ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02U519 · 1991-01-25 00:00:00 — En professur i svenska språket och litteraturen vid i riksdag behandlade två likalydandemotioner om anvisande av medel för en professur i svenskaspråket och litteraturen vid i (nuvarande Tartu). behandlade motionernamed stor sympati och skrev inledningsvis: ''Det förslag somnu motionsvis föreligger om inrättande av en lärostol isvenska språket vid i , har syntsutskottet behjärtansvärt, så mycket mer som det gäller enläroanstalt, grundad av våra förfäder och arbetande blandett folk, med vilket vi genom historia och kultur känna ossstarkt befryndade, och där inom vissa folkgrupper ännusvenskt språk talas...''Motionerna avslogs dock med den formellamotiveringen att ingen svensk statsmyndighet behandlatärendet.I en skrivelse fördeförstakammarledamoten , f.d professor viduniversitetet i , ärendet till Kungl. Maj:t förprövning och anförde särskilt att estniska myndigheter hadeyttrat sig mycket positivt om inrättande av den aktuellaprofessuren.Året efter väcktes åter riksdagsmotioner i ärendet.Riksdagen yttrade sig fortfarande med sympati men ansågatt Kungl. Maj:t måste pröva ärendet innan riksdagenkunde bevilja medel. Första kammaren hade emellertidbeslutat bifalla motionerna och avslåendet skedde vidgemensam tog Kungl Maj:t initiativ i ärendet, inhämtadeofficiellt besked från och infordradegenom universitetskanslern yttranden från de humanistiskasektionerna vid universiteten i och Uppsala.Propositionen om professurens inrättande angavs den 16mars. Den behandlades av statsutskottet, som naturligtvistillstyrkte, och bifölls av båda kamrar den 2 maj1928.Till innehavare av professuren utsågs docenten viduniversitetet i , Per , som kom att göra enmycket värdefull insats som professor i Tartu tills hanutvisades av den tyska ockupationsmakten på senhösten1941. Han har skildrat sina upplevelser i boken ''Frånhammaren till skäran''.Professuren har varit obesatt men formelltsett har lärostolen inte dragits in. Genom att än en gånganslå medel till professuren fullföljer riksdag baravad som en gång beslutats.Liksom 1928 kommer de estniska myndigheterna att haen mycket positiv inställning till ett återbesättande avprofessuren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återbesättande av professuren isvenska språket och litteraturen vid i .
mot · GE02U520 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri varu- och tjänstehandel iNorden,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat forskar- ochstudentutbyte,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ömsesidigt erkännande avexamina,1][att hos regeringen begär en utredning avmöjligheten att ta bort kravet på medborgarskap vidtjänstgöring i svenska rättsväsendet,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordisktlagstiftningssamarbete,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordnade och ökadeinvesteringar i järnvägstrafik,4][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avreglering av den nordiskaluftfarten,4][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samnordiska miljöavgifter förflyg- och landsvägstrafiken,4]8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de nordiska handlingsplanernamot luft- och havsföroreningar,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den nordiskamiljövårdskonventionen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskar-, student- ocharbetsutbyte med de baltiska republikerna,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordiskt stöd till Öst- ochCentraleuropa.
mot · GE02U521 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So513 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör avsättamedel som stöd för genomförande av det nordiskareumatikeråret.
mot · GE02U522 · 1991-01-25 00:00:00 — Information vid sovjetisk utvandring till Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf638 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information i samband medbeviljande av transitvisering för sovjetiska medborgare avjudiskt ursprung som utvandrar till .
mot · GE02U526 · 1991-01-25 00:00:00 — Hjälp handikappade i Öst- och har vi genom massmedia fått nyauppgifter om de vidriga och omänskliga förhållanden sområder för de handikappade i de f.d. kommunistländerna icentral- och . Bilder från rumänska barnhem harskakat många. Men glädjande nog är viljan och intresset attförbättra de handikappades förhållanden där påtaglig.Detta engagemang är ett tecken på att synen påfunktionshindrade har utvecklats till en stark känsla avsolidaritet.Inom kommunistdiktaturerna har handikappademänniskor i stor utsträckning saknat rätten att tillhörasamhällsgemenskapen. Människor med funktionshindervar en skamfläck för kommunismen och måste därför görasosynliga och glömmas. Även vår handikappomsorgkännetecknades tidigare av samma synsätt. Bakom dennaförändring i vårt samhälle ligger decennier av ideellt ochpolitiskt arbete. Detta engagemang har resulterat iförändrade attityder och förbättrade levnadsvillkor för defunktionshindrade.Inom de fallna kommunistdiktaturerna påbörjas nuarbetet med att ur ruinerna bygga människovärdiga ochtryggare samhällen. För att förbättra de handikappadesvillkor i östoch måste ett betydande arbetebedrivas med att ändra inställningen till människor medolika funktionshinder. I detta attitydpåverkande arbete kanoch bör vi delta genom att bl.a. informera om vårhandikappolitik.Även det faktum att har ratificerat om barnets rättigheter förpliktigar oss attbedriva internationellt samarbete inom detta område. Ikonventionens artikel 23, som behandlar de handikappadebarnens rätt, står att konventionsstaterna i en anda avinternationellt samarbete skall främja utbyte av lämpliginformation på området.För att möjliggöra detta internationella samarbete medde f.d. kommunistländerna i öst- och böräven handikapporganisationerna ges ett bättre ekonomisktstöd för detta behjärtansvärda arbete. Ett specielltekonomiskt stöd möjliggör att vårahandikapporganisationer ges reella möjligheter att bistå iarbetet att inom olika handikappområden medverka till attbygga upp intresseorganisationer i central- och östeuropa.I årets budgetproposition föreslås en viss utökning avorganisationsstödet. En del av ökningen avser att georganisationerna ekonomiska förutsättningar för att öka sittarbete inom det internationella området. Detta är ett brainitiativ från regeringens sida. Men vi vill ytterligare tillförahandikapporganisationerna 15 milj.kr. under budgetåret1991/92 som skall användas för att utveckla samarbetet medcentral- och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade resurser tillhandikapporganisationerna för att de skall kunna medverkai arbetet med att hjälpa handikappade i Central- ochÖsteuropa.
mot · GE02U531 · 1991-01-25 00:00:00 — till RadioSweden för att möjliggöra utvidgade sändningar på estniskaoch lettiska samt ordinarie sändningar på litauiska,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om baltiskavärnpliktsflyktingar,1]11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordiskt samarbete med debaltiska staterna,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till handel överÖstersjön,2]12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det biståndssamarbete sominletts med omprövas om våldetmot de baltiska staternas lagligt valda företrädare fortsätter.
mot · GE02U603 · 1991-01-25 00:00:00 — För inresa från till krävs det visum.Ett sådant visum köps oftast ombord på färjorna och kostar250 kr. Likaså behöver polska medborgare visum för resa ini . Ett sådant lär enligt uppgift kosta ca en halvnormal polsk månadslön. Dessa kostnader är helt orimliga.Sättet att få visum på visar också att de endast är av formellart och ej kan anses fylla något rimligt behov. Vi vet ocksåatt turistströmmarna över ökar och det bordesåledes vara av värde att stimulera dessa kontakter mellanvåra länder.Det är viktigt att vi nu får till stånd en sådan lösning såatt dessa onödiga visum mellan och tas bort. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om borttagande av visum mellanPolen och .
mot · GE02U604 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo733 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de frågor som börprioritera vid om miljö och utveckling iBrasilien 1992.
mot · GE02U605 · 1991-01-25 00:00:00 — har vi blivit allt mer uppmärksammadepå den besvärliga miljösituationen på inordvästra . Den stora mängden utsläpp därhar också påverkat naturen i norra . Delar av dessaföroreningar sprids även till den svenska fjällvärlden.Situationen i Montjegorsk är synnerligen besvärande.Hela skogsområden har slagits ut och på dessa platser finnsnumera endast enstaka kvarvarande träd, som är sjuka ochdöende. En av 'miljöbovarna'' är fabriken somdagligen vräker ut stora mängder svaveldioxid, fluorväteoch klor. Tillsammans med gaserna hamnar också olikametallföreningar i atmosfären. Men Severonikel är tyvärrinte det enda företaget i som smutsar ned. Därfinns ytterligare ett 30-tal enheter som hjälper till medmiljöförstöringen.Det allra största problemet på ärförmodligen ändå svavelutsläppen frånnickelframställningen. Företag som är belägna nära norskagränsen på ryska sidan släpper ut svaveldioxid vilket kan jämföras medFinlands och . I och kommer utsläppenhuvudsakligen från kol och olja från ett stort antal småkällor.Eftersom den mycket stora mängden utsläppsvaveldioxid på den ryska sidan kommer från en och sammaplats borde det vara förhållandevis lätt att åtgärda dettatekniskt.De delar av som främst påverkas av utsläppen ärTornedalen och området norr om linjen upptill Treriksröset. Detta är ett kargt område och utsläppenkan medföra att trädgränsen förflyttas nedåt.Det är därför ytterst angeläget att driver påförhandlingarna med för att få till stånd enminskning av de föroreningar som släpps ut och då i förstahand en minskning av svaveldioxidutsläppen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att driverpå förhandlingarna med för att få till stånden minskning av utsläppen från den starkt förorenandeindustrin på .
mot · GE02U607 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo721 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående stängning avupparbetningsanläggningen i .
mot · GE02U609 · 1991-01-25 00:00:00 — Resurser till allsidig Europainformation Det är välkänt att näringslivet satsar mångmiljonbeloppför att påverka opinionen och beslutsfattare på olika nivåeri samhället att acceptera EG-anpassning och EG-medlemskap som enda formen av framtida svensktEuropasamarbete. Detta har lett till en ensidighet sompåtalats även av i övrigt EG-positiva kretsar, t.ex. SvDsnäringslivsbilaga.Samtidigt saknas nästan helt resurser för en allsidigbedömning av de olika möjligheter har när detgäller samarbete med övriga länder i . En särskiltstor brist med den förhärskande EG-synen är att den heltbortser från att avgörande förändringar ägt rum iÖsteuropa. Nya Europavisioner och användbaraframtidsalternativ för svenskt Europasamarbete måsteutarbetas.Miljöpartiet de gröna anser att såväl dagensalternativlöshet i regeringens Europasyn som ensidigheteni informationen om framtida samarbetsmöjlighetermed är ett verkligt hot mot folkmakten i Sverigedärför:1) att det inte finns ekonomiska resurser,jämförbara med dem som EG-förespråkarna förfogar över,för att närmare utreda de alternativ för svensktEuropasamarbete som är mest relevanta och aktuella,2) att inga ekonomiska resurser, jämförbara meddem som EG-förespråkarna förfogar över, funnitstillgängliga för att sprida allsidig information till näringsliv,folkrörelser och allmänhet om EG-anpassning ochalternativa svenska möjligheter till Europasamarbete,3) att regeringen därmed allvarligt försvårar en allsidigoffentlig debatt i en fråga som är central för Sverigesframtid,4) att regeringen därmed medvetet begränsar riksdagensoch sina egna möjligheter till ett allsidigt beslutsunderlag ien fråga som är central för framtid.Utrikesutskottet har i sitt betänkande (1990/91:UU8)framhållit betydelsen av informationsinsatser mot bakgrundav principbeslut om ansökan om EG-medlemskap.Miljöpartiet de gröna kräver en allsidig information tillallmänheten om Europafrågan, inför kommanderiksdagsbeslut. Vår bedömning är att 20 milj. kr. böravsättas för att bidra till en allsidig belysning av dessafrågor. Medel ska utgå dels till EG-kritiska organisationerför att utreda de negativa konsekvenserna av en svensk EG-anpassning, dels till att på ett allsidigt sätt användas för attutreda alternativa förslag till svenskt Europasamarbete,innefattande bl.a. förslag om framtida samarbetemed . Med hänvisning till det anförda hemställsatt anslår 20 milj. kr. att användas tillEuropainformation enligt vad som anförts i motionen.
mot · GE02U611 · 1991-01-25 00:00:00 — När president tillträdde sitt ämbete iseptember 1989 inledde han därmed den process motapartheids slutgiltiga avskaffande som han utlovat.Ett viktigt datum är , då ANC ochandra svarta organisationer tilläts att fritt verka politiskt.Den positiva utvecklingen har sedan sakta men säkertgått vidare. Tyvärr pågår fortfarande fruktansvärda överfalloch ett brutalt och meningslöst dödande av många oskyldigamänniskor. Möjligen skymtar nu en ljusning genom ettlänge väntat samtal mellan ochMangosuthu Buthelezi.Vi ser ändå inte början på slutet, men slutet påbegynnelsen, av ett definitivt avskaffande av rasism ochdiskriminering. Det finns i ett nytt inte plats förrasism. Alla medborgare måste ha samma rättigheter sommedborgarskapet innebär i varje demokratiskt land.Det finns ingen återvändo. Det är inte frågan omom utan när det kommer att ske.Sydafrika befinner sig nu på tröskeln till en snabbutveckling. Denna måste äga rum både på det ekonomiskaoch sociala området. Apartheids upphörande innebär ivarje fall på kort sikt i sig inga drastiska förändringar. Attstärka och bygga upp de svartas företagsamhet är ett viktigtsteg för att skapa ett demokratiskt och livskraftigtSydafrika.En väl fungerande marknadsekonomi, med enskiltägande, entreprenörsanda, minskad byråkrati och storasatsningar på vidareutbildning som viktiga ingredienser,kommer att kunna skapa ett samhälle som ger den svartabefolkningen bättre levnadsförhållanden.Skall kunna utvecklas till ett demokratisktsamhälle måste det få en stark tillväxt. Det kan endast skegenom en snabb utbyggnad av den fria företagsamheten.Det är därför viktigt att redan nu stärkamarknadsekonomins institutioner. Sker inte detta är riskenstor att processen leder till bakslag.Det finns starka krafter som motsätter sig en avvecklingav apartheid. Det är också av det skälet viktigt attförändringsprocessen leder till ett ökat välstånd och inte tillkaos och ökad fattigdom.I ett framtida fritt där mänskliga rättigheterrespekteras har självfallet svenska företag och svenskaintressen sin berättigade plats. Genom vår närvaro, ochgenom ett utvecklat samarbete, förstärks demokratinsvärderingar och de enskilda människorna kan få ett rikareliv.Nu är det viktigare att se vad vi kan göra än vad vihar gjort.Omvärldens ansvar är nu att stimulera utvecklingen motdemokrati i . Mot bakgrund av det som skett ochsker i riktning mot en slutlig nationell försoning alla parteremellan finns det anledning att, i överensstämmelse medvad som skett inom t.ex. EG, överväga en successivavveckling av sanktionerna mot . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en analys avförutsättningarna för en successiv avveckling avsanktionerna mot .
mot · GE02U615 · 1991-01-25 00:00:00 — Den politiska processen för demokrati ochsjälvständighet har utvecklats i de baltiskaländerna. Framför allt efter valen harutvecklingen gått fort och förhoppningar om en positivframtid har funnits såväl inom de baltiska länderna som ivärlden i övrigt. Dock har centralmakten och reaktionärakrafter inom respektive länder utgjort ett hot motfrihetssträvanden.Under januari 1991 har konfrontation mellancentralmakten och dess sympatisörer å ena sidan och delagliga regeringarna å andra sidan stoppatdemokratiseringsprocessen. Militären har med våld tagitöver strategiska byggnader. Många dödsoffer har skördats iLettland och . Situationen kommer med säkerhetatt upprepas i Estland.Många tecken tyder på att centralmakten tar övermakten i de baltiska länderna vilket med stor sannolikhetkommer att medföra en hårdhänt ockupation.I ett sådant läge är det viktigt att företrädare för debaltiska länderna bereds möjlighet att fritt arbeta i ,bilda opinion och ge uttryck för sina uppfattningar. De börockså få stöd -- ekonomiskt och moraliskt -- i detta sittarbete för frihet och självständighet för de baltiska folkenoch länderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till de baltiska folkensföreträdare.
mot · GE02U617 · 1991-01-25 00:00:00 — Sedan har internationellaengagemang varit mycket stort. Särskilt har deltagiti FN-administrationens uppbyggnad, d.v.s. i både decentrala organen och de speciella underorganen, t.ex.WHO, FAO, , . Även enskilda svenskar,t.ex. har varit djupt involverade i att stärka organisationenoch med att utföra uppdrag för FN.Sveriges engagemang i det fredsbevarande arbetet, såvälekonomiskt som praktiskt, är omvittnat och uppskattat.Sveriges deltagande i biståndsarbetet likaså. Näst efterUSA ger det största bidraget överhuvudtaget tillUNDP:s satsningar.Man kan alltså konstatera att på ett solidariskt sätt ställt sig bakom , ideellt och inte minst ekonomiskt.Det är mot denna bakgrund något förvånande attSverige sällan eller aldrig kommer på tal som tänkbar platsför lokalisering av FN-organ eller filialer till dessa.Det har uppenbarligen varit en tradition att placerasådana organ, när det gäller , till städer som ,, , men också till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attUD bör inventera inom FN-familjen sådana organ ellerinstitutioner som är på väg att upprättas alternativt flyttasoch att på basis av denna inventering FN-ambassadör bemyndigas att verka för att något eller någraav dessa organ eller institutioner förläggs till .
mot · GE02U618 · 1991-01-25 00:00:00 — I bryter regimen gång på gång på det grövsta sättmot de mänskliga rättigheterna. Dödstraff är dagligenförekommande. Och än värre är, att politiska fångar dömstill döden under förevändningen att de är droglangare.Sedan slutet av augusti har regeringen officiellt meddelat attminst 175 avrättats på grund av knarkhandel. Och pålitligakällor rapporterar att många av dessa egentligen är politiskafångar.Mellan januari och november 1990 har 550 avrättningarägt rum. Detta meddelar regeringen genom media.Politiska mord i utlandet som genomförts genom statenseller säkerhetspolisens ingripande förekommer och iblandhar de kunnat spåras. Det mest kända är mordet på 24 april 1990.Mogladai, som innehar den ledande befattningen i Iranshögsta domstol har uttalat att tortyr äracceptabelt. En gång sade han följande: ''När denanklagade har information kan förföljelse och tortyr avhonom vara användbart för att neutralisera en komplottmot systemet eller nödvändigt att skydda regeringen''. (Frittöversatt) yttrade han följande: ''Ävenutan att skulden är fastställd är det tillåtet att förhöra denanklagade eller misstänkte, göra husundersökning,arrestera, tortera och sätta honom ifängelse''. (Fritt översatt)Genom FN:s rapportör subjektivarapport har regimen vågat fortsätta sina massavrättningar,sin tortyr och godtyckliga fängslanden.Även frivilligorganisationer som internationella Rödakorset förbjuds besöka fängelser och vissa läger.Irans behandling av kurderna är också helt oacceptabel.En iransk kvinna sade, att när de är hotade och förföljdakan de skjutas med en kula, men kurderna skjuts med två.Kurdernas situation behandlas i en annan av mp:s motioner.Sverige har mycket goda handelsförbindelser med bl.a.Iran och genom att minska dem och hålla dem på låg nivåkan visa hur allvarligt vi ser på brott mot demänskliga rättigheterna.Var dödsstraffet än tillämpas i världen ska verkaför dess upphörande. med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handelsförbindelsermed ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt genom FNs kommission för de mänskligarättigheterna tar upp kränkningarna i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kampen mot dödsstraffet intensifieras.
mot · GE02U620 · 1991-01-25 00:00:00 — har pågått attalltför få nu reagerar på att det fortfarande pågår en konfliktdär trots att den påverkar säkerheten i Europa.Fredsprisvinnaren har kallat dennordirländska ekonomin för en ''apartheidekonomi''.MacBride har presenterat nio principer för att motverkadiskriminering på grund av religion eller etnisk bakgrund.Dessa principer borde vara självklara i en demokrati, mendet är de inte.Arbetslösheten för katoliker är två till så högsom för protestanter. Så till exempel är:86% avkatolikerna i stadsdelen i utanarbete27% katolska män och katolska kvinnor istaden arbetslösa. Motsvarande tal förprotestanterna är 10,resp. 9,% av de katolskakvinnorna och männen i arbetslösa.Tidigare var irländarna tvungna att ange religion när desökte en statlig anställning. är det kravet borttaget, mentrots det är det mycket lätt att veta om en sökande är katolikeller protestant. Två uppgifter ger klara besked nämligenvilken skola man gått i och var man bor, eftersomsegregeringen i det nordirländska samhället är mycketomfattande. Hög arbetslöshet, stor fattigdom och en statligdiskriminering är problem som inte kan lösas med vapen ihand.Den norska har särskilt studeratde mänskliga rättigheterna på och presenteratsina iakttagelser i en rapport som publicerades förra året.Bland annat anser kommittén att ''har svaratmed våld på det vi uppfattar som sociala problem i detnordirländska samhället. Det ser ut som den brittiskaregeringen är mer intresserad av en militär lösning än att tapolitiska initiativ. Denna praxis är i strid med bådeHelsingforsavtalen och andra internationella konventioneroch avtal som den brittiska regeringen har skrivit under. ''om den mänskliga dimensionen harsärskilt diskuterat etniska och nationella minoriteterssituation i . Vid mötet i förra åretuttalades farhågor för att den i övrigt så gynnsammaeuropeiska utvecklingen skulle väcka liv i gamlamotsättningar, vilka skulle kunna äventyra säkerheten iEuropa. Då avsåg man minoriteterna i Öst- ochCentraleuropa. Men det gäller att inte glömma dennordirländska konflikten som också handlar om enminoritets lika rättigheter till arbete, m.m.Sverige bör enligt min mening ta upp frågan omkonflikten på i olika internationella fora t.ex. iESK eller . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konflikten på .