalger. och fårsitt tillskott av närsalter främst från jordbruket, kommunalareningsverk, industri och trafik.Långtgående åtgärder har genomförts så attfosforutsläppen från kommunala reningsverk kunnatminskas . Medan fosforutsläppen minskat hardock kvävetillförseln hållit sig eller ökat.Tillförseln har minskat från industrin medan den har ökatfrån jordbruket och luften. Detta beror på rationaliseringenav och ändrade driftsformer i jordbruket och ökadekväveutsläpp från framför allt trafiken.Det finns skäl att understryka att hoten på intet sätt äravvärjda. Algblomningen har varit omfattande vissa år.Utvecklingen i en näringsbelastad sjö kan gå mycketfort. kan den förvandlas till oigenkännlighet. Tasinte krafttag nu är risken stor att vi får uppleva alltintensivare, tätare förekommande och farligarealgblomningar. Därför måste totalutsläppen av fosfor ochkväve minska.Det är dock inte endast totalutsläppen som harbetydelse. Även det inbördes förhållandet mellan fosforoch kväve är av stor vikt när det gäller algproduktionen. Iallmänhet är det tillgången på fosfor som avgör hur storalgtillväxten blir, men särskilt under vissa perioder kanistället kväve spela den avgörande rollen.Mälaren och får sitt tillskott av närsalterfrämst från jordbruket, kommunala reningsverk, industrioch trafik.2.3 GiftutsläppEtt stort antal ämnen med mer eller mindre uttaladgiftverkan tillförs sjöarna från industrier, kommunalareningsverk, dagvatten, jordbruk m.m. Hit hör metalleroch svårnedbrytbara organiska ämnen som redan i lågakoncentrationer är giftiga och som ackumuleras i naturen.Exempel är kvicksilver, kadmium och bly samt PCB ochdioxiner. Giftverkan har också en mängd nedbrytbaraämnen, t.ex. petroleumprodukter, cyanid ochbekämpningsmedel. Även om situationen i allmänhet inteär värre i och än i många andra störresjöar, inger den totala giftbelastningen stor oro.Metallutsläppen är särskilt stora i trakten av i vattensystem. Viktiga utsläppskällor ärindustrier och gruvverksamhet. Dessa områden tillhör demest metallbelastade i landet. Även Västeråsfjärden ochStockholmsområdet samt Hemfjärden i ärpåtagligt belastade.2.4 Utarmning av naturenEn omistlig del av miljö utgör de lummigainsjöskärgårdarna och strandområdena. Här finns mycketlövskog, rester av gammalt odlingslandskap med ängar ochhagar, orörd natur som urskog och myr m.m. Växt- ochdjurlivet är mycket rikt.Hjälmarens karaktär är annorlunda. Även här finns öarmed en omväxlande och hotad natur. Sjöns samladekaraktär präglas dock i större utsträckning av öppnavattenytor.Trots naturvårdsinsatser i form av strandskydd,naturreservat o.dyl., skärpta regler om naturvårdshänsyn ijord- och skogsbruk, utvidgad kommunalöversiktsplanering m.m. har trycket på den värdefullanaturen ökat. En långtgående förstörelse och utarmning avbl.a. växt- och djurlivet hotar på många håll. De viktigasteorsakerna är rationalisering och expansion av jordochskogsbruk men också bebyggelse, båthamnar m.m. bidrar.Mälarens och natur utgör en ovärderligtillgång för rekreation och friluftsliv. En viktig uppgift förnaturvården är att slå vakt om attraktiva områden förallmänhetens friluftsliv. kan friluftslivet orsakaslitage, störning av fågelliv m.m. Sådana problem finns påvissa håll särskilt i , men också på vissa av öarna iHjälmaren.3. Handlingsprogram 3.1 TrafikenLand-, sjö- och lufttrafik påverkar miljön iMälarområdet. Kunskaperna om de olika trafikslagensmiljöeffekter är otillräckliga. Deras samlade inverkan iområdet har inte kartlagts, varför en viktig förutsättning förframtidens trafiksystem saknas.Trafikanläggningar som vägar, järnvägar, broar, hamnar,kanaler och muddrade farleder utgör stora ochoåterkalleliga ingrepp i naturmiljön. Miljökonsekvensernaär allt för ofta dåligt belysta vid beslut om sådanainvesteringar.Trafiken på de många vägarna och broarna i området fårstora effekter särskilt för . Risken är stor förmiljöfarliga utsläpp vid olyckor med t.ex. tankbilar.Ytvattnet förorenas av avrinning från vägar.Luftföroreningar av kväveoxider och kolväten faller ned isjöarna och deras tillrinningsområden.Utsläppen från trafiken bidrar starkt till den ökadeförsurningen av mark och vatten med dess allvarliga följderi form av urlakning av metaller med mera. Viktigast för attbegränsa dessa effekter är generella åtgärder, som nubeslutats av , t.ex. katalytisk avgasrening ochhårdare krav för dieselutsläpp. Även åtgärder för att föraöver trafik från väg till framför allt järnväg måste till.Kommunikationerna runt skulle kraftigtförbättras om kunde förverkligas. Med ensnabbtågsförbindelse runt sjöarna blir troligenkollektivtrafiken så attraktiv att biltrafiken minskar, vilketleder till positiva miljöeffekter.Säkerhetskraven vid sjötransporter måste höjasytterligare, främst för de omfattandekemikalietransporterna, framför allt av ammoniak tillKöping.Åtgärder måste vidtas för att minska fritidsbåtstrafikensmiljöeffekter, bl.a. genom bättre avfalls- och toalettservice.Flygtrafiken över är intensiv, framför alltgenom koncentrationen till . Dessluftföroreningar är alltför lite uppmärksammade och måstekartläggas. Kanske måste avgasrening ochtrafikrestriktioner aktualiseras.Förslag till åtgärderEn kartläggning av det samladetransportsystemets miljöeffekter i området måstegenomföras. Även flygtrafiken bör ingå i denna studie.Lämpligen kan uppdraget ges tilltransportforskningsberedningen.Miljökonsekvensbeskrivningar måste ingå ibeslutsunderlaget vid större trafikinvesteringar.Genomförandet av och måsteprioriteras.Särskilda restriktioner för transporter avfarliga gods och skärpt övervakning av sådana börinföras.Användning av särskilda miljösäkra fartyg börstimuleras t.ex. med ekonomiska styrmedel.Farledsanordningarna kan förbättras ochtrafikrestriktionerna skärpas, särskilt i mörker och vidnedsatt sikt. Planering, beredskap och samordning föråtgärder vid olyckor och utsläpp måste förbättras.Denomfattande fritidsbåtstrafiken bör i ökad omfattningerbjudas i särskilda fritidsbåtsleder så att störningarna förden tunga sjöfarten minskas.3.2 JordbrukFolkpartiet liberalernas jordbrukspolitik skulle om dentillämpades medföra många positiva effekter för miljön iMälarområdet. liberalerna vill införa enarealersättning.Med system får de som brukar jorden enekonomisk ersättning per hektar. Dagens stöd gynnar etthögintensivt jordbruk, en arealersättning är neutral i detavseendet. Därigenom ökar möjligheterna att minskaanvändningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel.Inom ramen för en arealersättning kan man också ersättalantbrukarna för landskapsvårdande insatser av allmäntintresse -- t.ex. att hålla naturbetesmarker som hotas avförbuskning öppna.I och kring sjöarna krävs kraftfulla miljövårdsinsatserför att minska läckaget av närsalter och bekämpningsmedeltill sjöarna liksom andra negativa miljökonsekvenser avjordbruket. Det krävs också kraftfulla insatser för attbevara värdefulla kulturlandskap, främst naturligabetesmarker och andra rester av det äldreodlingslandskapet.Jordbruket bör stimuleras till och åläggas att vidta merlångtgående åtgärder för att minska tillförseln avföroreningar till sjöarna.Förslag till åtgärderEn arealersättning bör införas föratt täcka kostnaderna för landskapsvård m.m.Områdenmed omfattande jordbruk och stor föroreningsbelastning,som avvattnas till sjöarna, bör ses över och bli föremål försärkilda åtgärder enligt miljöskyddslagen.Miljö- ochhälsoskyddsnämnderna bör intensifiera sin tillsyn avjordbrukets miljöfarliga verksamhet.Rådgivning ommiljöhänsyn och miljövänliga produktionsmetoder börutökas.Alternativodling bör uppmuntras, bl.a. genomstöd till marknadsföring och regionalt -- lokaltsamarbete.Naturförstörande förändringar av jordbruketbör begränsas och naturvårdande insatser stimuleras.Särskilt värdefulla områden med äldre odlingslandskap börskyddas och vårdas som naturreservat ellernaturvårdsområde.Stödet till lantbrukare, som hävdaräldre odlingslandskap (NOLA-bidrag), bör utökas genomengagemang från kommuner och landsting.Merberedskapsarbeten för att iståndsätta och vårda äldreodlingslandskap bör komma till stånd.Tillsyn ochrådgivning kring naturvårdshänsyn i jordbruket börförstärkas.Extensiv kreatursskötsel stimuleras genomarealersättning.3.3 SkogsbrukDen natur- och landskapsomvandling, som pågår tillföljd av det moderna skogsbrukets expansion måste hejdas.Det gäller framför allt överföringen av löv- och blandskog,kulturmark m.m. till tät granskog med förödandekonsekvenser för flora och fauna. Skogsbruket måste tabetydligt större hänsyn till naturvården än vad som sker.Både i fråga om var och hur skogsbruket skall bedrivasmåste naturvårdsaspekterna ges större tyngd. Framför alltgäller det att bevara den nuvarande lövskogs- ochblandskogskaraktären närmast stränderna.Förslag till åtgärderSärskilt värdefulla skogsområden,framför allt urskogar och naturskogar, bör avsättas somnaturreservat.Markägare bör ges bidrag för frivilliganaturvårdsinsatser, t.ex. bevarande av lövskog.Skogsvårdsstyrelsernas tillsyn och rådgivning kringnaturvårdshänsyn i skogsbruket bör förstärkas.Ingastatsbidrag bör utgå till åtgärder som är negativa förnaturvården, t.ex. granplantering på tidigare lövskogs- ellerkulturmark.Stöd bör utgå till lövskogsplantering av åkeri utpräglade slättbygder.Ingen kemisk lövbekämpningbör få ske.3.4 IndustrinDe dominerande industrierna inom Mälarenstillrinningsområde är järnverk och metallindustri, kemiskindustri samt cellulosa och pappersindustri. Till Hjälmarenavvattnas också SAKABs anläggning.Under de senaste 20 åren har ett stort antal förorenandeindustrier lagt ner driften, som kraven påreningsåtgärder ökat. Resultatet är i flera avseendenminskad miljöpåverkan. Sålunda har de årliga utsläppen avkväve och fosfor från industrin mer än halverats under densenaste tjugoårsperioden.De största industriutsläppen sker i ,och avrinningsområden direkt tillMälaren samt i i . För Eskilstunaångäller att de industriella utsläppen sker nära mynningen ochdärför tillförs utan möjlighet till sedimentering påvägen.För vissa slag av föroreningar står industrin för endominerande del. Massa- och pappersindustrin står sålundaför mer än hälften av de totala utsläppen avsyreförbrukande ämnen och suspenderande ämnen. Dessaär koncentrerade till pappersbruken i Frövifors,Rockhammar och . Järn-, stål- och metallverk svararför mer än hälften av de totala utsläppen av tungmetaller.Ett exempel är krom, där --i ,Stainless i och i står för destörsta utsläppen till vattendragen.När det gäller de direkta utsläppen av närsalter tillMälaren dominerar Supra i i den västra delen avMälaren. Till den centrala delen av sjön sker betydandedirektutsläpp av närsalter och organiskt material frånFermenta i Strängnäs.Generellt gäller att de industriella utsläppen är mindrekända än utsläppen från de kommunala reningsverken.Sämst kända är utsläppen av miljögifter. Flera avindustrierna utnyttjar de kommunala avloppssystemen.Flertalet av industrierna är små. Dessa utsläpp påverkarsåväl vattenrecipienten som innehållet i reningsverkensslam. Kunskapen om utsläppen är på många hållotillräckliga.Förslag till åtgärderMiljöavgifter på vissaindustriutsläpp bör införas.Länstyrelsernas resurser förmiljötillsyn bör utökas. Den pågående överföringen avtillsynsuppgifter till kommunerna behöver fullföljas.Förutsättningen är att kommunerna har de praktiskamöjligheterna att ta över tillsynen.Kommunerna bör intetolerera att företagen släpper ut miljöfarliga ämnen i detkommunala avloppssystemet. måste företagensproduktion ske i slutna system. Principen här som på andraområden måste vara att farliga ämnen hindras från attkomma ut i avloppsvattnet, att de stoppas redan vidkällan.Ett system med miljörevisorer i störreindustriföretag bör införas.Omprövning av koncessionerbör göras i större utsträckning i syfte att skärpamiljökraven.3.5 FiskeMälaren och är rika fiskesjöar. Fångsten avgös, gädda, ål m.fl. fiskarter är betydande.Ett relativt stort antal yrkesfiskare får sin utkomst ursjöarna. är sjöarna med sin närhet till storabefolkningscentra av stor betydelse för fritidsfisket.Fisket har delvis hotats genom algproduktion ochfiskdöd. Olika uppfattningar föreligger om anledningen tilldessa förhållanden. Klart är att påverkan frånindustriutsläpp, kommunala reningsverk, jord- ochskogsbruk har haft stor betydelse.Fisket påverkas delvis positivt av riklig näringstillgång isjöarna. föreligger risken för framtidaförsämringar. Den stora näringstillförselns långsiktigapåverkan kan vara negativ också för fisket.Diskussioner pågår om omfattande inplantering avkräftor i sjöarna, som före kräftpestens tid hörde till de mestkräftrika i landet. I första hand gäller diskussionerna omkräftplantering men i ett senare skede kan ocksåMälaren beröras.Behovet av framtida förbättringar för fisket behöverutredas i samband med ett handlingsprogram för sjöarna.3.6 Kommunala avloppsverkRunt om och byggdes ledningsnätför avloppsvatten ut först i städer och tätorter. Från börjanskedde rening endast genom enkel slamavskiljning. ,med början kring 1960, har en omfattande satsning skett pårening av avloppsvatten med successivt ökade krav särskiltvid större reningsverk. Vattenkvaliteten har ocksåförbättrats t.o.m. inne i . I ärvattnet nu klart tjänligt för bad under större delen av året.Situationen är liknande på flera andra håll runt Mälaren.De stora avloppsreningsverken har klart bidragit till denbättre vattenkvaliteten.Det finns dock fortfarande åtskilliga brister.Reningstekniken för avloppsvatten kan förbättrasytterligare. Ytterligare reduktion av kväve och fosfor i olikaVA-verk bör ske för att minska belastningen både iMälaren, skärgården och . Förändring av tillståndfår endast ske mot en bättre rening. Åtskilliga brister finnsi funktionen i reningsverken. De bör noggrannare än hittillsföljas upp. Det är inte de teoretiska reningseffekterna somskall vara avgörande utan vad som verkligen händer.Det finns ett ökande problem med läckandeavloppsledningar. På grund av bristande underhåll kommeren hel del avloppsvatten inte till reningsverken för rening.Vidare är det problem på flera håll, där man har s.k.kombinerade system som tar hand om både dagvatten, dvs.regnvatten, vatten efter snösmältning och avloppsvatten.Detta leder under vissa tider till att kapaciteten iavloppsverken överskrids med bräddning av orenatavloppsvatten som följd. Genom utbyggnad av separatasystem för dagvatten och avloppsvatten skulle denna orsaktill bräddning förhindras.På flera håll är dagvattnet så förorenat att särskild reningär nödvändig. Det gäller framför allt att minska de storametallutsläppen som härrör från dagvatten.Åtskilliga enskilda mindre avlopp finns fortfarande.Kommunen bör mera aktivt kontrollera dessa för att på siktkunna minska utsläppen.De industriutsläpp som går ut i de kommunalareningsverken måste bättre inventeras. Orsaker till dåligfunktion i reningsverken kan ibland vara stora utsläpp frånindustrianläggningar. Dessa måste spåras och principen skavara att förorenaren -- industrin -- själv tar hand om sittförorenade avloppsvatten.Förslag till åtgärderLäckande ledningar inventerasoch en plan inrättas för byte av dessa.Utbyggnad medseperata system för dagvatten och avloppsvatten sker. Dettaarbete kräver stora investeringar och en plan måsteupprättas för detta.I områden, där särskilt förorenatdagvatten finns, skall rening av dagvatten ske.Utvecklingen måste noggrant följas när det gällerbetingelserna för algblomning på olika håll i Mälaren.Ytterligare reducering av fosfor, och även kväve där det ärnödvändigt, måste ske för att minska tendensen tillalgblomning.Enskilda avlopp inventeras i syfte attförbättra de mindre enskilda reningsanläggningarna.Inventering sker av industriutsläpp tillavloppsreningsverken i syfte att inrätta separat rening förtyngre utsläpp.Jordbruksutskottet har vid behandling av motion medlikartade yrkanden hänvisat till att åtnjuterexploateringsskydd enligt lagen om hushållning mednaturresurser. Dessutom hänvisas till den tillståndsprövningsom görs enligt miljöskyddslagen och de möjligheter tillskärpning av tillstånden som kan göras vid omprövning avtillstånd att släppa ut föroreningar. Enligt vår uppfattning ärriskerna för och så stora att särskildainsatser erfordras, lämpligen i form av etthandlingsprogram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett samlatåtgärdsprogram för och .