mot · GE02U504 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehåll 1.Sammanfattning11 2.Europa i omvandling12 2.1Den förändrade maktbalansen och ESK-processen13 2.2Europarådets betydelse för de nya demokratierna13 2.3EG:s betydelse för de nya demokratierna14 3.EG:s utveckling under de närmaste åren14 3.1Politisk union14 3.1.1Förstärkt inflytande för Europaparlamentet15 3.1.2Förstärkt utrikespolitiskt samarbete15 3.1.3Europeiskt medborgarskap15 3.1.4Utvidgat samarbete15 3.1.5Ökad effektivitet16 3.2Ekonomisk och monetär union16 4.Sveriges val16 4.1Rösträtt i Europa17 4.2Medborgarnas Europa18 4.3Den dynamiska Europamarknaden18 5.Sveriges väg till medlemskap i 5.1Medlemskapsförhandlingar19 5.2Folkomröstning19 5.3Val till Europaparlamentet20 5.4Svenskt förberedelsearbete20 5.4.1Parlamentarisk arbetsgrupp21 5.4.2Förändring av svenska lagar och regler21 5.4.3Parlamentarisk grundlagskommitté21 5.5EEA-förhandlingarna21 6.Sveriges roll för EG:s framtida utveckling22 6.1Mångfaldens baserad påsubsidiaritetsprincipen22 6.2Medborgarnas Europa23 6.3Fria marknader inom EG23 6.4Frihandel i världshandeln23 6.5Valutaunion för stabilitet och effektivitet24 6.6Aktiv europeisk miljöpolitik25 6.7Ansvar för Central- och Östeuropa26 6.8Nordiskt samarbete26 7.Europeiskt inflytande på svensk politik27Hemställan27 1. SammanfattningTärningen är kastad. historiska beslut den 12december 1990 innebär att nu är berett att läggadecennier av isolering bakom sig och gå in i en aktiveuropeisk samverkan.Moderata Samlingspartiet har, som inget annat parti,verkat och berett vägen för ett fullt svenskt medlemskap idet europeiska samarbetet. Kravet på en svensk ansökanom medlemskap, när tiden för en sådan är mogen, harfunnits i det moderata partiprogrammet sedan 1960-talet.Vår vision om det europeiska samarbetet är visionen omett medborgarnas kännetecknat av mångfald ochöppenhet. Det innebär att vi vill riva gränser och hinder förindividers och företags samarbete i och därmedskapa nya möjligheter för utveckling och välfärd.Ett medborgarnas blir ett mångfaldens Europa.Med mer av frihet följer alltid mer av mångfald. Och det ärur mångfaldens motsättningar som utvecklingens kreativitetfår sin kraft.Visionen om medborgarnas bildar front såvälmot den trångsynta isolationismen som den dogmatiskacentralismen. Vi vill på europeisk nivå förverkliga denöppenhet, frihet och mångfald för medborgarna som viarbetar för också på nationell nivå.Därför vill vi vara med och bygga det europeiskasamarbetet enligt närhets- eller subsidiaritetsprincipen.Den innebär att de politiska beslut som måste fattas skallfattas på så låg nivå, och därmed så nära individerna,familjerna och företagen, som möjligt.Det innebär att det europeiska samarbetet skall omfattade frågor där de gamla nationalstaterna blivit för små ochdär europeiskt beslutsfattande innebär klara fördelar. Ochdet innebär att beslut så långt som möjligt skalldecentraliseras.Vi vill att skall spela en pådrivande roll i arbetetför ett medborgarnas Europa.Men det fordrar att frigör sig från den alltförbegränsade och alltför snävt ekonomiskt inriktade EG-tanke som styrt inte minst socialdemokratisk politik.Europapolitiken måste vara långt mer än barautrikeshandelspolitik.Det fordrar att vi i helt och fullt inser deteuropeiska samarbetets politiska snarare än ekonomiskakaraktär. Det handlar om en historisk färd mot en nypolitisk framtid för medborgare och nationer. Detekonomiska samarbetet är i det sammanhanget ett medel,men alls inget mål.Det fordrar också att gångna decenniers doldaisolationism i det svenska samhället läggs åt sidan. Fånationer har talat så mycket om internationell samverkanoch praktiserat så litet. Socialdemokratin har stått för enfaktisk isolationism som under minst ett kvarts sekelalldeles i onödan ställt vid sidan av det europeiskasamarbetet.Vi vill att redan nu skall börja ett konkret arbetemed att förbereda dels förhandlingarna om medlemskap,dels ett eget arbete som medlemmar i det europeiskasamarbetet. har inte råd att, på det sätt som hitintillsvarit fallet, snubbla in i Europa.Därför vill vi att det tillsätts enparlamentarisk Europagrupp som följer och leder dettaarbete. Den uppgiften kan inte vänta. EEA-förhandlingarna måste vara berett att gåvidare med en ansökan om medlemskap. Då får vi inte ståoförberedda.EG:s medlemsstater förbereder nu det tredje storasteget i sitt samarbete efter 1957 och denEuropeiska Enhetsakten 1987. Principbesluten om attunder gå vidare mot dels en politisk, dels enekonomisk och monetär union innebär att ett stort nytt stegframåt skall tas i det europeiska samarbetet.Detta stärker argumenten för ett fullt svensktmedlemskap. Vi accepterar helt och fullt de beslut somfattats om den politiska och den ekonomiska och monetäraunionen. De innebär förbättrade möjligheter också förSveriges utveckling.Den svenska säkerhetspolitiken, stödd på ett starktförsvar och fristående från militära allianser, är fortsattviktig. har inte råd med säkerhetspolitiskillusionism. Vi förhandlar inte om inriktningen ellertolkningen av vår neutralitetspolitik. Den avgör vi själva.Vi vill delta i ett nytt europeiskt samarbete för fred ochsäkerhet. Kärnan i detta blir EG:s utrikes- ochsäkerhetspolitiska samarbete. Det alleuropeiskasamarbetet kommer också att spela en betydelsefull roll.2. i omvandlingUnder de senaste 1 1/2 åren har genomgripande politiskaförändringar ägt rum i . De kommunistiskadiktaturerna i har rämnat. Utan stöd avhotet från den sovjetiska militärmakten avslöjadesregimerna som marionetter utan folkligt stöd. Östtysklandhar inträtt i den demokratiska och ekonomisktframgångsrika . I ,och har demokrati införts och denya regeringarna försöker återskapa marknadsekonomiefter av ekonomisk ockupation. De sovjetiskastyrkorna är delvis fortfarande på plats men har förlorathuvuddelen av sin militära och politiska roll.De tre baltiska republikerna hindras emellertidfortfarande av att återupprätta sin nationellasuveränitet.I och har också kommunisterkunnat hålla sig kvar vid den politiska makten. I Albanienuppträder nu sprickor i det kommunistiska förtrycket. Ivissa av de jugoslaviska republikerna har, genom fria val,demokratiska politiker kommit till makten, medan andrafortfarande behärskas av kommunismens arvtagare.Samtidigt utvecklas ett allt bättre och allt meraomfattande samarbete mellan länder inomramen för EG.2.1 Den förändrade maktbalansen och ESK-processenDe politiska och militära förändringarna i hardelvis formaliserats genom det somundertecknades i . Detta avtal stipulerarbl.a. trupp- och vapenreduktioner. Avtalets indelning i tvåmilitärpakter jämte neutrala länder avspeglar emellertid ettgammalt synsätt. I realiteten existerar bara enmilitärallians -- NATO. Så länge kvarstårsom en militär stormakt med stora offensiva styrkor ochkärnvapen kommer det att finnas ett intresse hos flertalet avVästeuropas länder att tillsammans med upprätthållaen gemensam permanent militär organisation för att kunnaavvärja ett eventuellt framtida anfall mot . Irealiteten kommer också den militära situationen förländerna vid den sovjetiska gränsen att avgöras av denvästliga militäralliansens styrka och enighet.Det är omöjligt att avgöra i vilken riktningSovjetunionen kommer att utvecklas. För alla vore detgivetvis lyckligast med en omvandling till en demokratiskmarknadsekonomi. Det kan emellertid inte uteslutas att enny repressiv och utrikespolitiskt expansiv regim tar makten.I detta perspektiv kommer NATO även fortsättningsvisatt ha en viktig roll. Så länge fortfarandekontrollerar världens största vapenarsenal kommerVästeuropa att behöva amerikanskt stöd. Det militärasamarbete inom EG som vissa diskuterar kan inte inomöverskådlig framtid ersätta NATO.Allting tyder på att ''den europeiska pelaren'' inomNATO kommer att baseras på Västeuropeiska Unionen(WEU), som omfattar nio av de nuvarande EG-länderna.WEU kommer också att fylla rollen som förbindelselänkmellan EG och NATO.Mot denna bakgrund finns det anledning att utgå från attdet inte kommer att utvecklas någon militärallians inomramen för EG av en art som skulle vara oförenlig med denhårda kärnan i svensk neutralitetspolitik. Därigenom tordedet inte heller finnas några hinder för att driva enförsvarspolitik som baseras på vår traditionella strävan attsjälva kunna försvara svenskt territorium vid ett eventuelltanfall mot vårt land.Inom ramen för ESK skapas nu organ för konfliktlösninginom . Dessa organ kan förväntas få särskildbetydelse för eventuella etniska konflikter. måstearbeta för att dessa nya fredsfrämjande institutioner gesgoda förutsättningar. De kan utgöra en bas för en framtidaeuropeisk säkerhetsordning.2.2 betydelse för de nya demokratiernaFrigörelsen i har medfört en renässans förEuroparådet, som kunnat fylla en viktig funktion sombrobyggare mellan och de nya demokratierna.Europarådet utvecklades aldrig till det övergripande organför europeiskt samarbete som dess grundare hade hoppats.Men har gjort väsentliga insatser på ett antaldelområden, främst som övervakare av de mänskligarättigheterna i medlemsländerna. Det är som förespråkareoch institutionell ram för demokrati och mänskligarättigheter som nu spelar en viktig roll viddemokratiseringen av Central- och har också en viktig uppgift genom att skapakontakter mellan politiker i de olika demokratiska ländernai har kunnat upptaga sommedlem. Beslut kommer att fattas ommedlemskap för Tjeckolovakien. står på tur efterparlamentsvalet i vår.Europarådets parlamentarikerförsamling kan ocksåkomma att utgöra basen för en parlamentarisk församlingtill ESK. Målet för framtida verksamhetmåste vara att värna och stödja demokrati och mänskligarättigheter för alla invånare.2.3 EG:s betydelse för de nya demokratiernaEG är det stora europeiska samarbetsprojektet som såflätar samman folk och nationer att krig blir en omöjlighet.EG:s attraktionskraft visas av att flera länder nu ansöktom medlemskap eller deklarerat en avsikt att inom kortsöka medlemskap i . Förutom EFTA-landet Österikegäller det även , och Turkiet.Samtidigt som det går en våg av nationell medvetenhetöver finns det en stark vilja attmedverka i det nya som EG representerar. För dedemokratiska politiker som har ansvar för utvecklingen itidigare kommunistiska länder utgör ettpolitiskt och ekonomiskt föredöme. Regeringarna i ,och har som sin ambition ettfullvärdigt medlemskap i ekonomiska hjälp är viktig för att ekonomiskareformer skall kunna förverkligas. Inte minst viktig ärmöjligheten till handel med den stora EG-marknaden.3. EG:s utveckling under de närmaste årenDen vitalisering av det europeiska samarbetet, sominleddes i samband med att EG beslutade om enhetsaktenoch den inre marknaden , fortsätter.Under hösten 1990 samlades EG-ländernasregeringschefer två gånger, den senaste den 15 och 16december i . De startade formellt den process som påsvenska kallas regeringskonferenser. Dessa tvåkonferenser, som egentligen är en period av förhandlingarmellan medlemsländerna, handlar om dels den s.k.politiska unionen, dels den ekonomiska och monetäraunionen. Det anses allmänt att en överenskommelse börföreligga . En sådan överenskommelsekommer då att ligga till grund för en revision avRomtraktaten.Redan med ledning av vad som avhandlades i ärdet möjligt att dra slutsatser om vilka förändringar som iförsta hand kommer att övervägas. Sådana förändringarskulle generellt sett stärka EG och understryker betydelsenav svenskt medlemskap.3.1 Politisk unionDetta begrepp används för ett närmare politisktsamarbete inom en rad områden.3.1.1 Förstärkt inflytande för EuropaparlamentetBland de viktiga inslag som kommer att övervägas är attparlamentet skall få initiativrätt, ökad kontroll över EG:sbudget och verksamhet samt ett direkt deltagande när tillsätts. Man skall också finna former för attlåta såväl de nationella parlamenten som regionala ochlokala institutioner medverka i EG:s fortsatta utveckling.3.1.2 Förstärkt utrikespolitiskt samarbeteDetta kan komma att ske genom att ministerrådet får ettentydigt beslutsansvar, kommissionen får initiativrätt ochett utrikespolitiskt sekretariat etableras. Kommunikén frånmötet i säger att EG skall uppträda med en röst utåt,speciellt i internationella organisationer och i förhållandetill . Enighet skall vara grundregeln för beslut, menett land skall kunna avstå från att delta i beslutet utan attdärmed förhindra enighet. Man skall dock överväga ombeslut skall kunna fattas med kvalificerad majoritet vadgäller genomförandet av tidigare överenskommelser.Vad beträffar gemensam säkerhet talar man ikommunikén om en gradvis utvidgning av EG:s roll, särskiltbeträffande nedrustning, fredsbevarande styrkor ochliknande. Beträffande försvar sägs att detta måsteövervägas med hänsyn till existerande åtaganden och medreferens till att stärka banden inom NATO, dock medhänsyn till den traditionella positionen för andramedlemsstater, d.v.s. neutrala ställning.I texten finns en särskild passus om den atlantiskalänken, d.v.s. en betoning av att närvaro är viktig.3.1.3 Europeiskt medborgarskapEtt europeiskt medborgarskap skall inrättas. Förutomden frihet att bo och arbeta i vilket som helst somredan etableras inom ramen för den inre marknaden skallmedborgarna i garanteras ett antalgemensamma rättigheter.Utanför EG skall medborgare åtnjutaömsesidig hjälp och skydd från de olika EG-länderna.Medborgarskapstanken skall också förverkligas genom oavsett medborgarskap väljer Europaparlamentarikeri det land man bor. Likaså skall rösträtten i lokala valutsträckas till alla EG-medborgare. Vidare talas om attinrätta en ombudsmannafunktion.I begreppet kommer troligen också att ingå socialaaspekter, den mycket diskuterade sociala stadgan,varigenom alla EG-medborgare garanteras vissa juridiskaoch sociala rättigheter.3.1.4 Utvidgat samarbeteMan talar i kommunikén från mötet i också om attutvidga samarbetet inom bl.a. miljöskydd, forskning,energipolitik, infrastruktur samt kultur- ochutbildningsutbyte.En del av detta samarbete sker formellt sett utanförEG:s ramar. Delvis handlar det om att skapa bättreförutsättningar för t.ex. forskar- och studentutbyte, mendet kommer att finnas andra och nya konkreta inslag, t.ex.inom transportområdet. som transportområdetavregleras finns starka krav att bygga upp styrmedel somskapar förutsättningar för mindre miljöstörandetransporter, t.ex. ett europeiskt nät för höghastighetståg.3.1.5 Ökad effektivitetMan strävar efter att EG lättare skall kunna ta beslut.Den viktigaste förändringen som skall övervägas är attministerrådet i regel skall fatta beslut med majoritetsbeslut.I dag finns det viktiga områden där det krävs enighet. Manunderströk också att uppbyggnaden av den politiskaunionen måste åtföljas av förstärkta möjligheter förkommissionen att tillse att fattade beslut genomförs.3.2 Ekonomisk och monetär unionRegeringscheferna sanktionerade vid mötet i måletatt skapa en gemensam valuta till andra . Det finns ett omfattande underlag som tagits fram aven kommitté under ledning av EG-kommissionensordförande . Centralsbankscheferna under ledningav Bundesbanksordförande har därefterföreslagit riktlinjer för en gemensam centralbanksfunktion.Enligt planerna skall i fas ett de olika valutorna samordnasinom ramen för , det europeiska växelkurssamarbetet.Inflationstakten måste nedbringas i vissa länder.I fas två, som inleds 1994, måste centralbankernasoberoende i förhållande till de nationella regeringarnagaranteras, som centralbankerna i praktikenunderställs den gemensamma centralbanksstyrelsen(Banks--ESCB).I fas tre, om vilken beslut skall fattas 1997, skall engemensam valuta kunna införas.4. valSverige och andra länder som står utanför EG stårinför ett val -- att ansluta sig till det europeiska samarbetetinom ramen för EG eller att stå utanför.För EFTA-länderna är denna frågeställning akut. Dessaländer har, , de ekonomiska och politiskaförutsättningarna att bli medlemmar av EG. Om dettidigare har funnits tvekan inom vissa kretsar inom EG attacceptera fler medlemmar är man nu medveten om att enutvidgning av medlemskretsen både är önskvärd ochoundviklig.Moderata Samlingspartiet har alltsedan svensktmedlemskap först aktualiserades kring 1960 förespråkat attSverige skall bli medlem av EG. I partietshandlingsprogram, vars text i denna del antogs 1969, stårt.ex. : ''När förutsättningarna föreligger för detta börSverige i samarbete med andra nordiska länder, och inomramen för sin alliansfria politik, söka ett fullvärdigtmedlemskap i '' Förutsättningarna för att söka ettfullvärdigt medlemskap föreligger nu.4.1 Rösträtt i EuropaNu skapas ett demokratiskt europeiskt samarbete.Motståndare till europeiskt samarbete hävdar ofta attmedlemskap i innebär att ett land uppger sinsuveränitet. I strikt formell mening är det riktigt att ett landsom medlem i EG överlåter en del beslut åt EG:sgemensamma organ.I realiteten innebär dock ett medlemskap att svenskamedborgare och svenska politiker kan vara med att utformabesluten inom EG -- beslut som oavsett om ärmedlem i EG eller ej kommer att påverka oss i Sverige.I ett utvecklat land är avhängigheten av omvärlden såstor att den nationella suveräniteten till en viss del ärformell snarare än reell. kan inte föra en alldelesegen ekonomisk politik med mindre än att vi avskärmar ossfrån omvärlden på ett sätt som t.o.m. tvingasöverge. kan inte införa egna produktregler utan attdet i längden drabbar oss själva genom att svenska företagfår svårt att exportera sina varor och genom att svenskakonsumenter får betala ett högt pris för sina varor.Om blir medlem av EG får vi rösträtt i Europa.Det kommer att finnas svenskar i olikapartigrupper. Ett svenskt statsråd kommer att lägga sin röstvid mötena i ministerrådet. Det kommer att sitta en svenskdomare i . När regeringscheferna mötskommer den svenske statsministern att vara en avdeltagarna.EG:s beslutsregler ger stort inflytande åt små länder.Både röstreglerna i ministerrådet och mandattilldelningen iEuropaparlamentet ger en kraftig överrepresentation åt desmå länderna.nTabell 1Folkmängd och inflytande inom EGMedlemsländerinvån.antal milj.kommissio-närerråds-ledamöterråds-rösterparlaments-ledamöterBelgien1011524Danmark511316Frankrike56211081Grekland1011524Irland411315Italien57211081Luxemburg0,411126Nederländerna1511525Portugal1011524Spanien3921860Storbritannien57211081Tyskland79211081Summa343171276518Blir medlem kan förväntas få 20--24mandat i Europaparlamentet.Beslutsreglerna i ministerrådet innebär ,inom de områden där majoritetsbeslut tillämpas, att ettförslag måste få 54 av 76 röster för att kunna antas. Detinnebär att inte ens de fem största länderna, somtillsammans svarar för över 5/6 av folkmängden, gemensamtkan driva igenom sin vilja mot de övrigas uppfattning. NärEG utvidgas kan man förvänta sig ungefär sammaproportioner. skulle kunna erhålla fyra eller femröster i ministerrådet.Det innebär att de nordiska länderna tillsammans mednågot av de största länderna skulle kunna motsätta sigregler som man anser felaktiga.Om man jämför en EEA-lösning (European EconomicArea -- tidigare benämnd European Economic Space EES)med ett fullt medlemskap finner man att ett irealiteten innebär att EFTA-länderna avsäger sig en delsuveränitet utan att vinna något direkt inflytande på EG:sbeslut. accepterar ett EEA-avtalsom en kortvarig lösning i väntan på ett fullvärdigtmedlemskap. Som permanent lösning är EEA emellertidotillfredsställande, bl.a. eftersom i realiteten blirunderställt beslut som svenska medborgare eller dess valdarepresentanter inte kan påverka.4.2 Medborgarnas EuropaNu skapas ett medborgarnas inom EG. Detinnebär att en medborgare i ett blir EG-medborgare med rätt att fritt röra sig inom hela EG, attarbeta, bo och äga egendom var hon eller han vill.Detta medborgarnas förverkligar en gammaldröm om att nationsgränser inte längre skall hindraindividerna. Det kommer att bli naturligt att under längreeller arbeta och bo i andra länder inom Europaliksom det blir ett vanligt inslag inom högre utbildning attunder studera vid ett universitet eller en högskolainom ett annat språkområde.EG kommer att medföra nya rika livs- ochutvecklingsmöjligheter för invånare. Ävensvenska medborgare måste kunna dra nytta av dessafördelar.4.3 Den dynamiska EuropamarknadenNu skapas en integrerad inre marknad inom EG. Denkommer att utgöra en bas för en dynamisk tillväxt. inte kan vara fullvärdiga aktörer på den nyainre marknaden kommer de att förlora i konkurrens medföretag inom EG. Det gäller svensk export till , men också på externa exportmarknader ochinte minst på den svenska marknaden.Under andra hälften av 1980-talet skedde i praktiken enföretagsflykt från , när ett stort antal företaginvesterade kraftigt inom EG. Bakgrunden till dennainvesteringsboom var bl.a. en fruktan för att svenskapolitiker inte skulle se fördelarna med ett svensktmedlemskap i . Företagen reagerade på detta med att''gå med i EG'' på egen hand genom att skaffa tillverkandedotterbolag innanför EG:s gränser.Det är också uppenbart att i de flesta utländskainvesterares ögon inte har varit ett attraktivt land attinvestera i. En av orsakerna har varit att inte ärmedlem av EG.För svenska konsumenter skulle ett medlemskap i fördelar. Förstärkt konkurrens inom t exlivsmedels- och byggmaterialsidan skulle leda till attkonsumentpriser och boendekostnader pressas.5. väg till medlemskap i var ensamt blandpartierna om uppfattningen att borde sökamedlemskap i . De övriga stora partierna har nureagerat på folkflertalets önskemål att även fullt utskall delta i EG-samarbetet genom att i princip inta enpositiv hållning till medlemskap.Riksdagen gav regeringen i uppdragatt lämna in en medlemskapsansökan. ModerataSamlingspartiet anser att en sådan ansökan bör inlämnasunder 1991.Under detta år kommer de två regeringskonferensernaom politisk union respektive ekonomisk och monetär unionatt genomföras och avslutas. Dessa regeringskonferenserkommer att klarlägga vilka krav som ett framtidamedlemskap kommer att ställa på Sverige.5.1 MedlemskapsförhandlingarOm en medlemskapsansökan inlämnas är detsannolikt att EG är beredd att upptaförberedande diskussioner med och samtandra EFTA-länder som kan komma att ansökaom medlemskap.Förhandlingarna kommer egentligen att behandlaövergångsregler i samband med att dessa länder inträdersom medlemmar. eller andra EFTA-länder skallinte förvänta sig att kunna uppnå permanenta undantag frånEG:s regler på några viktiga områden. Ett medlemskap iEG innebär att ett land accepterar gällande regler i utbytemot dels ett stort antal fördelar, dels ett inflytande på hurEG:s framtida regelverk skall se ut.Medlemskapsförhandlingar kan därför, jämfört medEEA-förhandlingarna, troligen genomföras förhållandevissnabbt. Det skulle innebära att ett färdigt avtal kanratificeras av de sökande länderna respektive de nuvarandeEG-medlemmarna och att medlemskapet kanträda i kraft /95.5.2 är övertygat om att det ävenvid denna tidpunkt kommer att finnas ett omfattande stödför medlemskap både i och bland allmänheten.Med tanke på att ett medlemskap i är en fråga av storvikt för framtid och att antagandet av ett avtal medEG enligt gällande grundlag kan hävdas ha karaktär ochform av grundlagsändring bör dock frågan om godkännandeav avtalet bli föremål för en folkomröstning.Svenska folket skall då i folkomröstningen antaga ellerförkasta det framlagda avtalet om medlemskap i svenskt medlemskap i kommer att kräva vissaändringar av grundlagen. Dessa gäller bl.a. 10 kap.regeringsformen, vilket behandlar förhållandet till andrastater.Regeringen bör lägga fram förslagtill grundlagsändringar på bord, eftersomhuvudregeln i regeringsformen föreskriver att förslag omgrundlagsändring skall läggas fram senast förevalet. Därmed kommer att kunna fatta beslut enförsta gång i saken . I samband med 1994års val bör frågan om EG-medlemskap bli föremål förfolkomröstning. kan därefter slutligt fatta besluti frågan om grundlagsändringarna.