mot · GE02A31 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:113 En ny jämställdhetslag, m.m. utgångspunkterAlla människors lika värde och rättigheter är grundenför politik. Jämställdhetsarbetet måste utgå ifrånatt alla människor visar en ömsesidig respekt för varandrasintegritet, egenart och lika värde.Kvinnors och mäns erfarenheter och värderingar måstekomma till uttryck i samhällsarbetet. Det ger ett breddatoch bättre underlag för ställningstaganden ochbeslutsfattande. Det ger det politiska och fackliga arbetetnya infallsvinklar och dimensioner. Det ger också enmänskligare arbetsmarknad och en större social ochmiljömässig medvetenhet hos näringslivet.Kvinnor och män måste ha likvärdiga ekonomiska ochsociala möjligheter. Dessa strävanden ställer krav på att varoch en är beredd och ser det som en självklarhet att ta sindel av föräldraansvar och ett fungerande familjeliv.För att nå framgång i jämställdhetsarbetet krävsattitydförändringar. Vid sidan av politiska, ekonomiska ochsociala beslut måste ett långsiktigt arbete bedrivas genomopinionsbildning, information och ökadkunskapsspridning. Det är oftast inte möjligt att med enbartlagar, regler och föreskrifter av olika slag radikalt förändramänniskors attityder. Utbildningen spelar här en viktig roll.Ett framgångsrikt arbete för en ökad jämställdhetmellan män och kvinnor förutsätter att de förslag ochåtgärder som beslutas upplevs som motiverade. Om enåtgärd beslutas utan att beakta hur åtgärden mottas kan denmotverka sitt syfte. En viktig del i jämställdhetsarbetetmåste därför vara attitydpåverkan så att förslag omkvotering, förbud, särregler m.m. kan undvikas ellerminimeras.FamiljepolitikenFamiljepolitiken måste inriktas på att ge alla familjerekonomiska möjligheter att välja barnomsorg. Verkligvalfrihet kan bara uppnås när alla har ekonomiskaförutsättningar att välja barnomsorg och laglig rätt tillledighet för att ta hand om barn. förslag om ettbeskattat vårdnadsbidrag kombinerat med förbättradepensionsvillkor i samband med hemarbete med egna barnhar just denna innebörd.Det är av en avgörande betydelse frånjämställdhetssynpunkt att samhällets regler formas så attdet är möjligt för den enskilde att med full valfrihet ibarnomsorgen bibehålla sina möjligheter i arbetslivet ochinte förlora social trygghet.Jämställdhet i utbildningenUtbildningen är en viktig, kanske den viktigaste, delen iarbetet att nå ett mer jämställt samhälle. I barnens tidiga årgrundläggs de traditionella könsrollsmönstren. Det ärdärför viktigt att utbildningsväsendet präglas av enjämställdhetssyn. Detta måste gälla såväl förskola, skolaoch högre utbildning som utformningen av läromedel ochlärarutbildningen.Förebilder är viktiga för barn. Det är genom förebilderde lär sig hur samhället är uppbyggt och fungerar. De lär sigockså genom förebilder vad som är kvinnligt och manligt.Under förskole-, lågstadie- och mellanstadietiden mötereleverna nästan bara kvinnliga lärare. Kvinnliga lärare är iklar majoritet inom såväl lågstadium som mellanstadium.Den som barnen upplever som chef för skolan är rektorn,vilken oftast är man. De som serverar maten är oftastkvinnor. Här grundläggs barnens syn på vad som ärkvinnligt och vad som är manligt.Det är därför angeläget att uppnå en jämnarekönsfördelning på skolans område. Det är sannolikt ett avde viktigaste instrumenten för att långsiktigt förändraattityderna i samhället om vad som är mäns och kvinnorsuppgifter. En viktig åtgärd är att aktivt försöka rekryterafler kvinnliga rektorer (skolledare). En annan är attkraftfulla insatser görs för att få fler män att söka arbeteinom barnomsorg och skola.Inom högskolan är bristen på förebilder lika stor. Endastca av de forskningsstuderande utgörs av kvinnor. Enmycket liten andel av professorerna är kvinnor. Pågrundnivå är däremot drygt hälften av de studerandekvinnor. En mindre mansdominerad forskarvärld än förnärvarande skulle både vitalisera, bredda och förnyautbildningens och forskningens inriktning inom universitetoch högskolor.Ett första steg för ökad jämställdhet måste vara attförsöka få en jämnare könsfördelning på dessa tjänster. kan vara att få en jämnare fördelning mellan män ochkvinnor i de organ som fördelar forskningsanslag ochtillsätter tjänster i högskolan.Valen av utbildning inom högskolan är i högsta gradkönsbundna. Kvinnliga studenter är i majoritet i utbildningtill vårdyrken och i klar minoritet i teknisk utbildning.Dessa könsbundna val hänger naturligtvis samman med deattityder och förebilder vi redogjort för. För attjämna ut könsfördelningen bör omfattandeinformationsinsatser göras på grundskola och gymnasiumför att rekrytera det underrepresenterade könet.Eftersom utbildningen spelar en så stor roll förjämställdheten är det angeläget att jämställdhetslagenutformas så att den gäller även inom denna sektor. Därförföreslår vi senare i denna motion att lagen vidgas till att gällaalla sektorer i samhället.Kvinnliga forskareEn viktig del i arbetet för ökad jämställdhet är attkvinnliga forskare får bättre villkor och större möjligheteratt bedriva forskning. Möjligheterna att bedriva forskningpå ett framgångsrikt sätt bestäms ofta av faktorer vid sidanav ''forskarsamhället'' såsom t.ex. den sociala situationen,ekonomin, bostadsförhållanden etc. Det innebär i dagslägetatt kvinnor ofta har betydligt svårare att sammanhängandekunna ägna sig åt forskning, vilket är nödvändigt om manskall kunna nå ett resultat och därmed skapa sigförutsättningar för en forskarkarriär. Enligt vår mening ärsåledes ett förbättrat stöd till forskarstuderande avavgörande betydelse för att fler kvinnor skall ägna sig åtforskning.En annan viktig åtgärd är att omvandlautbildningsbidrag till doktorandtjänster så att deekonomiska förutsättningarna för såväl kvinnor som mänblir bättre. har anslagit 50 milj.kr. utöver regeringen för att kunna göra dennaomvandling i tillräckligt snabb takt.Ett problem för de kvinnliga forskarna är att få in sinaresultat i grundutbildningen. Det måste vara en självklarhetatt kvinnors forskningsrapporter bedöms som likabetydelsefulla som andra. En angelägen uppgift för fora förkvinnliga forskare är att på institutioner lyfta fram deresultat som uppnåtts. Detta arbete bör uppmuntras ochstimuleras.Kvinnor och ekonomiDen nu genomförda skatteomläggningen leder tillnegativa konsekvenser främst för kvinnor och barnfamiljer.Den har inte hjälpt till att främja jämställdhetsarbetet. Dehöjda boendekostnaderna och matkostnadernakompenseras inte av sänkta inkomstskatter för de kvinnorsom har låga löner. Enligt propositionen uppgår kvinnorsarbetsinkomst till av männens. Detta innebär att kvinnor generellt settinte får del av de marginalskattesänkningar somskatteomläggningen leder till, eftersom dessa främst gynnarhögavlönade.Skatteomläggningen bör därför omprövas i de delar somgäller moms på energi, byggande, persontransporter ochmat. Enligt ska momsen sänkas på mat ochbyggnadsvaror. Moms på persontransporter bör ej utgå.Energi skall inte beskattas med moms, utan medpunktskatter. Detta leder till sänkta levnadskostnader.I samband med reformeringen av den offentliga sektornges stora möjligheter till att starta nya företag. Dessaföretag arbetar på ett område som domineras avkvinnoyrken. Därför kommer kvinnligt företagande att gesökade möjligheter. Dessa företag skulle ha speciellt storbetydelse i de områden som har dåligt utbyggd service.Kvinnligt företagande i s.k. kunskapsintensivatjänsteföretag har också en mycket viktigutvecklingspotential.Utvecklingsfonderna bör kunna medverka i att hjälpakvinnor att starta egna företag. Även om viss uppmjukningskett är utvecklingsfondernas verksamhet huvudsakligeninriktad på tillverkningsindustrin och turism. Det är enligtvår mening viktigt inte minst med tanke på kvinnorsengagemang som företagare, att ytterligare breddafondernas verksamhet och ge stöd även åt serviceföretag.Utvecklingen inom dataområdet gör att det inomserviceområdet finns stora möjligheter för ett ökat kvinnligtföretagande. Vi anser att kvinnliga företagare som innehareller avser att starta företag inom servicenäringarna skall fåmöjlighet att i större utsträckning erhålla stöd viautvecklingsfonderna. Den indragning av 1,6 miljarder krfrån utvecklingsfonderna som regeringen nu gör ärbeklaglig. Det minskar förutsättningarna för kvinnor attstarta egna företag. har motsatt sig dennaindragning. Vi föreslår i en motion angående näringspolitikför tillväxt att utvecklingsfonderna tilldelas ytterligaremedel för hjälp till småföretagares marknadsföringsinsatserpå Europamarknaden.Kvinnors inflytandeI en fungerande demokrati är det utomordentligt viktigtatt kvinnors och mäns värderingar och erfarenheter fårkomma till uttryck i det politiska arbetet. Därför måstekvinnorepresentationen i beslutande organ inom näringsliv,fackliga organisationer, politiskt liv m.m. öka. Korporativastyrelser, t.ex. flertalet statliga styrelser, leder konsekventtill underrepresentation av ett av könen.Tillsättningssystemet för dessa måste ses över. De olikakvinnoorganisationerna har de bästa förutsättningarna attarbeta för en utjämning. De har dock svårt att påverka dekorporativa styrelserna. Där måste statsmakterna ta sittansvar.TrygghetssystemenArbetsmarknaden är könsuppdelad och kvinnorna harett betydligt smalare verksamhetsområde än männen.Kvinnor arbetar främst inom vård, service ochkontorsyrken och har oftast lägre löner än män. Detta lederockså till ytterligare orättvisor genom att vårt socialatrygghetssystem är kopplat till lönearbetet påarbetsmarknaden. Kvinnor arbetar oftare ochhar dessutom ofta lägre lön för likvärdigt arbete. Dettamedför lägre arbetslöshetsersättning, lägre sjukpenning ochlägre pension. Det är enligt vår mening inte acceptabelt atti det sociala trygghetssystemet bygga in orättvisor som berorav arbetsmarknadens utseende och sociala förhållandensom i mångt och mycket är ett arv från ett samhälle medandra attityder och värderingar till kvinnors arbete.Möjligheterna att uppnå mer likvärdiga socialatrygghetsvillkor mellan kvinnor och män förutsätter att desociala trygghetssystemen i större utsträckning utgår frångrundtrygghetsprincipen med möjligheter till individuellpåbyggnad i det sociala skyddet. Allt fler inser att detnuvarande pensionssystemet missgynnar kvinnor. Därförmåste grundpension införas.Målsättningen för det politiska arbetet måste vara attutveckla de nuvarande trygghetssystemen i denna riktning.Detta bör ges regeringen till känna.ArbetsmiljöInom vissa yrkesområden är arbetsmiljön särskilt tung,både fysiskt och psykiskt. Det gäller t.ex. förvårdbiträden -- en personalgrupp där arbetsskadorna ärmånga och personalomsättningen stor. Det är bl.a.nödvändigt att tekniska hjälpmedel tas fram som minskarde rent fysiskt tunga momenten inom vård och omsorg. Detär också nödvändigt att monotoni i arbetet motverkas.Ensidiga arbetsmoment kan t.ex. innebära betydande riskerför belastningsskador, förslitning m.m., vilket ofta drabbarkvinnor med monotona och ensidiga arbetsuppgifter. Inomindustrin är arbetsredskap och maskiner ofta inteutformade för att passa kvinnor.Arbetsmiljökommissionens redovisning av de mestutsatta arbetena visar att det oftast är kvinnor som utfördessa arbeten. Bland dessa finns lokalvårdare,industriarbetare och olika arbeten inom sjukvården.Belastningsskador drabbar ofta kvinnor på grund avensidiga och monotona arbetsuppgifter.Dessa belastningsskador leder ofta till långvarigasjukskrivningar och stort lidande för de drabbade. Blandmånga av dessa riskyrken är andelen invandrarkvinnor stor.Beroende på språksvårigheter och en annan kultur kandessa kvinnor ha särskilda problem med att komma till rättamed sin arbetsmiljö.Andra problem är arbete vid bildskärm, där det ännuråder oklarhet om hur omfattande skador bildskärmsarbetekan ge upphov till. Kvinnor drabbas ofta av diffusasymptom som är svåra att härleda till en viss sjukdom. Detfinns tecken som tyder på att dessa problem kan hasamband med kvicksilverförgiftning från t.ex. amalgam.Dessa samband bör undersökas i en brett upplagd studie.Centern har medverkat till att Arbetslivsfondeninrättats. Den skall användas för att förbättra arbetsmiljöeroch rehabilitering av anställda. Enligt vår uppfattning kanarbetslivsfondens medel komma till stor nytta för attförbättra kvinnliga arbetsplatser. Där finns storaproblem.Kvinnor som är har generellt sett svårareatt få belastningsskador erkända som arbetsskador. Manhänvisar ofta till att det är åldersförändringar. Vi anser attenhetliga bedömningsgrunder måste utarbetas för vad somräknas som arbetsskada, så att man kommer till rätta medorättvisorna i dagens system.Gymnastik i skolan är viktigt för att elever ska lära sigatt förebygga arbetsskador. Det är därför angeläget att slåvakt om gymnastiken i alla skolformer. Dess huvuduppgiftär att få alla elever att sköta sin kropp och sin hälsa samtstimulera till fortsatt kroppsrörelse på fritid. Ämnet måstefå en ännu starkare inriktning på ergonomi. Ett sätt atttillvarata flickors intresse är att dela upp klasserna efter köni gymnastik.ArbetstiderSamtidigt som den individuella arbetstiden har minskat,så har familjernas totala tid för lönearbete ökat kraftigtunder . Det har främst berott på attkvinnor i ökad utsträckning börjat förvärvsarbeta. Ofta fårkvinnor bära en dubbel börda med ansvar för försörjningför både hem och familj.Arbete är mer än lönearbete. Att sköta ett hem, ta handom barn eller gamla är också exempel på viktigaarbetsuppgifter. Arbetstiderna bör i ökad utsträckninganpassas till livet utanför lönearbetet. Utvecklingen motförkortad normalarbetstid måste fortsätta, vilket ger merutrymme för vardagliga arbetsuppgifter.Ett system med friare arbetstider och mer flexibelorganisation av arbetet är önskvärt. Enligt vår mening talarmycket för att en normal årsarbetstid bör fastställas inomvilken den enskilde och parterna får stor frihet till ett merflexibelt arbetsliv. Målet är en allmän arbetstidsförkortning,vilket ger utrymme för kortare daglig arbetstid. Varierandearbete genom kombinationer av olika sysselsättningar ocheget företagande ska uppmuntras.Arbetstiderna måste dessutom anpassas till individuellaförutsättningar under livets olika skeden. Möjlighet skafinnas att skjuta på pensionsåldern, eller att gå i pensiontidigare. I första hand måste småbarnsföräldrar fåekonomiska möjligheter att utnyttja den lagstadgade rättentill avkortad arbetstid. Detta är en viktig jämställdhetsfrågaför att möjliggöra ett delat ansvar i hemmet.Det är viktigt att män uppmuntras att ta större del avföräldraledigheten. Arbetsgivarna måste inse att både mänoch kvinnor är eller kan bli föräldrar och ta utföräldraledighet. Så länge kvinnorna tar ut dendominerande delen av föräldraledigheten begränsas derasmöjligheter till arbete. Beslutet om föräldraledighetensfördelning måste vara upp till den enskilda familjen.ArbetsmarknadenKvinnor och män skall ha lika villkor inom arbetslivet.Idag finns en markant orättvisa ifråga om kvinnors ochmäns arbetsvillkor och löner. Det är ett av de störstahindren mot ett jämställt samhälle.Det råder betydande skillnader mellan kvinnors ochmäns yrkesval. Arbetsmarknaden är könsuppdelad ochlöneskillnaderna mellan kvinnor och män stora och t.o.m.växande. Yrkesområden, där kvinnor utgör huvuddelen avde anställda, har haft en mycket svagare löneutveckling änområden där män utgör det dominerande antalet anställda.En bättre arbetsmarknad för kvinnor är av stor betydelseför utvecklingen av de regioner i som drabbats hårtav den socialdemokratiska koncentrationspolitiken. Denlågkonjunktur som den svenska ekonomin är på väg in iriskerar att förvärra situationen för kvinnorna.Lågkonjunkturen kan leda till att arbetsmarknaderna imånga regioner blir ännu mer mansdominerade. Förutvecklingen av en levande landsbygd är det av största viktatt arbetsmarknader finns för såväl kvinnor som män.Våld mot kvinnorI propositionen understryks att kampen för att kommatill rätta med våldsbrott som utövas mot kvinnor är en viktigdel i jämställdhetsarbetet. Från sida har vi ien stor partimotion understrukit vikten av åtgärder för stödtill brottsoffer och då särskilt kvinnor som utsatts förmisshandel. Vi har även betonat vikten av insatser för attkomma till rätta med de problem som sexuella trakasseriermot kvinnor innebär. I lagen föreslås att arbetsgivaren kanställas till ansvar för sexuella trakasserier i den mån de ärförenade med hot och/eller försämring av arbetsvillkoren.Enligt vår mening bör ett sådant ansvar gälla även dåtrakasserierna inte direkt påverkar arbetsvillkoren. Självaförekomsten av sexuella trakasserier måste kunna leda tillatt den som trakasserar ställs till ansvar.I nu föreliggande proposition föreslås att regionalt/lokaltutvecklingsarbete i frågor som rör våld mot kvinnor skallkomma till stånd. Syftet är att förbättra samarbetet mellanmyndigheter på olika områden samt mellan dessamyndigheter och frivilliga organisationer.Från sida ser vi detta som en mycketangelägen verksamhet för att stödja, skydda och hjälpakvinnor som utsatts för olika former av våldsbrott. Vi anserdärför att de ekonomiska resurserna till detta bör förstärkasmed utöver regeringens förslag, bl.a. med hänsyntill att detta förbättrar möjligheterna att ta regionala hänsynvid fördelningen av de ekonomiska resurserna för dessainsatser.JämställdhetslagenEn könsneutral lagstiftningRegeringen föreslår att lagstiftningen skall varakönsneutral men att det skall framgå att den siktar till attförbättra främst kvinnors villkor i arbetslivet.Vi anser att lagstiftningen skall vara könsneutral. Dettahar också stöd hos de flesta remissinstanser till utredningenoch hos lagrådet.Som regeringen mycket riktigt påpekar börjämställdhetsarbetet inriktas på det kön vars villkor iförhållande till det motsatta könets är i störst behov av attförbättras. Med dagens situation innebär det att det ärkvinnors situation som främst ska förbättras.Vi anser emellertid att lydelsen i 1 § lagförslaget fått enutformning som kan ifrågasättas. Lagrådet har också vid singranskning av lagen uttryckt tveksamhet överformuleringen av 1§ 2 mom och pekat på att det knappast är förenligt medstadgande i 2 kap 16§RF. Innehållet i den föreslagna bestämmelsen är också,som lagrådet påpekat, till sin typ ett motivuttalande somberor av faktiska förhållanden som kan ändras från tid tillannan och föreslår att bestämmelsen skall utgå ur lagen. Videlar lagrådets tveksamhet och anser därför att dennabestämmelse ej bör tas med i lagen.Vi anser att ett uttalande i förarbetena till lagen och ibeslutet i är ett lämpligare sätt att uttala att lagenfrämst siktar till att förbättra kvinnors situation.Vi föreslår därför att 1§ i den föreslagna JämL ändras till:Denna lag har till ändamål att främja kvinnors och mänslika rätt i fråga om arbete, anställnings- och andraarbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet(jämställdhet i arbetslivet).Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till kännaatt lagen främst siktar till att förbättra kvinnors situation.Lagstiftningens tillämpningsområdenEnligt uppfattning finns det anledning attöverväga om jämställdhetslagen (JämL) bör gälla för ettstörre område än det arbetsrättsliga. I första hand börutbildningsområdet komma i fråga. Detta område har denstörsta betydelsen för att åstadkomma ett jämställtsamhälle. Det är av särskild vikt att JämL får gälla just påutbildningsområdet eftersom det råder ett viktigt sambandmellan utbildning och arbetsliv.Regeringen bör därför återkomma med förslag tillriksdagen som syftar till att bredda JämL:stillämpningsområde.JämställdhetsplanRegeringen föreslår att arbetsgivare som har tio eller fleranställda i lag skall åläggas att upprätta en plan förjämställdhetsarbetet under det kommande året.Regeringen anför att jämställdhetsplanerna bl.a.behandlar åtgärder som arbetsgivaren enligt lagen ärskyldig att vidta. Vi anser att arbetsmarknadensorganisationer måste ta aktiv del i att bevaka att lagarnaföljs.Jämställdhetsarbetet ska bedrivas vid alla företag, menatt lagstifta om inrättande av årliga planer kan enligt vårmening uppfattas som ett byråkratiskt tvång som riskeraratt motverka sitt syfte.Däremot bör det vara i företagets eget intresse att isamråd med de fackliga organisationerna utforma en policyför jämställdhetsåtgärder som följs upp och revideras medjämna mellanrum. Detta bör emellertid ske påfrivillighetens väg och inte genom lagstiftning.Jämställdhetsarbetet måste vara en naturlig del avarbetslivet.I moderna företag måste jämställdhet ses som ett viktigtmål för att skapa en attraktiv arbetsplats. Därför måste detligga i såväl arbetsgivares som arbetstagares intresse attfölja lagarna och därutöver frivilligt vidta fler åtgärder förstörre jämställdhet.KollektivavtalRegeringen föreslår att reglerna om aktiva åtgärderalltjämt skall kunna ersättas med andra regler ikollektivavtal. Det innebär att parterna kan avtala bortdelar av lagen och JämO:s inflytande. Detta kan leda till attavtalen inte får den skärpa som lagen har, speciellt somförhandlingarna om avtal ofta sköts av män.Vi motsätter oss detta förslag. Kollektivavtal ska intekunna skydda delar av arbetsmarknaden från JämO:stillsyn. Dessutom måste JämO få möjlighet till insyn ochrätt att inhämta uppgifter från arbetsgivare. Vi föreslår attlagen skall gälla hela arbetsmarknaden och inte kunnaersättas med regler i kollektivavtal.På detta vis får också JämO möjlighet att följaefterlevnaden av lagstiftningen på helaarbetsmarknadsområdet.LönediskrimineringCentern har tidigare krävt att en parlamentariskkommitté tillkallas med direktiv att genomföra enarbetsvärdering av olika yrkessektorer för att kartläggaskillnader och analysera bakgrunden till attkvinnodominerade yrken oftast värderas lägre än yrken därmän dominerar. Ett system med arbetsvärdering finns idaginom EG.Regeringen aviserar nu att en särskild utredare skalltillkallas, bl.a. för att göra en analys av möjligheterna attanvända arbetsvärdering som ett instrument för jämförelserav arbeten. Vi anser att tiden är mogen att genomföraarbetsvärdering. Den utredning som avses tillsättas bördärför få direktiv att genomföra detta i enlighet med vadsom ovan anförts. Detta innebär en harmonisering till deregler som gäller inom EG.Lika lön för lika eller likvärdigt arbete är ett viktigt målför arbetet med jämställdhet på arbetsmarknadens område.Statistiken visar att mycket arbete kvarstår att göra innanmålet uppnåtts.Centern anser att aktiva insatser bör göras för attpåskynda arbetet för att nå målet om lika lön för lika arbete.Ett sätt är att ålägga arbetsmarknadens parter att årligenredovisa vilka åtgärder som vidtagits för att nå målet.Redovisningen bör ske till JämO.Det är viktigt att arbetsmarknadens parter tar sitt ansvarför att målsättningen om lika lön för lika eller likvärdigtarbete ska kunna uppnås. Statsmakterna kan med hjälp avovan föreslagna redovisningsskyldighet påskynda arbetet.Vad som ovan anförts om redovisningsskyldighet förarbetsmarknadens parter bör ges regeringen till känna.PåföljderVi anser att skadestånden bör höjas för brott mot JämL.Den situation som råder, där Arbetsdomstolen mycketsällan vågar döma i den diskriminerades riktning, leder tillatt många blir utan rimlig ersättning. Skadeståndet måsteligga på en nivå som avskräcker från att bryta mot JämL.Eftersom det är svårt att ha en annan nivå på det allmännaskadeståndet än i andra mål anser vi att även ett ekonomisktskadestånd som kompensation för utebliven lön och andrautlägg ska kunna utdömas. Detta bör maximeras till sexgånger den uteblivna lönen.JämställdhetsnämndenVi föreslår att jämställdhetsnämnden avskaffas. Denfyller ingen funktion och har inte avgjort ett enda ärendesedan den inrättades. Nämnden skriver själv i sittremissyttrande att ''...del känt starktveksamhet beträffande sitt existensberättigande''.Den funktion som berättigar nämndens existens ärvitesföreläggande enligt 9§ första stycket JämL. Vi anser att denna funktion kanläggas över på JämO.