mot · GE02A494 · 1991-01-25 00:00:00 — -- ett framtidslänSammanfattningGävleborg är ett bra industrilän och kommer ävenframöver att vara det. Men, det förutsätter ensammanhållen strategi för att vi skall hålla jämna steg medandra län.Vi anser att man bör utnyttja de möjligheter somregionen erbjuder inför 90-talet. Det bör i första hand skegenom offensiva satsningar på i huvudsak trehuvudområden.1. FÖRBÄTTRAD INFRASTRUKTURhöjdutbildningsnivåinvesteringar i väg och järnvägar 2. STÖD NÄRINGSLIVETS UTVECKLING 3. MILJÖSTRATEGISKA ÅTGÄRDERVi föreslår i denna motion en rad områden där enoffensiv satsning skall ske.BakgrundStora strukturella förändringar har genomförts iGävleborg . Detta har skett utan någraomfattande samhällsstöd i form av paket, vilket regeringenutdelat till andra landsdelar med vikande sysselsättning.Dessa förändringar har gjorts, inte enbart inomindustrin utan också inom den offentliga sektorn.Förändringarna pågår fortfarande. De är nödvändiga för attvi överhuvudtaget skall vara konkurrenskraftiga. Nära4 000 arbetstillfällen har försvunnit under 80-talet.Nu sker förändringarna snabbt i och med att vi går ner ien konjunktursvacka. I länet är 4 905 (i dec -90)personer arbetslösa och siffrorna ökar snabbt som en följdav en svag ekonomisk politik. Den har successivt försämratsunder senare hälften av 80-talet.Gävleborg är ett län som i många avseenden har ettgeografiskt mellanläge. Vi hör till . räknasbara de fyra nordligaste länen. Ett par kommuner hör tillBergslagsregionen, några till inlandet och några tillkustregionen.Befolkningsutvecklingen i länetI nedanstående tabell redovisas folkmängdensutveckling kommunvis under 1980-talet.Kommun19801990Bollnäs27 87728 085Gävle87 37888 583Hofors13 17012 031Hudiksvall37 53838 350Ljusdal21 59521 160Nordanstig11 96211 547Ockelbo6 6636 488Ovanåker13 78513 555Sandviken42 86639 913Söderhamn31 18629 626Länet294 020289 338Som framgår av denna tabell är det kommunsom minskat mest . Totalt för hela länet haren minskning skett.Antalet förvärsarbetande har ökat iGävleborgs län under den redovisade perioden.Motsvarande tal för hela riket är 4,5 %.Vi tillhör !Därför skall vi också behandlas utifrån statligautgångspunkter som ett Norrlandslän. skall hasamma utgångspunkt för bedömning av regionalpolitiken,statsbidrag och försörjningsberedskapen som de andraNorrlandslänen.Kvinnor och ungdomar flyttarLänet har förlorat sammanlagt 3 400 ungdomar i åldern15--. Av dessa var 2 100 kvinnor. Deflesta ungdomarna har flyttat till Stockholmsområdet.Detta har också lett till att länet har 4 000 färre kvinnor iåldrarna 18--. Störst är kvinnounderskottet iSandviken.Vi anser att en av regionens kärnfrågor är att få arbeteför kvinnor. Landsbygden och mindre orter kan inteöverleva om inte kvinnosysselsättningen ökar.Centerns strategi för en offensiv utveckling 1. Förbättrad infrastruktur-- UtbildningVårt län har en av de lägsta utbildningsnivåerna i landet.Enligt SCBs senaste statistik ligger i botten iutbildningsligan. av befolkningen har någonform av eftergymnasial utbildning i länet, mot avbefolkningen för hela riket. Det kan vara ett resultat av attvälutbildad ungdom flyttat.En mycket positiv utveckling är att allt fler går vidarefrån gymnasium till högskolestudier. är den siffranhögre än genomsnittet i riket. Här tror vi att närheten tillHögskolan betytt mycket för ett ökatutbildningsintresse.Utöver utbildningen på den grundläggandeskolutbildningen måste det finnas yrkesmässigt inriktadeskolmöjligheter i länet. Komvux samt studieförbundensutbildning är andra viktiga komplement för en förhöjdutbildningsnivå.Stärk (/)Rättvisare regional fördelning av högskoleutbildning varett av målen högskolereform. HögskolanGävleborg har tillkommit tack vare aktiva stöd. Vitror på denna strukturreform. Detta har skett i hård kampmot de krafter som ensidigt väljer att stödja de storauniversiteten. Detta är en kamp som måste fortsätta.På sikt bör utökade medel tillföras skolan för attnödvändiga lokalresurser kan skapas.Fortsatt satsning skall ske på och . Det är viktigt att dessa utbildningar permanentasså att vi får en stabil planeringsgrund att stå på. Medel bördärför anslås till fasta utbildningsresurser. Det är viktigt attden delen av högskolan kan förbättra sina resultat och attutbildningens kvalitet hålls på en god nivå.Medel till insatser av infrastrukturell natur har avsatts icenterns partimotion med . Detta är ettresultat av utförsäljningen av statliga företag. Medel till ut-och ombyggnad av lokaler bör anslås till HögskolanGävleborg. Det bör delvis ske i form av medel till lokaleri det område där skolan ligger. På detta sätt kan framtidautbyggnad ske etappvis. För detta ändamål bör riksdagenanslå 9 miljoner kronor.Bidrag till fasta utbildningsresurser samt inventarier bördecentraliseras till OBS- samt förinvestering i utbildning, inventarier eller investering. Tilldetta bör anslås ett belopp av . Totaltanser vi att 10,2 milj skall tillföras Högskolan som en del avinfrastruktursatsningarna i och vidareutbildning för lokalvårdareStädbranschen i länet sysselsätter 6 000--10 000personer. Ser man på städbranschen i landet finner man attdet är ca 150 000 anställda.Det är nu hög tid att samhället engagerar sig så att vi fårfram en bättre utbildning dels ifråga om teknik, ergonomi,dels en allmänt breddad utbildning av yrket. En ökad statussamt en bättre kunskapsbakgrund är nödvändig för dennayrkesgrupp.På prov har en gymnasielinje i och Tierpfunnits. En ny utbildning i form av en permanent SR-linjebör startas på 3-årig gymnasienivå. SR står för begreppetSanering och rengöring.Vi anser att en ny gymnasieutbildning skall införas ochden bör med fördel läggas till någon av länets kommuner.Vägar och järnvägarI den särskilda motion som vi lägger kring dessa frågorframhåller vi att det är nödvändigt att forma en strategi förSveriges och varje regions utveckling under 1990-talet.Utgångspunkten skall vara, menar , att hela Sverigeskall leva och utvecklas.Ett lands och en regions utveckling och välstånd står idirekt förhållande till dess utbyggnad av infrastruktur.Enligt vår mening är infrastrukturen inte bara materiellatillgångar (t.ex. vägar och järnvägar) utan i lika hög gradicke materiella förutsättningar. Till dessa räknar viutbildning och forskning.Näringslivet och medborgarna ställer berättigade kravpå att infrastrukturen är av god kvalitet. Inte minst kommerEGs inre marknad att leda till ökade krav på väl fungerandeinfrastruktur i länderna. och måstedärför, oavsett om vi är medlemmar eller ej i EG, följadenna utveckling och göra motsvarande investeringar.Redan nu sker en kraftig anpassning ifråga om t.ex.brokvalitet m.m.KommunikationerCentern har länge haft kravet på ett snabbtåg tillSundsvall från . Enligt uppgift föreligger nukonkreta planer från SJs sida. Det innebär förostkustregionen i länet goda möjligheter till snabbarekommunikationer. Vi anser därför att bannätet snabbtborde förbättras hela vägen --Sundsvall.En förutsättning för att länet som helhet skall ha glädjeav detta är att man snabbar upp och ökar förbindelsernafrån västra till . På sträckan --måste en kraftig förstärkning göras av NorraStambanan genom länet. Det gäller såväl turtäthet somförstärkning av spåret för att möjliggöra snabbare tåg.När det gäller som också passerar länetmåste denna livsnerv i inland bevaras.En förutsättning för väl fungerande infrastruktur är atttransporter från länet kan ske åt olika håll. Vi ser med oropå den oklarhet som råder ifråga om trafiken ----. Det är olyckligt om den trafikenförsämras, eftersom det kan leda till att trafiken går överStockholm vid resor mot t.ex. och . Vianvisar för detta ändamål medel.VägarDet är av vikt att medel som tilldelas länets vägar ocksåsker till de mindre länsvägarna samt det enskilda vägnätet.Särskilt bör bärighetshöjande åtgärder för skogsbilnätettillföras så att leverans av virke kan ske under en större delav året. Det nuvarande grusvägsnätet bör erhålla en störredel av anslagen . Vi vill här hänvisa till den särskiltavlämnade motionen om kommunikationer i nya regionindelningVägverket har till regeringen redovisatsitt förslag, bl.a. en ny regional organisation. Enligt verketsförslag skall den länsanknutna vägförvaltningencentraliseras till sex regioner. Enligt förslaget skallvägförvaltningen i då centraliseras tillsammans medandra länsvägförvaltningar till en region.För del skulle vi ingå i en region tillsammansmed , och . Somhuvudort föreslås Sundsvall.Under förutsättning att en sådan omorganisationöverhuvudtaget skall ske är en lokalisering av flera skälnaturlig till . En samverkan och en ökadsamverkan med den infrastrukturella planeringen ochproduktionen som görs inom och harav vissa ansetts naturlig. Skulle detta ske bör en samverkanunderlättas så att man inte står inför enytterligare omgång av organisationsförändringar.Vi förordar en decentraliserad organisation av statligaverk och myndigheter. Ännu framgår inte klart vilken rollde lokala vägdistrikten, i vårt fall , västraHälsingland samt östra skulle få.Ett slutligt ställningstagande kring dessa frågor måsteske först då hela myndighetens organisationsförändringarföreligger.Glesbygds- samt offertstöd för marknadsföringsinsatserInom ramen för det regionalpolitiska företagsstödet ochglesbygdsstödet kan enligt gällande regler stöd utgå ocksåför immateriella investeringar av typenmarknadsföringsinsatser. Det finns dock mellan de tvåstödformerna en oförklarlig skillnad.Inom ramen för det regionalpolitiska företagsstödet kanstöd för immateriella investeringar utgå separat. Förglesbygdsstödet kan immateriella investeringar stödjasendast när stöd utgår för en materiell investering.Detta anser vi vara olyckligt. Ett företag som i övrigtuppfyller alla villkor för glesbygdsstödet, men som intebehöver investera i t.ex. maskiner utan har brister i sinmarknadsföring, kan inte få stöd för detta. Eftersom dennamöjlighet finns inom ramen för det regionalpolitiskaföretagsstödet bör möjligheten också öppnas inom ramenför glesbygdsstöd.Vid fjolårets riksdag öppnades möjligheten att geoffertstöd till företag som beslutar förlägga verksamhetutanför storstadsområdet. har fleralyckade satsningar gjorts med hjälp av denna möjlighet.Den tolkning av beslut som görs är att stödendast kan utgå när verksamheter flyttas frånStorstockholmsområdet. Detta är en olycklig åtgärd och enolycklig begränsning. Även flyttningar från andrastorstadsregioner bör innefattas i stödet.Lincentrum i HälsinglandProjektet , som startades 1988och är ett treårigt projekt, har som uppgift att lyfta framlinets möjligheter på alla olika nivåer. Från produktion tillmarknadsföring av de genuina produkter som tas fram.Genom satsningen på ett linspinneri i harintresset för en utveckling av en nygammal råvara hamnat ifokus. Spinneriet beräknar att när man har nått fullproduktion kommer man att spinna lingarn. För attinte vara beroende av import av lin, som man är , ärdet angeläget att nya metoder kommer fram för rötning ochtorkning. Sedan behövs ytterligare ny teknik.Det är nu viktigt att projektet permanentas och organiseras i ett lincentrum med enansvarig linkonsulent. Den löpande verksamheten börsamfinansieras mellan stat och berörda kommuner.Eftersom konsulenten skall ha rikstäckande uppgifter är detnaturligt med en statlig del i detta. Vi anser att en kostnadpå 1,4 miljoner skall tas ur medlen förinfrastruktursatsningar.JärnriketGästrikland har en obruten tradition av järnhanteringunder . Den har präglat landskapet och dessmänniskor. Hösten -88 startades, som ett led iBergslagssatsningen, ett treårigt projekt som syftar till attutveckla landskapets gruvor, hyttor, smedjor, herrgårdar,arbetarbostäder, forböndernas liv samt moderna industriertill en gemensam attraktion. Man presenterar ocksåindustrins och arbetets historia.Projektet är ett samarbete mellan kultur- ochturistintressen men är också att ses som ett av de få konkretabevisen på att landsbygden kan utvecklas i den lilla ortenför att visa gångna tider. Detta är en del av den satsning påBergslagsregionen som bör ske och en del av en nödvändiginfrastruktursatsning.Medel till detta bör anslås ur Bergslagspaketet.Länsmuseerna -- förlorarnaI regeringens proposition 1989 utlovades att det statligakulturstödet skulle förstärkas med 300 miljoner underperioden /90--1991/92.Den förre statssekreteraren i utbildningsdepartementetfick kulturministerns uppdrag att göra en utredning ominriktning och former. Rapporten som kom, gav en god ochpositiv bild av vilken betydelse länsmuseerna hade somsamordnare i länet för kulturen. Där stod:Länsmuseerna har en särställning i förhållande till andralänsinstitutioner genom den centrala roll de spelar inomkulturmiljövårdens organisation.Med hänsyn till vad som sagts om länsmuseernascentrala roll i kulturmiljövården finns det anledning attförorda en allmän förstärkning av länsmuseistödet. Dengenomsnittliga nivån på statsbidragsstödda årsverken börhöjas med 10 grundbelopp.I samband med budgetkraven /91 begärdelänsmuseet i 10 nya grundbelopp. Förbudgetåret har museet erhållt 3 nya grundbelopp. I sinlångsiktiga planering har man förutsatt att man skulle fåresterande grundbelopp under /92. Vi serdet som angeläget att regeringen ser över museernasekonomiska situation.Årets budgetproposition blev därför en svår missräkningför i . Återigen skjuts genomförandetav den reform som var socialdemokraternas vallöfte på enoviss framtid.Vi vill fästa uppmärksamhet på attvillkoren ändras för lönebidragsanställda. Detta är ettsärskilt problem eftersom museerna i genomsnitt har 34 %av det totala antalet anställda finansierade på detta sätt.Regeringen bör på denna punkt återkomma tillriksdagen med nytt förslag.Skogstekniskt museum i SkålsjönSkogen spelar en avgörande roll för arbetslivet i länet.Därför är det viktigt att bevara och vidmakthålla kunskapenom de ekologiska sambanden. I finns en samlingkring ett kulturpolitiskt intressant projekt som har bäringmot skog och skogsmiljö. Man bör se dem som en helhet:Skogsmuseet med tillhörande trädgård VallsHage. skogsarbetarby i ,Flottningsmuseet i samt ett utvecklat skogsteknisktmuseum vid Skålsjögården i kommun.Det skogstekniska museet vid i Ovanåkermåste nu få sina resurser för att denna helhet skall ernås ilänet. Det är av stort nordiskt intresse att mandokumenterar den snabba utveckling som ägt rum inomskogsbruket och dess mekanisering. Detta är inte minstviktigt med hänsyn till den fortsatta strukturomvandlingeninom nordisk skogsmaterielindustri.En förutsättning för projektet är att avnämarna, dvs.arbetsgivarna på skogens område, också tar sin del av ensådan verksamhet.Denna satsning är av stort intresse och bör därför snarastkomma till stånd. En sådan satsning stämmerutomordentligt väl med de förhoppningar som fanns iStatens kulturråds museiutredning, där man hävdade att deregionala och lokala museerna utgör en mycket storutbildnings- och folkbildningsresurs inom områdetEkologisk kunskapsspridning.Vi föreslår att 1 miljon som satsning påinfrastruktursatsning anslås för denna uppgift.2. Stöd näringslivets utvecklingNäringslivet behöver klara spelregler och landet en godekonomi. Den internationella högkonjunkturen har underett antal år lett till att länets industrier haft engod utveckling. Efterfrågan på arbetskraft har varit relativtgod. Därefter har situationenförsämrats.Den devalvering som regeringen genomförde 1983 gavfrukt . Men efter 1985 har återigen tappatmarknadsandelar.Den tredje vägens politik som socialdemokraterna gåtttill val på har torpederats. Regeringensekonomiska politik blir allvarlig för eftersom viär ett mycket exportberoende län och skall konkurrera påden internationella marknaden.Det som främst är oroande är att:Våratimlönekostnader har stigit , vilket är högre än ikonkurrentländerna.Våra konsumentpriser har stigitmed , varav genom politiska beslut.Vårökning av BNP är för låg jämfört med omvärlden.Regeringens stelbenta sätt att inte ge de mindre ochmedelstora företagen rätt att använda sinainvesteringsmedel har varit mycket negativt för de mindreoch medelstora företagen i vårt län. Vi registrerar medtillfredsställelse att regeringen nu möjliggör dettafrisläpp.Skattereformens felaktiga finansiering innebäratt man hårdbeskattar boende, mat, resor till och frånarbete samt kultur. Det är låginkomsttagarna och pendlarnasom får betala skattereformen.Arbetsmarknaden inger oroRedan nu (jan -91) inger arbetsmarknadsläget iGävleborg stor oro. Ett stort antal varsel har lagts ut ochfortsätter lågkonjunkturen ytterligare, vilket mycket idagtalar för, blir effekterna mycket oroande. Under perioden9101--9103 beräknas varsel för nära 450 personer att träda ikraft. Dels i form av uppsägning, dels i form av permitteringsamt korttidsvecka.Gävleborg hårt drabbat av konkurser 1990 var det län som drabbades mest avkonkurser, som uppgick till 253 st. Det innebar en ökningmed sedan föregående år och detta inger mycket stortbekymmer för framtiden. Det speglar dels den ekonomiskautvecklingen, dels de svårigheter som de små ochmedelstora företagen arbetar med.Lita aldrig på ekonomernas rikssiffror!I dec -90 var arbetslösa i länet. Räknar man ocksåin övriga utan arbete samt personer i olika former avåtgärder (dvs. samtliga sökanden vid AF), är siffran förGävleborg i dec -90 . Vid och Ljusdalsarbetsförmedlingar är av befolkningen föremålför insatser från arbetsmarknaden.Det totala antalet arbetslösa är vid samma tidpunkt4 905 vilket innebär att man är nere i de siffertal som råddeunder andra . I den försämring som ägtrum är det i åldersläget som den störstaökningen ligger.Ungdomen är en grupp som drabbats kraftigt av denförda socialdemokratiska politiken. Totalt är av18--19-åringarna arbetslösa och utan arbete. Iåldersgruppen 20--är situationen ännu allvarligare.Där är det som är utan arbete.Nedbrutet ser man att arbetslösheten är högst i Ljusdalmed arbetslösa i åldern 16--. Lägst är den iHofors med . Det senare har att göra meden låg sysselsättningsgrad för kvinnor, hög sjukfrånvaro ochhög andel förtidspensionerade. Även --,som är den största regionen i länet, har enungdomsarbetslöshet kring 5--i åldersgruppen 20--24år.Vi reagerar skarpt mot talet om medeltal då det gällerarbetslösheten. Det finns nämligen, om man ser landet somhelhet, betydande variationer i olika regioner.Det är av dessa skäl, som vi tagit upp här, vi ser detnödvändigt att i tillförsytterligare arbetsmarknadsresurser med 50 milj kr.Förnya arbetslivet -- 90-talets frågaTotalt hade 15 200 personer i länet förtidspension ellersjukbidrag i dec -89. Av dessa hade 13 200 förtidspension.Antalet förtidspensionerade, 60--, avarbetsmarknadsskäl var 486.Gävleborg har ett mycket högt ohälsotal. Bland dehögsta i landet. måste därför bli det decenniumdå man på allvar tar itu med det höga antaletförtidspensionerade och långtidssjuka. Ser man kommunvisvid hade det högsta sjuktalet, därefterkommer Söderhamn.Den startade arbetslivsfonden kommer attkunna ge bra exempel på hur förändrad organisation ochsatsning på rehabilitering kan ge en förnyelse inomarbetslivet som alla har glädje av. Både arbetstagare,arbetsgivare och samhället, dvs. främst dess skattebetalare.Detta genom att:Företagen och offentlig sektor måste fåner sjukfrånvaron.I dag lägger samhället ner ca 50miljarder på dem som står utanför arbetsmarknadenDenenskilde måste slippa lidande.För har det varit naturligt att medverka tillarbetslivsfondens verksamhet. går pengarna tillbaka tillarbetsgivarna/företagen i istället för densedvanliga skattehöjningsvägen. När såg man några höjdamomser gå tillbaka till företagen?Vi vill aktualisera frågan om hur effektivrehabiliteringen är och vilka insatser som ger det bästaresultatet. Det är viktigt att vi fortlöpande följer upp hur visatsar medel på rehabilitering samt studerar hur den slår ut.Avskaffa löntagarfondernaUnder åren 1984--1989 har ca 200 miljoner betalats in ilöntagarfondsavgifter från arbetsgivarna i vårt län.Löntagarfonderna har inte kunnat redovisa vad de givit iform av ökad sysselsättning för länet. Dessutom innebär deten urgröpt blandekonomi. Därför bör löntagarfondernaavskaffas.Fondernas medel som i jan -91 innehöll ca 21 miljarderkronor bör betalas tillbakadels genom återbetalning tilllandets invånare,dels till högre utbildning och forskningsamt speciellt till miljöstrategisk forskning.Medlen skulle genom detta förslag återgå till löntagareoch studerande i Gävleborg.Vi anser att löntagarfonderna skall avskaffas.Regional balansLänet har också en inomregional obalans eftersom denomstrukturering som ägt rum av skogsindustri, stål ochpsykiatri främst drabbat sysselsättningen i länetsinlandskommuner. Förändringar för stål och skogsindustrinkan slå hårt på vissa orter.Vi ser hur en förändrad marknad för exempelvisskogsmaskinindustrin grundligt kan förändraförutsättningarna för en bygd.Hela skall leva-kampanjen måste fortsätta. Denuppbackning som man förväntat från regeringen och olikalänsorgan har inte fortsatt. Det är nu viktigt att kampanjenfortsätter med ett offensivt arbete för att söka nyaarbetsformer och nya näringar.Vi ställer stora förhoppningar till att den nyaGlesbygdsdelegationen skall stimulera till nya former förverksamhet i glesbygden.Jord- och skogsbrukUnder har åkerarealen minskat mednästan en tredjedel. Man kan med den jordbrukspolitik somidag förs tyvärr befara en ytterligare minskning av länetsodlade arealer. Det vore mycket olyckligt om detta skulleleda till obrukade delar av landskapet på sina håll.Vi anser att familjejordbruksföretagen skall domineraäven . Den situation som råder , att två avtre lantbrukare får sin huvudsakliga försörjning av sinainkomster från annan verksamhet, är mycketotillfredsställande. Detta är ett direkt resultat avjordbrukets svaga lönsamhet.Det pågår nu en översyn av statens jordbruksnämnd sominnebär att man föreslår en förändrad områdesindelning förlänets jordbruk. Vi anser att detta inte får ske.Jordbruksbeslutet innebar att man slog fast attNorrlandsstödet av beredskaps och regionalpolitiska skälskulle finnas kvar. Därigenom har det förutsatts attNorrlandsjordbruket, dvs. även , inte skall fåförsämrade villkor.Riksdagsbeslutet om att Norrlandsjordbruketskall hållas skadeslöst för avregleringen måste ligga fast.Beträffande skogsvårdsavgiften, som slår mycketnegativt, anser vi att den skatten bör upphöra.Utveckla med särskilda insatser förGävleborgDet är inte rimligt att en akut industrikris behandlas heltannorlunda än en kontinuerligt pågåendestrukturförändring med minskade arbetstillfällen. Närstorstaden drabbades av nedläggning av Kockumsvarv skyndade regeringen fram med nya pengar (800 milj).Exempel finns på ytterligare paket i miljardklassen.Redan vid l985/86 väckte vi från sidaen motion om ett X-paket (är X län). Förslagettilldrog sig stort intresse i så gott som alla kommuner i länet,men avslogs dessvärre av riksdagen.Länsstyrelsen har därefter utarbetat ett X-paket. En radmyndigheter, organisationer och näringsliv har påbörjat ettbrett och aktivt arbete med en gemensam länsstrategi.Arbetet i fortsätter. Men det undanröjerinte behovet av aktivare regeringsinsatser i likhet med deinitiativ som man tagit i samband med satsningar på andraregioner.Även om stödområdets gränser ligger fast är det viktigtatt möjligheter ges för de investeringar som kan ske för attersätta arbetstillfällen som förloras.Länsanslaget till som anslås i regeringensbudgetproposition överensstämmer enligt vår mening intemed de behov som finns för att utvecklanäringslivsstrukturen.Vi anser att länsanslaget bör ökas till 85 milj. Vi anserockså att åtgärder bör vidtagas för att presenterasammanhållna insatser för att utveckla och attprojekt som är nödvändiga ur arbetsmarknadssynpunkt kanerhålla stöd som om det låg inom stödområdet.3. Bättre miljöLänet har naturliga förutsättningar för en bra natur ochlivsmiljö. För en framåtsyftande energipolitik bör nu enordentlig satsning göras på biobränsle i länet.