mot · GE02T215 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslags- och organisationsfrågor på trafikområdet InledningI en partimotion om infrastrukturfrågor (mot1990/91:T202) har lämnat konkreta åtgärdsförslagpå följande tre delar som berörkommunikationsdepartementets område:Banverketsanslag för byggande av stomjärnvägar tillförs ytterligare enmiljard utöver vad regeringen föreslagit.Vägverketsanslag för drift och underhåll av det statliga vägnätet tillförsytterligare en halv miljard för att åter iståndsätta kraftigtförslitna vägar -- främst bland annat länsvägarna.Enmiljard anvisas för beläggning av grusvägar.I denna motion tar vi upp ytterligare anslags- ochorganisationsfrågor på kommunikationsområdet.Centerns mål för trafikpolitikenCentern vill utforma trafikpolitiken så att den leder framtill ett decentraliserat, miljövänligt, mindre sårbart,näringspolitiskt starkt, effektivt och konkurrenskraftigtsamhälle.Trafiken har en omfattande inverkan på vår miljö- ochenergipolitik. En framåtsyftande trafikpolitik måste främjamiljövänliga transportsystem som inte rubbar denekologiska balansen. Transportsystemet måste i så storutsträckning som möjligt baseras på rena och förnyelsebaraenergikällor.En framåtsyftande trafikpolitik måste beaktaberedskaps- och sårbarhetsaspekter.Kommunikationspolitiken måste utformas så att denfrämjar ett decentraliserat näringsliv. Godadatakommunikationer, bra vägar och god post- ochteleservice är nödvändiga för företag, oberoende av var deär lokaliserade. I vissa fall gäller detta också tillgång tillvagnlasttrafik och/eller industrispår, flygplatser ochhamnar.Trafikpolitiken har en betydelsefull social roll.Kommunikationerna måste utformas så att de medverkartill att skapa goda levnadsförhållanden och brytaisoleringen för enskilda eller grupper av människor.Det trafikpolitiska beslutslägetÅr 1988 fattade beslut om inriktningen av denframtida trafikpolitiken. Under förberedelserna för dettariksdagsbeslut gavs intrycket att en samordnad planeringmed inriktning på att åtgärda följderna av decennier avförsummelser på trafikområdet skulle åstadkommas. Detframstod helt klart redan vid beslutstillfället attbeslutet inte kunde tillgodse detta krav. Framförallt varambitionsnivån -- särskilt på järnvägsområdet -- klartotillräcklig. Inte heller den organisationsstruktur som skulleförverkliga beslutet var särskilt klar.När nu i det närmaste har förflutit sedanriksdagsbehandlingen kan vi konstatera att trafikbeslutetsnarast utgjort inledningen till en trafikpolitisk debatt.Regeringen synes också hantera frågorna utan någonegentlig överblick. kom regeringen medytterligare förslag på infrastrukturområdet inom ramen fören näringspolitisk proposition. Inte heller hanteringen avdenna gav någon långsiktig klarhet om ambitionsnivåer ochorganisationsstruktur. Därför är det nu nödvändigt attsådan klarhet kan skapas. I en särskild partimotionom infrastrukturen (mot 1990/91:T202) har vi lämnatförslag som är ägnade att att skapa en sådan klarhet -- inteminst ifråga om finansieringsfrågorna -- på flera viktigainfrastrukturområden.Enligt mening är det angeläget attmiljöaspekterna vägs in med full kraft när utvecklingen avden framtida trafikpolitiken läggs fast. Det innebär blandannat att godstransporter till sjöss eller med järnväg måsteges företräde framför landsvägstransporter där detta ärmöjligt. Ifråga om persontransporterna måste kollektivatransportlösningar -- särskilt i storstadsområdena -- gesföreträde framför bilismen. Satsningarna på snabbtåg måstevara så målmedvetna att inrikesflygets expansion kandämpas. Vi har i en särskild partimotion om miljöfrågor(mot 1990/91:Jo749) presenterat flera förslag utifrån dessautgångspunkter. presenterade vid föregåenderiksmöte ett omfattande program för att minskatrafiksektorns negativa miljöpåverkan och kommer attföreslå ytterligare åtgärder i anslutning till att regeringenpresenterar den miljöpolitiska propositionen i vår.Samordnad investeringsplaneringRedan under allmänna motionstiden framhöll vibetydelsen av att en bättre samordning av investeringarna ilandtransporternas infrastruktur åstadkoms. Vi pekadebland annat på behovet av mycket nära samordning avvägverkets och planering. Senast i samband medatt föreläggs begärt förslag om uppbyggnad,styrning m.m. av den inrättade infrastrukturfonden måstefrågan om samordningen vara löst. Vi förespråkar enlösning som bygger på att investeringsplaneringen vidbanverket och samordnas.Nedläggning av transportrådetDen nu föreslagna nedläggningen av transportrådetligger i linje med de förslag presenterade förra året.Enligt vår mening synes emellertid rationaliseringsvinsternaav nedläggningen bli i blygsammaste laget. Reduktionenbegränsar sig till totalt 14 tjänster. En halvering avnuvarande antal tjänster vore enligt vår mening mer rimlig.Detta skulle kunna ge en besparing på ytterligare ca 5 milj.kr. bör lägga fast denna ambitionsnivå för detorganisationsarbete som förestår.Vi vill i detta sammanhang understryka vikten av attregeringen nu eftersträvar att förbereda förslag påtrafikområdet genom att tillsätta parlamentariskautredningar för att kompensera bortfallet av den kontaktytasom har representerat. Detta bör gesregeringen till känna.VägarDet är angeläget att den svenska trafikpolitiken, särskiltvägpolitiken, bygger på en realistisk uppfattning om bilensbetydelse och funktion i vårt samhälle. avpersontransportarbetet sker med bil. Denna andel varierardock mellan olika regioner i landet. Andelen varierar ocksåkraftigt mellan olika typer av ändamål med resandet. I storadelar av vårt land är bil det enda realistiska alternativet föratt kunna ta sig till och från arbetet, liksom för att nådagligvaruhandel, sjukvård, kultur- och fritidsutbud. Det ärbara där resandeunderlaget är någorlunda stort som detfinns möjlighet att erbjuda kollektivtrafik på acceptablaekonomiska villkor. Även för och släktbesök,framförallt för barnfamiljer, kommer bilen att spela enframträdande roll under överskådlig tid.Enskilda vägarDe enskilda vägarna är i särklass landets längsta vägnät.Huvuddelen av detta vägnät finns på landsbygden. I stortsett påbörjas alla uttransporter av hela skogs- ochjordbrukets produktion, respektive avslutas allaintransporter av insatsvaror och förnödenheter på dessavägar. De enskilda vägarna har även en mycket storbetydelse för allmänheten i form av turism, rekreation samtför fritids- och friluftsliv.De enskilda vägarna måste ses som en mycket viktig ochintegrerad del av landets totala vägnät med ett betydandesamhällsekonomiskt värde. Trots detta utgår statsbidrag förendast en fjärdedel, eller , av dessa vägar.Efter förslag från kunde anslaget till enskildavägar ges en kraftig förstärkning med 100 milj kr.Den enskilda väghållningen drabbas nu av en annanallvarlig tidigare inte beaktad effekt som enligt vår meningmåste kompenseras om inte den reala anslagstilldelningenavsevärt skall urholkas. Som ett led i skattereformen harvissa delar av den enskilda väghållningen drabbats avhöjningen av mervärdeskatt. För barmarksunderhåll ochbyggande ökar moms-satserna från till . Förvinterväghållningen ökar momsen från till 25 %.För att på ett bättre sätt kunna tillgodose de rimliga kravpå medelstilldelning som kan ställas mot den ovanbeskrivna betydelsen av denna del av det svenska vägnätetsamt för att begränsa momseffekterna anser vi attytterligare bör anslås utöver vad regeringenföreslagit.Nybyggnad eller modernisering av vägnätet?Det är endast små förbättringar i det samlade vägnätetsom åstadkommes genom nybyggnader. Om vägnätet skallnå upp till en standard som av transporttekniska ochekonomiska skäl är rimlig tar det säkert hundratals år avnybyggande. Mot denna bakgrund har vi tidigare föreslagitett vidgat underhållsbegrepp som också inrymde vissamoderniseringar.Reglerna för de samlade väganslagen bör vara sådana attinsatser för att öka framkomligheten och trafiksäkerhetenfrämjas. Målsättningen måste vara att åstadkomma ettsmidigare och jämnare trafikflöde inom ramen för detvägnät vi redan har. Detta kan exempelvis ske genom att sk stigningsfiler anläggs. Det är också möjligt att genommålning och skyltning även av vägsträckor utan stigningåstadkomma särskilda omkörningsfiler på vissa sträckor.Försök på mellan och har givitgoda resultat. Om bilisten vet att en säkeromkörningsmöjlighet finns inom rimligt avstånd avvaktarde flesta detta tillfälle. Säkerhet och framkomlighet kanockså förbättras genom att dubbla filer anläggs vidkorsningar. Vid sidan av program för nybyggnadbör således utarbetas ett moderniserings- ochuppgraderingsprogram för vägar som inte inom överskådligframtid kan bli föremål för nybyggnad. börriksvägsnätet ha uppgraderats så att en säker omkörning avlångsam trafik kan åstadkommas.Länstrafikanslaget (B 4)/89 finns ett särskilt anslag för byggande avlänstrafikanläggningar. Regeringen har rätt att fördelamedlen på de olika ändamål anslaget skall täcka. Enligtcenterns mening utgör den inbördes fördelningen av dessamedel mycket centrala politiska frågeställningar. Det ärdärför rimligt att får ta ställning tillhuvudinriktningen genom att anslaget delas påspecificerade delanslag. Detta bör ges regeringen till känna.Dessvärre saknas även underlaget att bedömaregeringens överväganden eftersom de inte presenterats.Enligt vår uppfattning är det dock angeläget att ytterligaremedel -- -- tillförs anslaget i första hand medsyftet att förstärka miljöprofilen. anser det särskiltviktigt att länshuvudmännen får en rejäl chans att utvecklalänsjärnvägarna. Kollektivtrafiksatsningar ochmiljösatsningar måste också förstärkas.Anslaget B 4. Byggande av länstrafikanläggningarbör således fördelas på följande delposter och med deytterligare tillskott vi här anger:n1.Länsvägar+ --2.Länsjärnvägar+ 150 milj kr3.Statskommunvägar+ --4.Kollektivtrafikanläggningar+ 50 milj kr5.Miljövänliga trafikmedel+ 50 milj kr6.Cykelleder+ 10 milj krAnslaget bör vara 1 333,5 milj kr.Gotlandstrafiken (E 3 och F)I propositionen föreslås ett minskat stöd till dengotländska flyg- och färjetrafiken. Stödet på 14,5 miljonertill flygtrafik på slopas helt, vilket sannoliktkommer att få till följd ett minskat antal avgångar medLinjeflyg, som erhållit ca 10 miljoner av det statligaanslaget.Flygföretaget har med ett stöd på 4,5 miljonerkunnat upprätthålla trafik på och ochmed ett uteblivet stöd kommer flyglinjen mellan ochKalmar att läggas ned.Dessutom föreslås det speciella fraktstödet på ca 6miljoner till lastbilsföretagen att helt upphöra, vilket dåbetyder dyrare transporter och därmed sämrekonkurrensmöjligheter för det gotländska näringslivet.Den samlade effekten av skattereformen medturistmoms och persontrafikmoms och så nu statsbudgetensindragningar på drygt 20 miljoner i de gotländskakommunikationerna kan komma att leda till en betydandeisolering av . Enligt mening bör stödet tillGotland behållas i nuvarande omfattning.Transportstödet till (G 2)Regeringen föreslår vissa neddragningar itransportstödet till . Enligt mening måstestödet bibehållas i minst nuvarande omfattning för attrimliga regionalpolitiska ambitioner skall kunnasäkerställas. Det är också angeläget att en viss vidgning avreglerna kan ske så att också egenföretagere kan komma iåtnjutande av persontransportstödet. Mot denna bakgrundberäknar vi att anslaget G 2 måste tillföras ytterligare 55milj kr.Riksfärdtjänst (G 3)har beräknat att anslaget tillriksfärdtjänst måste förstärkas kraftigt. Regeringenmotsätter sig detta och förslår oförändrat anslagsbelopp.Genom att omvandla anslaget till ett reservationsanslagsätts i praktiken också ett tak. Vi motsätter oss självfalletinte att riksfärdtjänsten görs effektivare ur ekonomisksynpunkt. Den metod som regeringen nu väljer riskerardock att medföra en kostnadsövervältring till kommunernasom dessa i rådande ekonomiska läge har svårt att bära. Detfinns också risk att de handikappade drabbas på ett sådantsätt att deras sociala isolering förstärks. Regeringen börhantera denna fråga efter överläggningar med kommunernagenom . Möjligheterna att påsikt inrymma stödet i skatteutjämningssystemet bör därvidbeaktas. I avvaktan på att dessa överläggningar leder tillresultat bör anslaget tillföras ytterligare . Anslagetskall även fortsättningsvis vara ett förslagsanslag.Interregional persontrafik (G 5)Enligt mening måste den nuvarande trafikenupprätthållas på de sträckor där staten köper interregionaltrafik. Vi begär därför ytterligare till köp avinterregional persontrafik på järnväg.Tillskottet bör säkerställa trafik på följande sträckor:nSträckaMilj krAntal tågparInlandsbanan601--3Gävle///Örebro253Kristianstad/Hässleholm85Fjärranslutningar i Värmland10Sundsvall/Östersund3,5Bibehållen omfattning av nattrafik på Norrland28Bibehållen omfattning av trafik på följande sträckor:Örebro--, --, --Södertälje10Bibehållen omfattning av trafik ----Skövde5Summa 149,5 milj krVi har inom detta anslag begärt för trafiken påInlandsbanan. Det är angeläget att staten ävenfortsättningsvis tar ansvar för denna bana. I vårinfrastrukturmotion har vi pekat på banans nationellabeydelse. Vi anser också att banan skulle kunna utvecklasur ett gemensamt nordiskt perspektiv. Särskilt banansmöjligheter att betjäna och förstärka det norskajärnvägsnätet bör studeras.Bidrag till avgasreningsutrustningRiksdagen beslutade att som ett led i miljöpolitikeninföra ett bidrag för installation av avgasreningsutrustning iden befintliga fordonsparken. Regeringen hävdar nu attutnyttjandet av detta bidrag har varit begränsat och föreslåratt bidraget avskaffas.Det bör i detta sammanhang erinras om att bidragetbeslutades av under motstånd från regeringenoch socialdemokraterna. Detta kan möjligen förklara denbristande entusiasm som präglat information ochmarknadsföring kring det av beslutadestimulansbidraget. Det låga utnyttjandet torde såledeskunna förklaras med dessa försummelser frånstatsmakternas sida.Enligt vår mening borde de rakt motsatta slutsatsernadras av det ringa bidragsutnyttjandet. Kraftfullareinformationsinsatser tillsammans med en höjning avbidragsnivån bör kunna medverka till att utbytet avavgasreningsutrustning i befintlig fordonspark snabbtintensifieras. Detta är en angelägen miljöfråga. Vad vi häranfört om den framtida utformningen av stödet börriksdagen ge regeringen till känna. Anslaget bör föras uppmed för /92.Sveriges kontinentförbindelserCentern har under en följd av år vid upprepade tillfällenkritiserat att regeringens inriktning av beredningsarbetetför de framtida kontinentförbindelserna varit ensidigtinriktad på att en för biltrafik skall byggas.Centern avvisar en bro över . En bro skulle ökabilismen och därmed dess miljöeffekter i . Det ärdesstom en mycket dyr lösning. Framtidens förbindelserkan ske med färjor som har miljövänliga motorer. Även enjärnvägstunnel mellan och kan vara enlösning. Planerna på en vägbro över utgår från attvägtrafiken ska öka. Annars blir bron olönsam. Genomförsbroplanerna blir det omöjligt att klara ambitionerna förmiljön. Föroreningarna från bron kommer att bli stora ochbiltrafiken kommer att öka på bekostnad av tåg- ochfärjetrafik.Enligt vår mening måste kontinentförbindelserbetraktas ur ett betydligt bredare perspektiv. FramföralltTysklands enande och den politiska utvecklingen i Polenoch skulle göra det naturligt att bedömadessa förbindelsefrågor ur ett helt nytt perspektiv. Nyakommunikationsleder genom håller på att öppnasför vilka en är en onaturlig omväg. Enparlamentarisk beredning av våra kontinentförbindelserutifrån dessa nya förutsättningar måste ovillkorligenkomma till stånd innan ekonomiska resurser binds i ettkraftigt miljöpåverkande Öresundsbroprojekt. Detta börges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målen för trafikpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordnad investeringsplaneringför infrastrukturen,3. att beslutar att nedläggningen avtransportrådet skall innebära att högst hälften av nuvarandetjänster förs till andra organ innebärande en ytterligarebesparing med 5 milj. kr.,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om parlamentariska utredningar,5. att till B 6. Bidrag till drift och byggande avenskilda vägar för /92 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med 80 000 000 kr.förhöjt anslag på ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om program för modernisering ochuppgradering av det befintliga vägnätet,7. att till B 4. Byggande avlänstrafikanläggningar för /92 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med 260 000 000 kr.förhöjt anslag om 1 . varvid förhöjningenfördelas till delanslagen Länsjärnvägar,Kollektivtrafikanläggningar, Miljövänliga trafikmedel ochCykelleder med de belopp som anges i motionen,8. att till E 3. Transportstödet för /92 anvisar ett i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt anslag om ,9. att till stöd till flygtrafiken till Gotlandanvisar ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användning avpersontransportstöd för (anslag G 2) även föregenföretagare,11. att avvisar regeringens förslag till ändraderegler för transportstöd för ,12. att till G 2. Transportstöd för Norrlandm.m. för /92 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt anslag om ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överläggningar medkommunerna om utformningen av riksfärdtjänsten,14. att till G 3. Riksfärdtjänst för budgetåret1991/92 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med10 . förhöjt anslag på . medoförändrad anslagsbeteckning,15. att till G 6. Köp av interregionalpersontrafik på järnväg för /92 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit eller således707 . att användas för uppköp av trafik på desträckor som anges i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informationsinsatser och höjdbidragsnivå i syfte att åstadkomma en intensifiering avverksamheten med installation av avgasreningsutrustning ibefintlig fordonspark,18. att till Insatser för utbyte avavgasreningsutrustning för /92 anvisar ,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtidakontinentförbindelser.