mot · GE02Fi608 · 1991-01-25 00:00:00 — Sparande och decentraliserat ägande Sparandets betydelseSparandet är nödvändigt för att kunna investera.Investeringar är nödvändiga för en god ekonomiskutveckling. Utan sparande ingen välfärd. Ett företag sominte självt kan finansiera sina investeringar måste låna. OmSverige som nation: hushållen, företagen, kommunerna ochstaten inte sparar tillräckligt blir det nödvändigt att låna iutlandet. För lågt sparande ger underskott i betalningarnamed utlandet = underskott i bytesbalansen.Det stora och växande bytesbalansunderskottet är ettmycket allvarligt problem i den svenska ekonomin. Envändning av underskottet i bytesbalansen till balans elleröverskott -- vilket är ett viktigt mål för ekonomin -- kan inteåstadkommas på annat sätt än genom ett ökat sparande iSverige.Sparandet i ekonomin är i princip en minskadkonsumtion för att genom investeringar ge utrymmeför en ökad konsumtion . Sparade medel kananvändas för att bygga upp infrastruktur, näringsliv ochbostäder vilket ger en högre produktion somkan användas till privat eller offentlig konsumtion.När sparandet är lågt stiger priset på pengar, dvs. räntan.Detta höjer lönsamhetskraven för investeringar i detprivata näringslivet. En investering med hög risk måste geen riskpremie för att anses lönsam i förhållande tillinvesteringar med låg risk som t.ex. statsobligationer.Följden av för lågt sparande blir därmed att färreinvesteringar blir gjorda, tillväxten sjunker, arbetslöshetenökar, framtida konsumtionsutrymmet minskar. För attkunna bygga ut kapitalstocken, vilket är förutsättningen förvaraktig tillväxt, krävs med andra ord ett sparande. Enkapitaltillväxt i industrin är oftast delvis lånefinansierad ochger därför ett relativt stort negativt finansiellt sparande idenna sektor. Ett positivt sparande i andra sektorer iekonomin måste kompensera för detta. Hushållssektornoch den offentliga sektorn är huvudalternativen. I vilkensektor man föredrar att sparandet skall ske är till stor del enideologisk fråga.Hushållssparande bättre än offentligt sparandeLångtidsutredningen anger som målsättning att förbättradet totala sparandet. Detta sparande anser man ärnödvändigt för att finansiera investeringar i industrin.Sparandet i den offentliga sektorn är traditionellt mycketviktigt i . Det finns inte enligt mening någotegenvärde i ett sparande genom statliga budgetöverskott, ejheller i ett ökat sparande i socialförsäkringssystemet.Däremot är ett högt hushållssparande ett alternativ somfyller flera syften. För det första ger det hushållenekonomisk trygghet och ökat oberoende genom att ha finansiell buffert.För det andra ger ett sparande i egen bostad, aktier,vinstandelsfonder och i eget företag en positiv makt- ochägandespridning i samhället.För det tredje har de högre skatter som krävs för detoffentliga sparandet en snedvridande effekt påsamhällsekonomin.För det fjärde innebär ett lågt sparande i hushållssektornen högre konsumtion och därmed en större risk föröverhettning med en ökad inflation som följd. En högkonsumtion ger inte minst en negativ press nedåt påbytesbalansen då den privata konsumtionen har ett högtimportinnehåll.Centern anser därför att sparande i ekonomin i förstahand skall ske i hushållssektorn.Decentralistisk sparpolitikCentern anser att det är hög tid att bryta utvecklingenmed offentlig och privat ägarkoncentration och föra enpolitik som decentraliserar ägandet till enskilda. Detta börske genom ett ökat hushållssparande.Vad som krävs för att öka hushållssparandet är en kraftigmarkering från samhällets sida och genomförande av en radkonkreta åtgärder för att öka lönsamheten för sparande.Centern föreslår att ett program för ökat sparande ochdecentraliserat ägande skall tas fram. Målet för det totalafinansiella sparandet bör sättas högt. Detta för att kunnanettoamortera statsskulden. Överskottet skall i huvudsakgenereras i hushållssektorn. Målsättningen förhushållssparandet bör vara att få en sparkvot förhushållen på 10 procent.Sparandets utvecklingDen privata konsumtionen utvecklades istort sett parallellt med den disponibla inkomsten och meden ganska stabil sparkvot på 4--. I början på 80-taletsjönk sparkvoten ner till noll. 1986--1988 skedde en kraftigkonsumtionsökning -- sannolikt i första hand på grund avavregleringen av kreditmarknaden -- som till betydande dellånefinansierades. Resultatet blev ett minskat sparande ochsparkvoten sjönk l988 till under -för att därefter vända uppåt. stegsparkvoten till -1,av disponibel inkomst. 1990 var hushållens sparkvotfortfarande negativ, men förutsätts bli svagtpositiv.Preliminär nationalbudgetDiagram 7:3 Hushållens nettosparkvotSparande i procent av disponibel inkomst(Bilaga 1)Det svenska hushållssparandet -- definierat somnettosparande i procent av den disponibla inkomsten -- harända sedan l960 varit lägre än genomsnittet inom OECD.Denna skillnad har ökat markant sedan l970. Sparkvotenhar sjunkit också i andra industriländer, men den svenskaminskningen har varit betydligt större.Det svenska sparandets sammansättningFinansiellt sparande i olika sektorer. (Miljarder krlöpande priser. Prel. nationalbudget 1989/90 tabell 1:6. )(Bilaga 2)Det finansiella sparandet i företagen är lågt på grund aven omfattande investeringsverksamhet. Företagenslånebehov täcks inte av sparande i den offentliga sektornoch hushållsektorn. Vi måste låna utomlands och får därförett bytesbalansunderskott. Det finansiellahushållssparandet är klart otillräckligt även om det under1991 förväntas bli svagt positivt. För att balansera det storaunderskottet i bytesbalansen krävs att hushållssparandetökar från någon tiondels procent till . Dvs.från någon miljard till ca 60 miljarder.En sådan ökning av hushållens sparkvot motsvarar ettökat sparande på ca per svensk. Alla kan inte sparaså mycket, men andra kan spara mer. Exemplet visar dockatt en väsentlig höjning av det enskilda hushållssparandetkan ske utan att detta behöver vila i huvudsak på de rikahushållen.Allmänna åtgärderInflationsbekämpningDen viktigaste åtgärden för att stimulera sparandet är attföra en ekonomisk politik som begränsar inflationen.Avkastningen på det finansiella sparandet får inte urholkasgenom återkommande negativa realräntor. En politik förhållbar och varaktig tillväxt som ger höjda reallönerkombinerat med en rättvis fördelning är också enförutsättning för att sparandet skall öka.Vidare måste det råda stabila villkor för sparandet.Ekonomiska aktörer i företag och i hushåll är tämligen vanavid att beräkna risker i form av variation i avkastning vidaktiesparande m m.SkattereformenFör ökat sparande talar att skatten påkapitalinkomster sänks till , från att ha varit likamed marginalskatten, att skillnader i skattebehandlingmellan olika slag av sparande minskar samt attavdragsrätten begränsas.För ett minskat sparande talar att sparavdragetslopas, att populära sparformer som allemanssparande ochpensionssparande kommer att beskattas.Skatteomläggningen l983--85, som innebar attavdragsrätten begränsades, medförde att det finansiellasparandet ökade medan det reala sparandet sjönk så mycketatt det totala hushållssparandet minskade.Utan ytterligare åtgärder är ovissheten stor om vilkentotaleffekt skattereformen får på hushållssparandet. Av storbetydelse är att villkoren för långsiktigt sparande upplevspositiva och stabila. Om det privata sparandet inte ökarkommer det att ställas krav på ökat offentligt sparande, dvs.skattehöjningar.Lägre räntaRäntan måste pressas ned. är räntenivån iomvärlden betydligt lägre än i . Genom en stramfinanspolitik och en effektiv inflationsbekämpning kanräntan i pressas ned. Detta gynnar bostads- ochindustriinvesteringar.BanksparandeSparandet i personliga investeringskonton som centernföreslår underlättar sparande i egen bostad och företag.Speciellt värdefullt är detta för ungdomar.Sparavdraget kan med hänsyn till skattereformensänkas. Sänkningen av kapitalbeskattningen har varitmöjlig genom en mycket stor breddning av skattebasen. Detär angeläget att bibehålla en bred skattebas.SpardelegationenVi har tidigare kritiserat uppläggningen avSpardelegationens verksamhet och föreslagit att denavskaffas. Spardelegationens uppgifter kan, har vi hävdat,med fördel utföras av andra aktörer, t.ex. bankerna själva,bankinspektionen etc. Även regeringen har insett dettaoch tillgodoser vårt krav att delegationen avskaffas.AktiesparandeÄgarkoncentrationen av börsaktier har ökat under desenaste 20 åren. Framför allt har detta blivit följden av ettminskat innehav i hushållen och ett ökat institutionelltägande.Hushållen har minskat sin ägarandel, men antalethushåll som äger aktier har ungefär fördubblats de senastefem åren. Det innebär att nästan varannan vuxen svensk nusparar i aktier. har därmed den högstaaktiesparandelen i världen. 1976 var det ca 800.000personer som sparade i aktier. En stor del av de nyaaktieägarna är emellertid andelsägare i allemansfonder ochliknande sparformer.I en situation där de stora institutionella placerarna fåren allt mer dominerande roll på börsen är det viktigt attskapa bättre balans genom att stimulera det enskildaaktiesparandet. Det är ett sätt att sprida ägandet ochmotverka koncentration.Ett system för att sprida ägande av aktier är devinstandelsfonder som byggts upp på många svenskaföretag. beslöt en riksdagsmajoritet avsocialdemokrater och kommunister att belägga dem medsocialavgifter. Detta ansåg vi i vara felaktigt. Desystem som skapats på många företag är vida bättre än detstarkt centraliserade system för vinstdelning somlöntagarfonderna innebär.Löntagarfonderna motverkar strävandet motmaktspridning och bör därför avskaffas. Vi har i entrepartimotion föreslagit att fondmedlen bl a skall användasför att stimulera till aktiesparande inomallemanssparandet.Staten äger många företag som med fördel kan drivas iprivat regi. har vid ett antal tillfällen föreslagitförsäljning av vissa delar av dessa genom emittering avfolkaktier för att sprida aktieägandet. Emissionen av aktieri och är exempel som visar det storaintresse som finns för detta bland allmänheten.BostadssparandeÄgande av den egna bostaden är en viktig del i ettdecentraliserat ägande. Det är också samhällsekonomisktriktigt att eftersträva ett ökat samband mellan ägande ochbrukande av bostaden. Underhållet har visat sig bli billigareoch bättre. anser att en bostadsägarreform börgenomföras , för att åstadkomma en ökandeägarspridning i boendet. Målsättningen med denna reformskall vara att öka valfriheten i boendet och för den som såönskar ökade möjligheter att äga sin bostad. Detta kan bl aske genom att omvandla delar av allmännyttans bostäder tillbostadsrätter. Valfrihet i boendet kräver också att det finnstillgång på bostäder med hyresrätt för dem som vill väljaden boendeformen. Personliga investeringskonton blir enlämplig sparform för att öka möjligheterna till eget ägandeav sin bostad (se nedan).Långsiktigt banksparandeAvkastning på banksparandet har under den störstadelen av varit negativt efter skatt.Allemanssparandet har inte medfört ett ökat nettosparandei den utsträckning man förväntat och önskat sig. Insatserbehövs för att göra långsiktigt målsparande verkligtattraktivt. vill därför införa personligainvesteringskonton.Följande riktlinjer bör gälla för personligainvesteringskonton: Insättningarna maximeras till etthalvt basbelopp (ca ) ochundantas från beskattning. Avkastningen görs skattefri.Uttag utan skattekonsekvenser får endast göras tillinvesteringar i permanentbostad eller i eget företag.Beskattningen sker när tillgången avyttras. Vid uttag tillannan användning sker beskattning omedelbart.Ett system med personliga investeringskonton kommeratt aktivt bidra till ett ökat enskilt sparande i bank. Detbidrar också till ett ökat intresse för att starta eget företagsamt att äga sin egen bostad. Detta målsparande riktar sigframför allt till yngre människor. Systemet kan ocksåanvändas för pensionssparande.Personliga investeringskonton ger till skillnad frånallemanssparandet ett system för långsiktigt sparande. Detersätter till viss del det institutionaliseradepensionssparandet, men utgör det ett viktigtkomplement. Systemet kan också fylla ett behov för demsom vill trappa ned på arbetstiden tidigare än vid 65 årsålder.Systemet kan också bidra till en sundare aktiemarknadmed fler aktörer och en större andel aktier ägda av enskildaoch färre via institutioner. Tillgångarna på det personligainvesteringskontot skall inte gå att belåna. Dettatillsammans med långsiktigheten i sparandet minimerarrisken för skattearbitrage.Personliga investeringskonton kommer på ettförtjänstfullt sätt att stimulera nysparandet. Skälet till dettaär att en omflyttning av tidigare sparade och beskattadepengar till ett personligt investeringskonto skulle innebäraatt man byter skattefria pengar mot pengar med långsiktigskattekredit.Personliga investeringskonton kommer också att hadynamiska effekter då extrainkomster vid insättning påpersonligt investeringskonto blir skattefria. Det personligainvesteringskontot kommer att kraftigt stimulerahushållssparandet och därmed minskakonsumtionstillväxten, vilket ger utrymme för investeringaroch en förbättrad bytesbalans.Det bör ankomma på regeringen att verkställa denytterligare utredning som kan krävas och snaraståterkomma till med konkret förslag om införandeav personliga investeringskonton. Förslaget bör äveninnehålla förslag till finansiering för de statsfinansiellanettokostnader som till en början uppkommer.Målsättningen bör vara att införa personligainvesteringskonton fr.o.m. 1992.En parallell kan dras till de mycket framgångsrikavästtyska sparstimulanserna , som bl.a.innebar en 30-procentig statlig premie på det sparadebeloppet. Genom skattereformen kommer skattefrihetenvid insättning på det personliga investeringskontot attinnebära en stimulans på samma nivå.Sparandet i eget företagI en speciell motion utvecklas vår syn påsmåföretagsbeskattningen. Bl a föreslås minskadearbetsgivaravgifter, sänkt sjukförsäkringsavgift och slopadförmögenhetsskatt på arbetande kapital. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag ominrättande av personliga investeringskonton i enlighet medvad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samlat program förhushållssparande och decentraliserat ägande.