mot · GE02T202 · 1991-01-25 00:00:00 — som det självfallet är angelägetatt bygga ut och modernisera den svenska infrastrukturenmåste naturligtvis insatser göras för att vidmakthållakvaliteten i redan gjorda investeringar. Enligt vår meningkräver detta att insatserna för underhåll förstärks kraftigt.Det gäller särskilt länsvägarna som oupphörligen drabbasav långa avstängningsperioder under tjällossningen.Berörda näringar -- exempelvis skogsindustri och turism --drabbas av betydande ekonomiska förluster. Enskilda somär beroende av vägen för arbetspendling drabbas också.Mot denna bakgrund föreslår vi att anslaget B 2. Drift och underhåll av statliga vägar tillförs ytterligare500 milj kr utöver vad regeringen föreslagit.b. VA-nätetI finns vatten- och avloppssystem av mycketvarierande ålder. I vissa städer är delar av VA-nätet frånseklets början, men den största utbyggnaden skedde påsextiotalet. -- då avloppsnätet i våra tätorter i principär färdigbyggt -- är drygt hälften av avloppsnätet från mittenav sextiotalet eller . Av alla kommunalaförsörjningssystem är VA-systemet det största och mestkostnadskrävande.Det totala VA-nätet omfattar , varav drygthälften är avloppsledningar. Läckage från avloppssystemenmedför miljöförstöring och erosion i omgivande markskikt.Till följd av detta sker sättningar i mark, vägar och gator.Ett växande problem är att flödet i rörsystemet hindras medstopp och översvämningar som följd.Även för vattenledningsnätet ökar behovet av åtgärderp g a rörbrott, rost och förhöjt pH-värde i mark och vatten.Under senare tid har också kommit rapporter om attkvaliteten på vattenledningsvattnet blir allt sämre genomolika föroreningar. Vattenledningssystemen läcker igenomsnitt ut av vad som lämnar vattenverketpå väg till konsumenten.Skall inte avlopps- och färskvattennäten snabbtförsämras, krävs att underhåll och förnyelse håller jämnasteg med slitage och förstörelse. Med nuvarandeförnyelsetakt ersätts avloppsrör med en fysisk livslängd av20--i en takt som förutsätter hållbarhet.Det behövs alltså en mycket kraftig förstärkning avunderhållet och förnyelsen av VA-nätet på många håll ilandet.Ett målmedvetet åtgärdsprogram för att undanröja dethot som ligger i ett framtida sammanbrott av de svenskaVA-systemen och att systematiskt ta igen eftersläpningenskulle t ex kunna rikta in sig på att fram till i första hand förnya den del avavloppsledningssystemet som är anlagt före 1965.Ett första steg bör vara att kartlägga avloppssystemensutbredning och tillstånd och identifiera de system sommåste ges förtur.Ett program för förnyelse och förbättringar av VA-nätetbör omfatta en redovisning av de effekter på miljön som deneftersatta förnyelsen innebär. Vidare bör i programmetbedömas de sysselsättningseffekter som kan erhållas ochredovisas de arbetsmiljöproblem som finns.Vi föreslår därför att regeringen kallar kommunerna tillöverläggningar om ett åtgärdsprogram. Regeringen böråterkomma med förslag till om ett statligtstimulansbidrag för att snabbt komma igång medåtgärderna.c. Utbildning/forskningUtbildningsväsendets roll som en del i infrastrukturenhar kommit att uppmärksammas allt mer.Kunskapssamhället bygger på att utbildning och forskningfår större betydelse. Detta ställer höga krav påutbildningsväsendet.GrundskolanI den lokala samhällsmiljön är det viktigt attutbildningens mest grundläggande former finns att tillgå.När denna tillgång hotas upplevs det inte sällan som att helabygdens framtida existens sätts ifråga. Enligt centernsmening är det angeläget att en mycket decentraliseradstruktur kan upprätthållas på grundskolenivån, även ismåskaliga skolformer. Man måste också vara beredd attacceptera vissa fluktuationer i elevunderlaget om manbedömer att elevunderlaget på kan säkerställas.Enligt bedömning kan det statsbidragssystem somriksdagen beslutat om fungera tillfredsställande idessa avseenden under förutsättning att den ekonomiskanivån i systemet kan upprätthållas.GymnasieskolanGymnasieskolan, som är den första frivilliga nivån iutbildningssystemet, har en mycket påtaglig betydelse förden samlade infrastukturen i samhället. Medvetenhetenhärom är stor på lokal nivå. Åtskilliga kommuners kamp föratt få en egen gymnasieskola är bevis härför. Enligt centernsmening är det mot denna bakgrund angeläget att denkommunala nivån nu tillåts att själv leda utvecklingen ochlokaliseringen av den gymnasiala utbildningen. Det nyligenbeslutade statsbidragssystemet skulle i princip medge att såsker. Regeringen har dock valt att även fortsättningsviscentralt reglera nyetableringar på gymnasienivån trots attstatsbidragets konstruktion egentligen utformats för attfrämja lokala initiativ och lokal samverkan.Linjestrukturen i gymnasieskolan har stor betydelse fördess möjligheter att etableras i decentraliserade former. Detär därför angeläget att antalet linjer kan begränsas jämförtmed nuvarande förhållanden. Möjligheterna till samläsningmellan olika linjer och med den kommunalavuxenutbildningen måste också aktivt tas till vara.Den högre utbildningen och forskningenSveriges internationella konkurrenskraft är starktberoende av att vi kan prestera ett avanceratkunskapsinnehåll i de produkter och tjänster som erbjuds.Detta kräver satsningar på utbildning och forskning i enbetydligt större omfattning än som är fallet. Det finns tilloch med prognoser från ansvariga organ som antyder enutveckling där antalet högskoleutbildade, uttryckt somandel av befolkningen, skulle komma att minska . Detta är mycket oroande eftersom vi redan idagsläget ligger efter flera viktiga konkurrentländer. Detkrävs investeringar i lokaler och utrustning för att förstärkaden högre utbildningen och forskningen.I en kommittémotion angående högskolan föreslår vi enutbyggnad av antalet utbildningsplatser. Vi föreslår att 1miljard kronor satsas på investeringar i lokaler ochutrustning för att möjliggöra en ökad utbildningsvolym ochförbättrad forskning.UtbildningsbenägenhetBenägenheten att söka sig till högre utbildning är starktberoende av närheten till utbildningsutbudet. Det har blandannat visats av regionalpolitiska kommittén (REK -87). Ikommuner och i närområden till universitet är viljan attövergå till högre utbildning betydligt högre än i andraområden. , när högskolans roll för fort- ochvidareutbildning kommer att öka, är det viktigt att närhetentill studieorten uppmärksammas ännu mer. För mångastuderande är det inte aktuellt att söka sig bort frånhemorten till någon av de traditionella universitetsorterna.Valet står istället mellan att studera eller att inte göra det.De kategorier som nås av högre utbildning genom att dennabyggs ut på nya orter eller erbjuds i nya decentraliseradeformer innebär således ett tillskott av studerande totalt sett.Någon större konkurrens om de studerande mellanexempelvis universitet och regionala högskolor föreliggerinte.De fasta forskningsresurserna i vårt land är idaglokaliserade till de sex universitetsorterna samt Luleå.Rymdforskningen i och Lantbruksuniversitetetsmycket spridda organisation är exempel påforskningsmiljöer utanför universitetsorterna.I kan studenter från nästan hela landet nå enhögskola eller ett universitet med fasta forskningsresurserinom ett avstånd av högst . Även i är dengeografiska täckningen bättre än i . För bådeFinlands och del är den uppnådda strukturenresultatet av medvetna satsningar under efterkrigstiden.Även i har en betydligt bättre täckning uppnåttsunder men de ''vita fläckarna'' är i särklass störsti vårt land.Regionala högskolor -- en resurs för regional utvecklingDet är av stor betydelse för en utvecklad infrastruktur attde små högskolorna stärks. De små högskolornas fördelar --en liten obyråkratisk organisation och breda lokalakontaktytor -- måste tas tillvara. De har ocksåbetydelsefulla uppgifter för kompetens ochkunskapsspridning i samarbete med näringslivet i deregioner där de verkar. Det är mot denna bakgrund somcentern aktivt verkat för de högskoleutbildningar som nustartas i och . har ocksåföreslagit ytterligare högskolor i och samtomfördelning till inom universitet.Inriktningen av högskolornas verksamhet bör anpassasefter de lokala förhållandena och stimulera till utveckling avny teknik och öka den tekniska och ekonomiskakompetensen i en region. De regionala högskolorna böräven omfatta samhällsvetenskapliga och humanistiskaämnen, för att ge ett så brett utbud av utbildningar sommöjligt.Staten måste göra insatser för att med bl aoffertstöd och omlokalisering av statliga funktionerkomplettera den utbildnings- och näringslivsmiljö som skallbyggas upp.Nylokalisering av fasta forskningsresurserUmeå universitet och tekniska högskolan i ärexempel på satsningar på utbyggd högre utbildning ochforskning som bland annat motiverats av regionalpolitiskaskäl. De flesta torde vara ense om att satsningarna harhaft en mycket gynnsam effekt för hela norra framväxten av dessa utbildningssatsningar kan därförge flera uppslag som kan föras vidare till nya orter. Det äremellertid angeläget att redan nu understryka attregionalpolitiska motiv givetvis inte får styra utvecklingenav den högre utbildningen och forskningen.Regionalpolitiska motiv för forskningssatsningar skallkomplettera de rent forskningspolitiska motiven -- inteersätta dem. Det innebär bl a att forskningsprestationernas kvalitet ochforskningsresultatens internationella tillgänglighet inte fåreftersättas.Fyra nya universitet före år 2000Bland de högskolor som saknar fasta forskningsresurserutgör de gamla s k universitetsfilialerna -- , och --en grupp som har kommit längre i sin utveckling än övrigamindre högskolor. De drar till sig ett större antal studerandeoch har i många fall inlett betydande forskningsprogram.När man talar om de medelstora högskolorna är det iallmänhet dessa tre som avses. Det kan i detta sammanhangnoteras att en av de tidigare universitetsfilialerna ---- har gått ytterligare ett steg längre ochutvecklats till landets sjätte universitet. Bland de mindrehögskolorna intar /en särställninggenom framförallt sin storlek. anser att nyauniversitet bör inrättas i , , ochSundsvall/i samverkan med omkringliggandehögskolor. Detta ger ett varierat utbildningsutbud irespektive region.Andra möjligheterEn högskola skall t ex kunnaetablera en kurs med teknisk eller ekonomisk inriktning påen ort och sedan flytta verksamheten till en annan ort -- dvsambulerande högskoleutbildning. Ävendistansundervisning, som väckt ökat intresse, måsteförstärkas.Utveckla lokala kunskapsmiljöerEn annan möjlighet att utveckla den svenskaorganisationen för högre utbildning och forskning är atthögskolan tillsammans med myndigheter och företag påhögskoleorten utvecklar en lokal kunskapsmiljö med vissprofil. Utlokaliseringen av statliga verk tillsammans medetablering av nya högskolor kan sägas utgöra grundenhärför. Vi har redan tidigare pekat på att skullekunna vara en lämplig ort för lokalisering av högre juridiskutbildning och forskning med den anknytning tilldomstolsverk, hovrätt och kammarrätt som där kanåstadkommas. Om där också lokaliseras polisutbildning,vilket är motiverat med tanke på denna utbildningsomfattning skulle ett nationellt centrum för forskning ochutbildning om rättsfrågor och rättskipning kunna växa fram.På samma sätt skulle etablering av forskning och utbildningom trafik- och trafiksäkerhet i /kompletterade myndigheter (vägverk, banverk och trafiksäkerhetsverk)som finns där så att ett nationellt centrum för trafikfrågorkan växa fram.Kultur som en regional utvecklingsfaktorI dagens regionalpolitiska diskussion har allt störreuppmärksamhet kommit att riktas mot infrastrukturensbetydelse för utveckling på en ort eller i en landsdel.Kommunikationernas betydelse växer.Utbildningsstrukturen tilldrar sig ständigt ökande intresse.Under senare tid har också kulturens roll för en fungerandeinfrastruktur kommit att uppmärksammas. Enligt centernsmening finns det anledning att betona kulturens regionalautvecklingskraft ännu mer . Vi anser att det ärsärskilt viktigt att denna insikt får prägla framföralltkultursatsningarna i landsting och kommuner.Tvåårsprogrammet för regionala satsningar fullföljs inteav regeringen. Grundbeloppen ökas inte. Dessutom spararregeringen på verksamhet, vilket går ut överturnéverksamheten. avvisar dessa neddragningar.4. FinansieringStaten har ett grundläggande ansvar för att investeringargörs i infrastruktur. Att staten har ansvaret betyder dockinte att skattemedel alltid behöver användas tillinvesteringar i infrastruktur.Regeringen har tidigare (prop. 1989/90:88) föreslagit atten infrastrukturfond inrättas för finansiering avinvesteringar inom järnvägs- och kollektivtrafikområdena.Centern har begärt förslag om fondens uppbyggnad,funktion, styrning, placeringsprinciper och metoder förprojektprövning. behandling av frågan(1989/90:TU27) ledde till att uttalade attregeringen måste återkomma i frågan.Utskottet uttalade med anledning av en centermotion attmedlen ur fonden skall användas så att trafikensmiljöpåverkan begränsas, infrastrukturen för 2000-taletsbehov utvecklas, effektiviteten inom transportsystemethöjs, trafikförsörjningen i alla delar av landet säkerställssamt trafiksäkerheten höjs.Utskottet uttalade också det angelägna i att medlenkommer till användning . Man påtaladeatt det torde vara möjligt att relativt omgående påbörjavissa investeringar med stöd från fonden.Vi noterar att regeringen nu aviserar att man undervåren avser återkomma med förslag om infrastrukturensfinansiering samt förslag om en reformeradinvesteringsplanering. Vi anser att regeringen onödigtfördröjt frågans handläggning och därmed försenat denödvändiga investeringarna i infrastrukturen.Riksdagen har beslutat att till infrastrukturfonden underinnevarande budgetår avsätta , och förnästkommande föreslår regeringen att ytterligare 5miljarder kr avsätts. Vidare anser regeringen att ytterligareminst utöver ordinarie anslag bör avsättasunder för investeringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafik.Centern anser att investeringarna i infrastruktur ärotillräckliga. Vi är också tveksamma till utformningen avinfrastrukturfonden. Nedan presenterar vi en möjlighet attanvända frigjort kapital vid försäljning av statliga företag tilloffensiva investeringar. I samband med att regeringenpresenterar sitt förslag om infrastrukturfonden återkommervi med ett detaljerat förslag.Regeringen har aviserat att den är beredd att avsätta 5,5miljarder kr till storstadssatsningar. Det är enligt centernsuppfattning en absolut nödvändighet att medlen tillstorstäderna används till miljövänliga investeringar. Deförslag som diskuterats i har inte den profilen.För har bl a föreslagit:spårvägar i utbyggdRoslagsbana modernisering och upprustning avtunnelbanan miljöupprustning och utbyggnad avbekväma bytespunkter och terminaler i kollektivtrafikenSatsningar på spårbunden trafik har ett mycket starktstöd i opinionen i . Enligt enopinionsundersökning presenterad anseren klar övervikt () av de tillfrågade attframkomligheten bäst förbättras om en utbyggnad görs avden spårbundna trafiken. Utbyggnad av vägnätet stöds baraav 27%.Nytt kapital till infrastrukturI en gemensam motion med liberalerna ochmoderaterna föreslår vi att en omfattande försäljning avstatliga företag sker.Den statliga företagsgruppen representerar en väsentligdel av såväl industriell som annan verksamhet. Staten bör,enligt vår uppfattning, endast verka inom sådana områdendär staten har ett särskilt ansvar eller har väsentligt bättreförutsättningar att bedriva verksamhet än privata företag.Staten har inget intresse i själva ägandet, utöver deundantag som ovan angivits. De tillgångar som de statligaföretagen representerar kan vid en försäljning överföras tillinvesteringar i infrastruktur.Försäljning av statliga företag eller delar därav frigör ettbetydande kapital. Vi anser att detta ska användas på ettsätt så att det kommer hela samhället och alla medborgaretillgodo. Vi vill omvandla passiv statlig förmögenhet tillaktivt byggande av . Det är därför lämpligt att detinvesteras på ett sådant sätt att andra för samhället viktigareala tillgångar byggs upp. Investeringar i infrastruktur,enligt vårt förslag, är ett mycket angeläget område.Vi bedömer att en försäljning av statliga företag om ca10 miljarder kr är en rimlig nivå. Denna nivå tordeinte vara något problem för en väl fungerandekapitalmarknad.Centern föreslår att delar av detta kapital används till attgöra investeringar i infrastruktur. Vi avsätter i dennamotion till investeringar påkommunikationsområdet och till investeringari lokaler och utrustning för högre utbildning och forskning.Detta innebär att vi använder /92. Resterande kapital från utförsäljningenav de statliga företagen bör avsättas för att senare användasinom samma områden. I samband med behandlingen avregeringens aviserade proposition om infrastrukturenåterkommer vi med förslag härom.Centern har tidigare föreslagit att järnvägsobligationersom erbjuds till allmänheten kan vara en del avfinansieringen av järnvägsutbyggnaden. Denna form avfinansiering bör regeringen också överväga vid utformandetav investeringsplanerna.Annan finansieringNäringslivet kan i vissa fall vara berett att investerariskkapital i infrastruktur. Det kan t ex gälla en väg för attstärka sin egen kokurrenssituation. Genom förhandlingarkan stat och näringsliv komma överens om fördelning avfinansiering av speciella projekt. Det övergripande ansvaretåligger dock alltid staten.Avgiftsfinansiering av hela eller delar av projekt kanockså övervägas. Denna finansiering kan dock inte räcka tillför att helt finansiera vägnätet eller vissa sträckor. Det kandock utgöra en del i finansieringen. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av endecentralistisk inriktning av samhällsinsatserna och att enregional balans är ett centralt mål för besluten inom allapolitiska sektorsområden,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sambanden mellan målenregional balans, en stark samhällsekonomi och en godmiljö,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den ekonomiska politikensinriktning och betydelse för möjligheterna att nå måletregional balans samt om regional balans som enförutsättning för en effektiv ekonomisk politik,1]1. att till D 2. Nyinvesteringar i stomjärnvägarför /92 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag om totalt ,2. att ger regeringen till känna den i motionenangivna planen för tidigareläggningar avjärnvägsinvesteringar,3. att för /92 anvisar . till förstärkning av bärighet och beläggning avgrusvägar enligt de riktlinjer som anges i motionen,4. att till B 2. Drift och underhåll av statligavägar /92 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt anslag på . varvid förhöjningen fördelas till de ändamål somanges i motionen,5. att hos regeringen begär att förslag till ettsamlat program på . för investeringar i stomjärnvägar under perioden1991--2000 framläggs senast /riksdag,[att begär att regeringen tar initiativ tillförhandling med kommunerna i syfte att säkerställaunderhåll och förnyelse av kommunernas VA-nät i enlighetmed vad som anförts i motionen,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklandet av de regionalahögskolorna,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildandet av fyra nyauniversitet,3]6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av den s.k.infrastrukturfonden,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljning av de statligaföretagen,4][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om järnvägsobligationer.5]