mot · GE02A741 · 1991-01-25 00:00:00 — ArbetstidslagenDen tekniska utvecklingen öppnar möjligheter för storaförändringar av samhället och därmed för arbetslivet. Enökad decentralisering av boende och arbetsplatser, enminskning av antalet arbetsplatser inom den direktavaruproduktionen och en ökning inom tjänste- ochservicesektorn ger och kräver en stor förmåga tillkombination av arbete, familjeliv och fritidsaktiviteter.Betydligt större hänsyn än nu kan tas till individuellaönskemål som produktionen av såväl varor somtjänster förutsätter variationsmöjligheter.För att klara denna omställning är det nödvändigt attregelsystemet på arbetsmarknaden görs så flexibelt sommöjligt. Allomfattande, hårt bundna och detaljerade lagaroch regelsystem lämpar sig illa för dessa nya förhållanden.Ett område som är underkastat omfattande ochytterligt detaljerad lagstiftning är arbetstiderna.Arbetstidslagen, semesterlagen och ledighetslagarna m fllagar innebär en begränsning av de möjligheter som måstefinnas att anpassa arbetstiderna till individuella önskemåloch de krav som ny teknik ställer.Ianspråktagandet av ny teknik och nyaproduktionsmetoder har under det senaste seklet lett till enkontinuerligt ökad produktivitet vilken till en del tagits ut iminskad arbetstid. Det finns inga skäl att anta att den nyateknik som vinner intåg på arbetsplatserna skulle brytadetta mönster.Av tradition har arbetstidsförkortningarna i regelgenomförts genom för hela arbetsmarknaden gällandelagstiftning som -- om än delvis dispositiv -- i praktikenutgjort standard på samtliga avtalsområden.Under senare år har vi sett ett nytt mönster utvecklas påarbetsmarknaden. För att kunna kombinera yrkesarbetemed t.ex. vårdansvar har många, framför allt kvinnor, valtatt arbeta deltid. Många arbetar på tider somslentrianmässigt betecknas som obekväma, men som förden enskilde arbetstagaren är väl anpassade för dennespersonliga situation. Det finns också exempel på personersom byter yrke, därför att arbetstiderna dåbättre kan anpassas till andra önskemål.Antalet anmälda arbetssjukdomar av psykosociala skälhar ökat starkt . För kvinnornas del ökarantalet fortfarande, medan för männens del denuppåtgående trenden tycks ha brutits. Den orsak som oftastanges vara grunden till de psykosociala sjukdomarna är förhög arbetstakt.Det finns naturligtvis anledning att i detta sammanhangfråga sig om inte den totala livssituationen för mångamänniskor är sådan att ''tiden inte räcker till''. De samladekraven från familj, arbete och samhälle blir för stora ochstressituationer uppstår. Det faller sig då kanske naturligtatt söka orsaken i arbetstakten även om denna objektivt settinte är anmärkningsvärt hög. Många sådana problem skullesäkerligen kunna lösas eller lindras om arbetstiden på ettbättre sätt än med nuvarande regelsystem kunde anpassastill situationen i övrigt.Över huvud taget torde det finnas ettavsevärt behov av en individuell planering av arbetstidenmed hänsyn till familjeförhållanden, ideellt arbete, studieretc. Inom produktionen kommer i ökande utsträckning attfinnas önskemål om ett varierat arbetstidsuttag för attmaximalt kunna utnyttja högteknologisk ochkapitalkrävande produktionsutrustning. I många fall kan dåett flexibelt arbetstidsuttag förenas med såväl kortarearbetstid som oförändrad lönebetalningsförmåga.Inom servicesektorn kommer det att finnas ökandebehov av arbete på vad som med dagens terminologibetraktas som obekväm arbetstid. Önskemålen kommer attvariera starkt mellan olika arbetsplatser och olika individer.Samtidigt kommer möjligheterna för den enskilde att finnaen arbetsplats som kan erbjuda just de tider som han ellerhon efterfrågar under olika perioder av livet att öka.Härigenom erbjuds möjligheter till såväl ett rikare arbetslivsom ett rikare privatliv. Därför ter det sig nu inte likanaturligt som tidigare att räkna med att generellalagstadgade arbetstidsförkortningar ger arbetstagarna detstörsta utbytet.Regleringen av de villkor som i varje enskilt fall kommeratt behövas sker i stället bäst om den läggs så nära denenskilda individen och arbetsplatsen som möjligt.Arbetsgivare och arbetstagare bör ges så vida ramar sommöjligt inom vilka de kan förhandla. I många fall börvillkoren kunna avtalas direkt mellan arbetstagare ocharbetsgivare.Arbetsmarknadens parter bör vara beredda att medgestor flexibilitet och individuella lösningar. De lokalafackliga organisationerna kan spela en mycket viktig roll iarbetet med att utveckla arbetstidslösningar som passarsåväl produktionen som enskilda anställdas önskemål.Socialdemokraternas lättsinniga löfte om en sjättesemestervecka medförde en utökning av antaletsemesterdagar med två. Vi anser att denna utökning varolycklig, inte enbart av samhällsekonomiska skäl, utankanske främst för att den begränsar utrymmet för flexiblaoch individuella arbetstidsreformer.I stället för att fortsätta med en detaljregleradlagstiftning bör det fortsatta reformarbetet inriktas på attbegränsa lagstiftningen på arbetstidsområdet till vad som ärabsolut nödvändigt med hänsyn till hälso- ochskyddsaspekter, liksom de oavvisliga rättigheter tillsemester och ledighet som arbetstagarna bör ha. I ställetbör arbetstagare och arbetsgivare ges vida ramar för attträffa avtal individuellt och kollektivt. I den mån anses lägga hinder i vägen för övergång till ensådan moderniserad lagstiftning, bör verka förförändringar. har goda förutsättningar att bli ettföregångsland i fråga om en arbetstidslagstiftning som äranpassad till en ny tids förhållanden på arbetsmarknaden.Arbetstidskommitténs betänkande uttalade sig för enreformering av arbetstiden mot ökad flexibilitet. Dettabetänkande skall nu följas upp av en utredning om flexibelarbetstid och vissa semesterlönegrundande förmåner vilkenaviseras i budgetpropositionen. De av oss angivnautgångspunkterna för en moderniseradarbetstidslagstiftning bör utgöra underlag för dennautredning.2. Rätt till ledighetDe lagar som stiftats vad gällermöjligheterna till ledighet från arbetet har utan tvivel varför sig varit motiverade och har haft stor betydelse för deanställda. Vi anser dock att det är viktigt att erinra om deproblem av olika slag som tillkomsten av nya ledighetslagarfört med sig på arbetsplatsen. Den höga frånvarofrekvenseninnebär således en kraftigt ökad belastning på såvälsamhället som företagen. Särskilt korttidsfrånvaron lederofta till stora merkostnader i form av produktions- ochproduktivitetsbortfall. Vi vill i detta sammanhang ocksåfästa uppmärksamheten på att den anställningstrygghet somde fast anställda har som tar ledigt från arbetet, samtidigthar inneburit otrygga anställningsförhållanden för många avde vikarier som måste anlitas. Detta problem för en alltstörre grupp kan i längden inte lämnas utan avseende.2.1 Ledighet för studierLagen om ledighet för studier medför för mindre ochmedelstora arbetsplatser i det närmasteoöverstigliga problem.Rätten till ledighet för studier bör därför begränsas tillde fall då studierna har anknytning till den anställdesarbetsuppgifter hos arbetsgivaren.2.2 Ledighet för fackligt uppdragDen som utsetts till facklig förtroendeman ellerskyddsombud har rätt till ledighet på betald arbetstid förfullgörande av uppdraget.På många arbetsplatser har den samlade ledigheten förfackligt arbete en avsevärd omfattning. Antalet utseddaförtroendemän kan vara mycket stort.Landstingsförbundet uppskattade antaletanmälda fackliga förtroendemän och skyddsombud inomlandstingssektorn till drygt 30.000 personer, motsvarande1.200 heltidsbefattningar. Antalet torde inte ha minskatsedan dess.Svenska () haruppgivit att 50.000 av förbundets 300.000 medlemmar ärfackliga förtroendemän.Utvecklingen visar att det är nödvändigt att ilagstiftningen införa begränsningar av ledigheten förfackligt arbete.De fackliga organisationernas önskan och behov av attengagera så många som möjligt av medlemmarna i fackligtarbete måste vägas mot berättigade produktivitetskrav ochkrav på arbetsuppgifternas fullgörande.2.3 UtvärderingExisterande ledighetsformer bör vägas mot andraberättigade krav på ledigheter.Större hänsyn måste kunna tas till de ekonomiskakonsekvenserna av olika ledigheter liksom tillförutsättningarna på den enskilda arbetsplatsen. Särskildhänsyn måste tas till de förhållanden som råder i mindreföretag.En utvärdering av de olika ledighetsrättigheterna börsnarast genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning avarbetstidslagstiftningen,2. att hos regeringen begär en översyn avledighetslagarna i enlighet med vad som anförts i motionen.