mot · GE02A463 · 1991-01-25 00:00:00 — Utslagningen från arbetsmarknaden drabbar glesbygdenhårdast och snabbast. T.ex. är kvinnorna merutslagningshotade än männen. Det är fakta som börjargöra sig gällande när 80-talets högkonjunktur är definitivtbruten. De regionalpolitiska problemen är nu mersammansatta -- de omfattar både brist på arbetstillfällen ochi vissa delar brist på arbetskraft som tekniker, läkare,lärare -- och understryker ytterligare behovet av attpolitiken ändras till att mer handla om''mobiliseringspolitik'' än om ''lokaliseringspolitik''. Måletför regionalpolitiken måste vara att skapa miljöer som kanstimulera kreativitet, enskilda initiativ och lokalmobilisering av resurser. Tiden är ute för centraldirigeringfrån huvudstaden, men villkoren för att leva även i glesbygdmåste vara jämställda med landet i övrigt.VästerbottenArbetsmarknadslägetFör rapporteras ca l000 fler arbetslösai december l990 än vid samma tidpunkt.Skillnaden mellan kust- och främst fjällkommunerna harunder l990 förstärkts. I samtligafjällkommuner är arbetslösheten eller mer. Malåkommun befinner sig i samma situation. Lägst ärarbetslösheten i med kranskommuner. Den vikandeindustrikonjunkturen drabbar där nudeltidsarbetslösheten ökar.Till detta förhållande skall också läggas att antalet ledigaplatser minskar medan antalet varsel stiger dramatiskt.Regering och riksdag bär ansvaret för regionalpolitiken,vars mål är att utjämna den obalans som råder. Syftet medregionalpolitiska styrmedel måste vara att åstadkomma enmer likvärdig ekonomisk, social och kulturell levnadsnivåför landets olika delar. Under den socialdemokratiskaregeringsperioden har tyvärr inte dessa mål uppnåtts,mycket beroende av den för nationen så misslyckadeekonomiska politiken. Svensk industris konkurrenskrafthar minskat beroende bl.a. på ett för högt kostnadsläge.Både kommuner och landsting har stora underskott isina budgetar.BefolkningsutvecklingLänets befolkning har totalt ökat, men den statistiskasammanställningen redovisar inte hela sanningen.Befolkningsökningen i länet hänför sig till och desskranskommuner samt till . Däremot fortsätterminskningen i länets inlandskommuner. harminskat med ca l00 personer, det placerar kommunen påtredje plats i landet, vad gäller procentuell minskning.Kristineberg i har minskat med l77personer till ett invånareantal på l 025 personer. Det ärframförallt gruvnedläggning men även minskadflyktingmottagning som är grunden för denna synnerligendramatiska förändring. Förutom de nämnda kommunernahar befolkningsantalet minskat i följande kommuner:BjurholmDoroteaLycksele (där ingår )VilhelminaÅseleVindelnLänsstyrelsen i söker nya vägar förframförallt inlandets utveckling. Förslag om lokalisering avlokalkontor till , och harframlagts. Men några särskilda ekonomiska medel förutlokaliseringen har ej tillkommit i budgetpropositionen.Vid beräkning av länsanslaget för del bördels hänsyn tas till det regionalpolitiskt utsatta läget medstrukturomvandling i gruvnäringen bl.a. och dels hänsyn tillde redovisade åtgärderna för utlokalisering av verksamhet ilänet.Kvinnors arbetsmarknadDet är nu något av en ödesfråga för inland attskapa positiva åtgärder för att uppmuntra fler kvinnor attbo och arbeta i inlandet. Försvinner kvinnorna dör bygdenut. De små och ensidiga arbetsmarknaderna och bristen påfritidssysselsättning leder till utflyttning särskilt bland ungakvinnor. Den måste förhindras. För liberalernasdel har alltid jämställdhetsarbetet och insatser förutbildning varit viktiga hörnstenar i samhällsbygget. Detsyns vara ännu mer angeläget och särskilt för attmedverka till en utveckling för inlandets del i kamp mot denavveckling som allmänt råder med den fördasocialdemokratiska ekonomiska politiken.I pågår ett antal projekt, bl.a. Anna-projekten. (-- du kan väl stanna.) Ett av dessa projektdrivs i genom ett samarbete mellan kommunen ochlänsarbetsnämnden. Avsikten är att söka få kvinnorna --och därmed männen -- att bli kvar i kommunen. Genomutbildning på hemorten, genom försök att skapa en aktiv,meningsfull fritid och ett rikare kulturliv och inte minstgenom att skapa arbete kan man öka möjligheterna förunga människor att bli kvar i sin hemort.I har man gjort en enkät bland kvinnorna föratt få fram deras synpunkter och önskemål.Det visar sig att ca 3/4 av de tillfrågade vill stanna kvar iDorotea. Vad gäller utbildning väljer man en bredutbildning, t.ex. ekonomi, data. Men även utbildning inombarnomsorg, lärar- och högre vårdutbildning förekommer.Få är intresserade av utbildning till vårdbiträden samt olikaindustriarbeten. Sammanfattningsvis kan man säja att demest framträdande kraven från Doroteakvinnorna ärarbetstillfällen och valfrihet. Men även krav omsamlingslokaler för ungdomar, ett rikare kulturutbudkommer högt upp på kravlistan.Det finns all anledning att seriöst beakta de synpunktersom kommit fram genom denna enkät. Synpunkterna ärsäkert även relevanta för många andra kvinnor iglesbygdskommuner med samma problem. Det behövs ensamverkan mellan stat, landsting och kommun för attåstadkomma ett bättre ''klimat'' för inlandskommunernaoch där länsstyrelse och länsarbetsnämnd måste styra merav sina insatser till s.k. ''mjuka'' investeringar. Enförändring av användandet av länsanslaget har kommit tillstånd -- inte minst efter liberalernas påverkan --som möjliggör sådana insatser. Framförallt måstekvinnornas situation mer uppmärksammas.Det finns även andra glesbygdsprojekt för kvinnor. Ettexempel är ett textilt centrum för marknadsföring ochutveckling som fungerar som sambandscentral för design,kurser, och försäljning. Det stimulerar kvinnligtföretagande vilket också ytterligare ett annat projekt gör,vars inriktning är småskalig försäljning av sylt, marmelad,bröd osv. Marknadsföring är viktig för nystartade företag.Utvecklingsfonden och har därför satsat påQvinnlia-mässan i liksom på handelsgårdarna iUmeå och . Flera länsmyndigheter har också iökad omfattning drivit projekt med uppsökandeverksamhet särskilt riktade till kvinnor inom lantbruket.Men enbart de arbetsmarknadsinsatser jag här harredovisat räcker inte för att skapa ett gynnsamtsamhällsklimat som även innefattar kvinnornas arbetssfär.Folkpartiet liberalerna har därför under ett flertal årframfört förslag om en nedsättning av de sociala avgifternaför all icke-offentlig verksamhet inom den nationelltfastställda stödområdesindelningen. Jag vill även i dennamotion framföra förslaget. En sådan åtgärd skulle bl.a.medverka till ett bättre företagarklimat för de kvinnor somvill starta eget.StödområdesindelningenNär beslutet om en ny regionalpolitik togs i riksdagenförra året ändrades stödområdesindelningen och dettidigare stödområde C slopades helt. För delblev beslutet olyckligt. T.ex. placerades kommun istödområde 2 trots att kommunens geografiska belägenhetoch övriga förhållanden väl kan jämföras med Malåkommun som placerades i stödområde l. Andrabefolkningsglesa samhällen med svag sysselsättning somFällfors, och -- som tillhör den till ytviddenstora kommunen -- placerades i stödområde 2.Men kommun har helt andra förutsättningar ändet lilla samhället . Effekten av en placering istödområde 2 kan för ett företag i innebära enkostnadsökning på c:a l,i jämförelse med ettlikartat företag i eller i Malå.Skillnaden består i att företaget i betalar 38,iarbetsgivareavgift medan företaget i eller i Malåbetalar 28,. Det är nedsättningen avarbetsgivareavgiften i stödområde med l0% som orsakarden stora och för företagen kostnadsfördyrandedifferensen. Stödområdesindelningen måste förändras.Förslaget som presenterades för isamband med den regionalpolitiska propositionen hade inteföregåtts av någon djupare analys ellerkonsekvensbeskrivning.T.ex. som är, med den gruvkris som jagtidigare redovisat, ett samhälle med stark utflyttningplacerades i stödområde 2. som beslutettogs i inlämnade kommunen en skrivelse medbegäran att skulle tillfälligt placeras istödområde l. Detta medgav regeringen.Samtliga länets inlands- eller mellanbygdskommunersom inte redan är inplacerade i stödområde l, börpermanent inplaceras i stödområde l, nämligenNorsjöFällfors, , dvs. delar av SkellefteåkommunLyckseleBjurholmVindelnSjälvklart innebär alltid en stödområdesindelninggränsdragningsproblem. Men avsikten från sidamåste ändå vara att åstadkomma regionalpolitiska beslutsom grundar sig på jämställda villkor och inte grundläggeruppenbara orättvisor.Regionalpolitiskt stödIdag finns möjlighet för regeringen att bevilja högrestödprocent om synnerliga skäl föreligger, när det gällerangelägna projekt.Det vore mer naturligt om fick göra dennaprövning. Jag anser att är mer insatt iproblembilden och befinner sig närmare verksamheten ilänet och därför bättre kan bedöma behoven ochförhållandet inom länet. bör därför fåbefogenhet att besluta om regionalpolitiskt stöd närsynnerliga skäl föreligger. Med hänvisning till det anförda hemställsl. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser till kvinnor i norraNorrlands inland avseende arbetsmarknad, kultur ochfritid,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nedsättning av socialavgifterskall omfatta all icke-offentlig verksamhet i enlighet medvad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny stödområdesindelning ,från område 2 till l, för , Fällfors, , ,, och ,4. att beslutar att länsstyrelserna skall kunnabesluta om regionalpolitiskt stöd i enlighet med vad imotionen anförts.