mot · GE02Fi229 · 1991-01-25 00:00:00 — En bra bit över OECD-genomsnittetligger framför allt och USA.Den andra tendensen är att det som ibland kallas dentekniska handelsbalansen och som visar flöden av royaltiesoch liknande ersättningar till och från svenska företag, tyderpå att kommersialiseringen av utvecklingsarbetet i storutsträckning flyttat utomlands. Teknik och produkter somutvecklats här, vidareutvecklas och produceras utomlands.FoU i den svenska industrin föll enligt tillgänglig statistikmellan 1987 och 1989. Preliminära uppgifter tyder på attdenna tendens fortsatte under 1990.Bilden av som ett avancerat industriland, somflyttar ut enklare produktionsmoment till låglöneländer ochkoncentrerar sig på de mest kunskapsintensiva delarna avproduktionsprocessen, måste sålunda tyvärr reviderasavsevärt. innebar framför allt en renässans förbasindustrin. Teknikinnehållet i basindustrins produktionhar visserligen ökat, men den konservering av näringslivetsstruktur detta ändå innebär, är på oroande.Tillväxten i de mest innovativa och avancerade delarna avnäringslivet förefaller ha varit låg.I internationell forskningsstatistik ligger oftahögt. Men en närmare analys visar att det framför allt ärindustrins insatser som ökat. De offentliga satsningarna påforskning har ökat något , men inte särskiltmycket. Om militär forskning (där vägertungt) undantas har det statliga forskningsstödetsutveckling inte alls imponerat i internationell jämförelse.Statens minskande andel av forskningsinsatserna harbidragit till att en förskjutning skett från grundforskning tilltillämpad forskning, delvis av ett slag som närmast är atthänföra till produktutveckling. Det kan ha bidragit till attSveriges tycks ''få ut'' mindre av sina FoU-satsningar änandra länder.Statsmakternas försummelser är emellertid ännu störrenär det gäller högskolans grundutbildning. Andelensvenskar med högskoleutbildning är lägre än motsvarandetal i andra länder i . Bristande kvalitet ochkvantitet i grundutbildningen har naturligtvis indirekteffekter också på forskningen, t.ex. genom att de sompåbörjar forskarutbildning kan befaras ha en sämre grundatt stå på.Vi föreslår, i enlighet med UHÄ:s förslag, att antaletplatser i högskolan ökar med 6 000. Vi föreslår också att forskningen får del avlöntagarfondernas avkastning. Vi räknar med att resurser istorleksordningen en halv till på detta sättkan tillföras forskningen.Sveriges geografiska läge och utbredning gör behovet aven väl fungerande transportapparat mycket stort. Ändå hartransportfrågorna försummats. Undersökningar på svenskavaror har visat att transportkostnaden har lika stor andel avvarans pris i försäljningsledet som kostnaden för energin vidtillverkningen. Vissa forskningsresultat tyder på ettsamband mellan produktivitetsutvecklingen i ett land ochnivån på infrastrukturinvesteringarna. Det skulle alltså varalönsamt att investera i en bättre transportapparat.Folkpartiet liberalerna har i en partimotion om trafikensinfrastruktur föreslagit ett underhålls- ochinvesteringsprogram på 140miljarder kronor. pågår en omfattandekapitalförstöring på grund av bristande underhåll av vägaroch broar. Den angivna investeringsvolymen kan uppnåsbl.a. med hjälp av utförsäljning av statliga företag.Investeringsprogrammet rymmer bl.a. en satsning påsnabbtåg, motorvägar i triangeln -- --, förbättringar av en rad länsvägar, ny järnvägmellan och samt genomförande av det s.k.bärighetsprogrammet för broar.Även om trafikinvesteringarna till största delen skermed beprövad teknik, finns även här utrymme för nyatekniska lösningar, som kan främja tillväxten i dentekniktunga delen av svensk industri. Vi behöver, för attnämna några exempel, nya kollektivtrafiksystem,intelligenta terminallösningar, elektroniska system förinkassering av trängselavgifter i storstäderna, snabbtåg ochdatorstödda trafikövervakningssystem.7.9 EnergipolitikenHistoriskt sett har tillgången till billig elektricitet spelaten stor roll för utbyggnaden av och konkurrenskraften försvensk industri. Även har den ökadetillgången på el varit betydelsefull för exempelvisövergången till mer vedsnåla processer vidmassatillverkning och för utbyggnaden avvidareförädlingen inom skogsindustrin.1988 beslutade att kärnkraftavvecklingenskulle inledas 1995/1996. Detta har skapat osäkerhet omenergiförsörjningen i . Beslutet fattades trots attefterfrågan på el har fortsatt öka och trots att demiljövänliga alternativ som skulle ersätta kärnkraften ännuinte är tillgängliga. Av en lång rad utredningar som tagitsfram som grund för det uppföljningsbeslut som skulle hafattats framgår att skälen mot att inleda avvecklingen1995 är mycket starka. Några säkerhetsmässiga motiv attinleda avvecklingen nu finns inte. Samhällsekonomiska,miljömässiga och energipolitiska skäl talar entydigt emot.Det var uppenbart att kostnaderna för att fullfölja 1988års beslut var orimligt höga. Den slutsatsen drog också densocialdemokratiska regeringen, som inbjöd folkpartietliberalerna och till överläggningar omenergipolitiken. Dessa överläggningar har nyligenresulterat i en överenskommelse där partierna enats om attavvecklingen av kärnkraften måste anpassas till såvälhänsyn till välfärd och sysselsättning som manifesteraderesultat av hushållningsåtgärder och alternativelproduktion. Det sägs vara ett viktigt syfte medenergipolitiken att för svensk industri säkerställa tillgångenpå el till konkurrenskraftiga priser.När kärnkraftavvecklingen kan inledas och i vilken taktden kan ske bestäms av möjligheterna att klara dessarestriktioner. Därom finns inom de tre partierna olikabedömningar. Bara framtiden kan utvisa vilken bedömningsom är riktig. Vår bedömning är att någon avveckling under1990-talet inte kommer att bli aktuell. Vi tror också att detmed de givna förutsättningarna är osannolikt attavvecklingen kan vara avslutad . Om dessa årtalkan man dock endast spekulera.Det centrala är att enighet nu uppnåtts om derestriktioner för energipolitiken som skall gälla, liksom omde statliga energipolitiska programmen . De bidrar till att ge svensk industri den trygghet somär nödvändig för att våga investera i Sverige.7.10 Uthållig tillväxtFör liberalerna är det självklart att denekonomiska politiken skall syfta till en långsiktigt hållbarutveckling. Detta innebär att den ekonomiska tillväxt somär önskvärd är den som kan uppnås förutsatt att derestriktioner som miljön sätter är uppfyllda. När så är falletär det emellertid också från miljöpolitisk synpunkt önskvärtmed en hög tillväxt eftersom detta ökar våra möjligheter attbedriva en ambitiös och offensiv miljöpolitik.Även om sambandet mellan tillväxt och god miljö ärkomplicerat, är det uppenbart att många av demiljöpolitiska satsningar som är önskvärda ärmycket kostsamma. Det är därför oansvarigt att bortse frånbehovet av tillväxt för att finansiera en bättre miljö.För att säkerställa skyddet av miljön förespråkarfolkpartiet liberalerna en politik som utgår från vad miljöntål. Så kallade kvalitetsnormer skall upprättas i form avt.ex. gränsvärden för förekomsten av förorenande ämnen iluft och vatten. Dessa gränsvärden uppnås genom eneffektiv miljöpolitik som bl.a. bygger på ett utökatanvändande av ekonomiska styrmedel.Ekonomiska styrmedel har den fördelen att de skapar enflexibilitet i var insatserna för miljön sätts in och därmed enmer kostnadseffektiv rening -- eller mer rening till sammasamhällsekonomiska kostnad. De har också den fördelenatt de stimulerar den tekniska utvecklingen av miljövänligametoder. Miljöavgifter har slutligen fördelen att vara denenda inkomst staten har som inte skapar snedvridningar iekonomin utan tvärtom bidrar till att reducera dessa.Miljöavgifter gör det därför möjligt att sänka sådanasnedvridande skatter.Ett brett utnyttjande av miljöavgifter förutsätter dockofta att dessa införs även i andra länder så att industrinskonkurrensförmåga inte i onödan försämras. Ett svensktmedlemskap i skulle öka våra möjligheter att medverkatill miljöavgifter också i andra europeiska länder.Vi ser positivt på det arbete som bedrivs för attundersöka hur miljöaspekter bättre kan beaktas inationalräkenskaperna. Vi vill dock varna för enöverdriven tilltro till möjligheten att fatta korrektamiljöbeslut enbart på grundval av nationalräkenskaper sominkluderar miljövärden. Självklart är det positivt attresursåtgång och miljöförslitning kvantifieras ekonomiskt,men vi vill understryka de tolkningsproblem ochden osäkerhet som nödvändigtvis är förknippade meddenna typ av skattningar. Miljön går inte alltid att värdera ipengar.I en partimotion om miljöpolitiken presenterar vi våraförslag på detta område.8. En rättvis fördelningspolitikEn rättvis fördelningspolitik är ett viktigt inslag i enpolitik för att sanera ekonomi. Den medverkar tillatt öka förståelsen för de många förändringar ochuppoffringar som kommer att behöva göras på olikaområden inom den ekonomiska politiken. Vi vill framhållafyra dimensioner som vi ser som särskilt viktiga.Solidariteten med utsatta människor i andra länder är enbärande tanke i den idétradition liberalernaföreträder. Detta ställningstagande innebär att vi bestämttar avstånd från regeringens förslag att avräkna kostnaderför asylsökande mot biståndsramen. Detta innebär ipraktiken att vi tar 700 milj.kr. av biståndsmedel för att fyllavåra egna behov i . Regeringen hänvisar till denekonomiska krisen. Det är en kris som uppkommit till följdav regeringens ekonomisk-politiska försummelser under1980-talet. Det är skamligt att denna börda skall bäras av defattiga folken.Inom måste resurser omfördelas till förmån förde allra svagaste, det glömda . I andra partimotionerföreslår vi ökade insatser för familjer med handikappadebarn och ökade arbetsmöjligheter för handikappade. I ettlängre perspektiv framstår en politik för bättre tillväxt somhelt nödvändig för att kunna ytterligare förbättralivschanserna för människor som lever i det glömda Sverige.Inga omfördelningssystem eller bidrag kan i längdenkompensera för skillnaden i hushållsekonomin av att ha ettförvärvsarbete och att vara arbetslös. Långvarigarbetslöshet är särskilt negativ eftersom den bryter nedmänniskors självkänsla och tro på den egna förmågan. Denekonomiska politik vi förordar har därför som ett viktigtmål, kanske det viktigaste, att skapa riktiga jobb.Den fjärde dimensionen i en rättvis fördelningspolitikgäller inflationen. Stora prisökningar leder till godtyckligaomfördelningar av inkomster och förmögenheter mellanolika grupper. Låntagare gynnas framför småsparare.Människor med små inkomster missgynnas, eftersom desällan har möjlighet att på samma sätt som högreinkomsttagare kompensera sig för inflationen genom lånoch reala placeringar. Det är därför från fördelningspolitiskutgångspunkt ett starkt rättvisekrav att få nerprisökningarna.9. Ett liberalt budgetalternativEn stram finanspolitik är som framhållits enförutsättning för att dämpa inflationsförväntningarna iekonomin och skapa utrymme för framtidaskattesänkningar. Regeringen har i budgeten föreslagitomfattande besparingar. Vi har med några undantaggodtagit dessa.Vår bedömning är emellertid att det krävs ytterligareutgiftsnedskärningar. Vi pekar i denna motion och i vårtbudgetalternativ på möjliga vägar att gå. En central uppgiftär att komma till rätta med de snabba utgiftsökningarna itransfereringssystemen. Vi menar också att det bör varamöjligt att genom avreglering åstadkomma minskadekostnader i statlig och administration.Betydande satsningar bl.a. i tillväxtstimulerande syfteföreslås på infrastruktur i vid bemärkelse. En avveckling avlöntagarfonderna skapar utrymme för en bred satsning påuniversitet och högskolor. Försäljningen av statliga företagskulle inte bara innebära en breddning av ägandet utanockså skapa möjligheter att finansiera en målmedvetenutbyggnad av trafikens infrastruktur liksom att minskastatsskulden.Liksom föreslår vi en fördelningspolitisktmotiverad omprioritering för de utsatta grupper som tillhördet glömda och för fattiga människor i . Det är enligt vår uppfattning inte acceptabeltatt de tyngsta bördorna läggs på de människor som har allrasvårast att bära dem.Vi bedömer att ytterligare resurser måste satsas påmiljövård, inte minst för skydd av värdefull och orördnatur. En kraftfull satsning måste göras på kulturen,som spelar en viktig roll för människors livskvalitet och fördet andliga klimatet i olika delar av landet.Vi anser att bör ta emot fler kvotflyktingaroch föreslår därför ökade anslag till flyktingmottagning.Våra förslag beträffande det glömda innefattarbl.a. förbättrade vårdbidrag för familjer med barn som harhandikapp och utökade insatser för att ge arbete åthandikappade. Inom miljöpolitiken föreslås bl.a. en utökadsatsning på radonbekämpning och på naturvården.Därutöver föreslås vissa omfördelningar inom någrasektorer. Bl.a. föreslås en rad insatser för utbildningensinternationalisering.För att finansiera våra förslag till utgiftsökningar ochskapa utrymme för skattesänkningar föreslår vi följandebesparingar:I arbetslöshetsförsäkringen vill vi höjaegenavgiften från till 30%.Inom bostadspolitiken föreslår vi vissa minskaderegleringar som ger lägre kostnader för räntebidrag ochräntestöd för underhåll.Sjukpenning under utbildning kostar 1--2miljarder kronor. Vi bedömer att vissa regelförändringar idetta system kan innebära besparingar på åtminstone 700miljarder kronor.Genom att inrätta ett internationellt fartygsregisterskulle staten kunna upphöra att subventionera svensksjöfartsnäring. Därför kan anslaget till rederistödavskaffas.Regeringen föreslår att 500 milj.kr. skall överföras frånarbetslivsfonden till försäkringskassorna för att deskall kunna köpa rehabiliteringstjänster. Vi föreslår attytterligare 500 milj.kr. skall föras över för att finansieraandra kostnader, bl.a. utbildningsbidrag, som ärförknippade med yrkesinriktad rehabilitering.Varje år utbetalas medel för MBL-information tillarbetsmarknadens organisationer. Regeringen föreslår nuatt dessa medel skall få användas till andra ändamåleftersom det är MBL infördes. Vi anser attpengarna istället bör sparas.I en trepartimotion tillsammans med moderatasamlingspartiet och föreslår vi att ett flertalstatliga företag säljs ut. Hälften av inkomsten frånförsäljningen kan användas till att minska statsskulden.Detta skulle i sin tur innebära att statens ränteutgifterminskar.Vad gäller presstödet föreslår vi en besparingeftersom vi inte anser att det är förenligt med en sundkonkurrens. Behovet av presstöd är dessutom mindre nu äntidigare eftersom mediautbudet ökat de senaste åren.Under posten övrigt ingår i första handbesparingar i näringspolitiken. Vi motsätter oss den form avriktat branschstöd som regeringen vill ge till bl.a.verkstadsindustrin och tekoindustrin.Tillsammans innebär våra förslag på budgetensutgiftssida en nettoreducering med ca 4,2 miljarder kronorpå helåret 1992.Vad gäller budgetens inkomstsida föreslås bl.a. ettavskaffande av avdragsrätten för medlemsavgifter i fackligaorganisationer och motsvarande förändring förarbetsgivarna. Förslag framläggs nu om vissaskattesänkningar, bl.a. en regionalpolitiskt motiveradutvidgning av arbetsgivaravgiftssänkningen i stödområdeett, en sänkning av skogsvårdsavgiften och vissa sänkningarav förmögenhetsskatten.De besparingar och intäktsökningar vi föreslår skaparett sammanlagt utrymme på ca somkan användas för skattesänkningar nu eller senare, närdetta är lämpligt från samhällsekonomisk synpunkt. Viåterkommer med synpunkter på hur detta utrymme skallutnyttjas när utsikterna bättre kan överblickas.Nedan redovisar vi kortfattat våra förslag tillförändringar i statsutgifterna:nÖkade utgifter (helår): (milj.kr. )Det glömda Sverige500Miljö200Bistånd1 050Flyktingar100Kultur60Övrigt40 1 950 nBesparingar (helår): (milj.kr. )Höjda egenavgifter i a-kassorna2 500Minskade kostnader bostäder750Ändrade regler för sjukpenningunder utbildning700Rederistöd550Arbetslivsfonden500MBL-information250Ränteeffekt statliga företag500Presstöd100Övrigt350 6 200 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som redovisas i motionen,2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som redovisas i motionen,3. att som sin mening ger fullmäktige iriksbanken till känna vad i motionen anförts om kredit- ochvalutapolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om striktare spelregler påarbetsmarknaden,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar iarbetslöshetsförsäkringen som ökar egenavgifterna till ,[att beslutar återta sitt beslut om förlängdsemester i enlighet med vad i motionen anförts,1]6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en tydligarebudgetteknik.