mot · GE02Bo224 · 1991-01-25 00:00:00 — I då den allmänna trenden är att släppa alla socialaambitioner på område efter område och låta dekapitalistiska marknadskrafterna styra både i öst och väst,är det av största betydelse hur vi i lyckas bevara ochutveckla våra sociala bostadsambitioner. I sjutton punkterbeskrivs här syn på en social bostadspolitikoch partiets ställningstaganden till aktuellaregeringsförslag.1. UtgångspunktEn bra bostad är en social rättighet jämförbar med rättentill vård, omsorg och utbildning. Vänsterpartietsmålsättning är att tillgodose allas rätt till bostad efter behovoch till en rimlig kostnad. Denna målsättning om en socialbostadspolitik har även socialdemokraterna ochhyresgäströrelsen uttalat sig för. Vad som emellertid saknasär en precisering av vad man menar med ''rimlig kostnad''.Vi återkommer till detta under punkt 4.2. En spekulationsfri bostadsförsörjningBostaden som social rättighet innebär attbostadsförsörjningen befrias från spekulation och osundamarknadskrafter i alla led. Det gäller finansiering,markupplåtelse, byggmaterial, byggande, förmedling,förvaltning och prissättning.Samtidigt bör det utvecklas en större känslighet förmarknadens behov och önskemål, dvs de boendes ochbostadssökandes krav. Sådan marknadsanpassning börgenomföras via ett kraftigt ökat boinflytande, dvs viademokratiska beslut hos de berörda. Därmed åstadkomsvariation och mångfald.Hyressättningen får däremot inte marknadsanpassasmed därav följande segregation och utslagning. Denallmännyttiga hyresrätten är den upplåtelseform som ärminst spekulationsbelastad och som därför ska prioriterasnär så är möjligt.3. Konkurrens och självbyggeri i bostadsproduktionenByggkostnaderna har länge stigit snabbare änkonsumentprisindex. har dockkostnadsökningarna planat ut till följd av dämpadöverhettning. Överhettningstendenser inom bygg- ochfastighetsbranschen måste mötas med politiska medelsåsom lokalbyggnadsskatt och byggnadstillståndsramar påett tidigt stadium. 1991 finns anledning att, precis somregeringen föreslår, ha kvar överhettningsdämpande medeli Stockholms- och Göteborgsområdena. Vad gällerbyggverksamheten måste åtgärder vidtas mot alla tendensertill monopol och karteller. Det gäller även byggmaterialproduktionen sommår väl av ökad nordisk konkurrens. Som ett komplementtill den ökade konkurrensen måste ett system för effektivpris- och kostnadskontroll utvecklas. Det innebär bl a attden just påbörjade översynen av länsbostadsnämndernamåste anvisa vägar för bättre effektivitet ikontrollhänseende.En gammal fin tradition bland svenska arbetare är atthelt eller delvis bygga bostaden på egen hand. Genomsjälvbyggarinsatser och återbruk av material kanbyggkostnaderna hållas nere. Detta bör stimuleras både vadgäller småhus och flerbostadshus, såväl vid nyproduktionsom vid underhåll/ombyggnad.4. Rimlig bostadskostnad och behovet av generellasubventionerInom arbetar- och hyresgäströrelserna har man då ochdå sökt definiera en rimlig kostnad för bostaden. Under desenaste decennierna har det ansetts att 15 alternativt 20%av en genomsnittlig industriarbetarlön (brutto) är rimligmaxhyra för en nyproducerad lägenhet om 2 rum och kök(60 kvm). Vi anser att nu kan vara en lämplig nivå efterskatteomläggningen. Denna nivå används ocksåinternationellt. 1991 betyder det imånaden eller /kvm och år. Den genomsnittliganyproduktionshyran för en tvåa 1991 kan beräknas bli 750--/kvm och år eller 3 750--/månaden. Hyranskulle således behöva sänkas med /kvm och år.De generella sänkningar vi här redovisar räcker till 60kr/kvm och år. Vi avvisar bestämt regeringens förslag att taut av de boende 1992 om detta inte kanske utan att bruksvärdeshyran höjs. Istället behövs en rejälförbättring av de generella subventionerna om inte räntoroch inflation kan sänkas kraftigt.5. Behovsprövat boendestöd som kompletteringVänsterpartiets inställning är att människor i normalafall bör kunna hyra sin lägenhet utan individuellt stöd. Menbostadsbidrag mm måste finnas som komplettering till detgenerella stödet för att i det individuella fallet täckaskillnaden mellan hushållets betalningsförmåga och denverkliga hyran. Bidragssystemet medför olämpligamarginaleffekter och bör inte tillåtas öka på det generellastödets bekostnad. Om våra förslag att genom bland annatslopade indirekta skatter sänka hyrorna får gehör minskardet behovet av anslag till bostadsbidrag 1992. Förnärvarande är det svårt att bedöma hur långt de höjda ochbreddade bostadsbidragen räcker 1991. Regeringenaviserar ett nytt förslag för . Vi avser attåterkomma med våra förslag då. Här nöjer vi oss med attbestämt avvisa regeringens förslag att skrotaförvärvslånet med subventioner förbostadsbidragsberättigade flerbarnsfamiljer. Förvärvslånetär en del av stödsystemet till dem som verkligen är i stortbehov av stöd. Det är fördelningspolitiskt viktigt även omdet bara berör 4 500 hushåll . Det kan inte heltplötsligt skrotas av ''statsfinansiella skäl'' (270 miljonerkronor). I samband med behandlingen av det nyabostadsfinansieringssystemet krävde vi att förvärvslånetskulle bibehållas oförändrat. Vi står fast vid dennauppfattning.6. Indirekta bostadsskatterI två etapper har boendet belastats med moms ochräntehöjningar mm som i stor omfattning tjänat till attfinansiera skatteomläggningen. Detta har fördyrat boendetmed i genomsnitt /kvm och år i hyreshusen ochknappt /kvm och år i egna hem. En skattelättnad förfrämst höginkomsttagarna ska på detta sätt betalas av allasom behöver bostad. Ny moms tas ut på vatten och avlopp,fastighetsförvaltning, sophämtning och energi. En särskilduttagsskatt tas ut på egen förvaltning och fjärrvärmendrabbas av både moms och miljöskatt.Vi föreslår att regeringen mot bakgrund av vad som nuär känt om hyres- och prisutvecklingen iskatteomläggningens kölvatten omprövarboendebeskattningen. I första hand bör fjärrvärmemomsenoch uttagsskatten på egenregiförvaltning slopas från ochmed 1992. Det ger en hyreslättnad på /kvm. Statenskostnad kan beräknas bli 2,8 miljarder kronor.Budgeteffekten 1991-92 blir . Behovetav bostadssubventioner minskar dock.7. FastighetsskattFastighetsskatten på permanentbostäder bör vara låg. Ienlighet med vad som föreslagits från bostads- ochskärgårdsorganisationer bör den baseras på ett bruks- ellerboendevärde i stället för på taxeringsvärdet. Eftersomregeringen nu utsett att bl a belysa effekten avolika skattebaser, nöjer vi oss tills vidare med dennaprincipdeklaration. Men vi vill tillägga att övervägandenavad gäller fastighetsskatten också bör gälla i hur storutsträckning den bör tillfalla kommunerna. Dessutom stårvi fast vid förslaget att allmännyttans bostadsfastigheterbefrias från fastighetsskatt . Skälet är det faktumatt allmännyttans fastigheter enligt vår mening interepresenterar något realiserbart värde. De ska helt enkeltinte säljas. Den hyressänkning som skattebefrielsenresulterar i, /kvm och år, är dock ett sätt att låtade boende få del av fastigheternas värdestegring. Kostnadför staten: . Budgeteffekten 1991-92 blir 0,75 miljarder kronor.8. Skatt på fastighetshandelReglerna för reavinstskatt ska ses över enligt riksdagensbeslut så att de stämmer med det reala synsättet vad gällerbostadsfinansieringen. Vi förespråkar en skärpning avreavinstskatten; problemet med den så kallade flyttskattenlöses genom priskontroll på bostadsrätter och dämpadprisutveckling på egnahem.Handeln med hyreshus dämpas genom införande av enförvärvsskatt som förslagsvis tas ut avförsäljningssumman på alla fastighetsaffärer som fallerunder förvärvslagen för hyreshus. Inkomsten från dennaskatt beräknades till 2,5 miljarder . Med hänsyn tillnedgången på fastighetsmarknaden beräknar vi inkomsten1991-92 till 2,0 miljarder kronor.9. Nytt bostadsfinansieringssystemEfter överenskommelse mellan (v) och (s) omprinciperna för ett nytt bostadsfinansieringssystem harriksdagen fattat beslut om att införa räntelånesystemettidigast från 1/1 1992. Det innebär minskade subventioneroch en kraftig utjämning av boendekostnaderna över tiden.Nyproduktionshyrorna kan sänkas men hyrorna sjunkerinte realt . Det blir bättre överensstämmelsemellan bruksvärde och hyra. Underhåll och förbättring ilägenheterna ges en 30-procentig subvention som kanjämställas med subventionen vid ombyggnad. Det innebäratt finansieringen av underhåll blir likvärdig medfinansieringen av ombyggnad. Som ett förtydligande bördock uttala att även en kostnad förhyresgästkonsult bör omfattas av räntelån och subventionerenligt det nya systemet. Detta är något som ochhyresgäströrelsen är överens om.10. Nyproduktion och delningHögern påstår att det inte föreligger någon brist påbostäder. Man pekar på att det finns cirka 4 miljonerpermanentlägenheter till 3,7 miljoner hushåll. Eventuellaköer vill man avskaffa genom att släppa priset fritt. föreligger en reell brist på bostäder särskilt i störrestäder/universitetsorter. 140 000 hushåll kan beräknas vara bostadslösa och 5 000 hemlösa. måste cirka 50 000 lägenheter nyproduceras. Därför var detviktigt att hitta en lösning på bostadsfinansieringen som kansäkerställa en betydande nyproduktion.Nyproduktionen måste kompletteras med ett bättreutnyttjande av det befintliga beståndet. Det är främst iegnahem man finner en överstandard vad gällerbostadsutrymmen. Hälften av småhusen har mer än 4 rumoch kök.En ökad rörlighet på bostadsmarknaden är inteönskvärd i sig. Det är socialt viktigt att kunna bo kvar därman slagit rot och har sin trygghet, sitt sociala nätverk.Däremot är det önskvärt att de som bor för stort kan fåstimulans och hjälp med en avspjälkning av en (mindre)lägenhet. bör ges i uppdrag att lämna förslag tillhur sådan stimulans/hjälp kan utformas.Hyreslagskommittén bör se över en förstärkning avbesittningsskyddet för dem som hyr lägenhet itvåbostadshus.Nyproduktion bör främst ske i form av allmännyttighyresrätt förvaltad till stor del av de boende själva.11. Underhåll, upprustning, ombyggnadGenom skärpta krav på underhåll av befintliga hus kanombyggnaden av bostäder minskas till sin omfattning.Miljonprogramområdena bör dock ges möjlighet att erhållaett bostadssocialt stöd för upprustning av miljö ochverksamhet. Vidgad tilläggslåneram -- 260 miljonerkronor -- som också vidgas till sitt ändamål (socialaförbättringar) föreslår vi i väntan på nya stödformer utifrånboverkets och storstadsutredningens förslag. Det är ytterstangeläget att ett nytt förslag presenteras under år 1991.Även ramen för tilläggslån till kulturhistoriskt värdefullbebyggelse föreslår vi höjd till 260 miljoner kronor.Vidare vill vi stimulera ombyggnad av kontor tillbostäder och avkontorisering av bostäder samt friställandeav övernattningslägenheter.12. Utveckling av hyresrättenHyresrättshavarens ställning ska stärkas genom förstärktbesittningsskydd och bytesrätt. Betalningsanmärkningarvad gäller hyran ska behandlas som andrabetalningsanmärkningar och inte som anledning föruppsägning och vräkning. Vi återkommer i anslutning tillhyreslagsutredningens betänkande(n). Hyresrättshavarnaska bestämma och ska kunna ta initiativ individuellt när detgäller den egna lägenheten och kollektivt när det gällerhuset. Den kooperativa hyresrätten bör prövas ytterligaremen kontantinsatsens storlek måste maximeras till en nivåsom alla hyresgäster kan bedömas klara av. Vi föreslår attden maximala insatsen begränsas till tre månadshyror.Den primära förhandlingsskyldigheten bör utvidgas tillägarbyte, bestämning av förstagångshyra ochunderhåll/upprustning/ombyggnad, det senare somkomplement till vetorätten enligt bostadssaneringslagenoch tolkningsföreträdet vad gäller varsamhetskravet.Hyresgästrepresentation bör införas i de allmännyttigaföretagens styrelser. Andrahandshyresgästers ställning skastärkas bl a genom överlåtelserätt efter tre år.13. bostadsanvisningsskyldighetLediga lägenheter bör i största möjliga utsträckningförmedlas av en organisation med integritet och utanvinstintresse. Det är bara samhälleliga (kommunala)bostadsförmedlingar som motsvarar det kravet. harde olika försöken att lagstifta och/eller komma överens ombostadsanvisningsverksamhet misslyckats eller blivitmycket otillräckliga. har visat att många störrekommuner helt saknar bostadsförmedling.Aftonbladets artikelserie om fastighetsägarnas intresseav att tomställa lägenheter har visat att det enda som kanknäcka fastighetsägarnas drivkraft är att alla ledigahyreslägenheter anvisas av en kommunalbostadsförmedling. En ny lag om kommunalbostadsanvisningsskyldighet måste föreläggas riksdagensnarast. Den ska utöver alla hyreslägenheter omfattabostadsrättslägenheter. Dessa ska dock anvisas till dem somsamtidigt bosparar som medlemmar i enbostadsrättsorganisation.Anvisningsskyldigheten ska vara avgiftsfri, påhittig ochfantasifull och omfatta även byten, andrahandsupplåtelsermm. Det bör vara bostadsförmedlingens uppgift att sägaupp störande hyresgäster och att ta hand om dem somvräkts eftersom fastighetsägaren inte är någon naturlig parti en sådan tvist. Fastighetsägaren ges skyldighet attacceptera anvisad hyresgäst.14. BruksvärdeshyranEn social bostadspolitik förutsätter en kombination avhyresreglering och kvarboenderätt (besittningsskydd).Bruksvärdeshyressystemet som innebär attsjälvkostnadshyran hos allmännyttan är maxhyra förlikvärdiga lägenheter är bra i princip men bör skärpas,utvidgas till lokaler och ges en tillämpning där åldersfaktornbetyder mindre. Vårt krav på skärpning är som tidigare: tabort påtaglighetsrekvisitet, dvs den regel som gör att privatafastighetsägare alltid kan ta ut lite mer hyra änallmännyttiga. Kostnader för bilplats, telefon,tidningsprenumeration och kabel-TV-installation får inteses som en del av hyran.15. Ej omvandling av hyresrätt till bostadsrättKooperativ förvaltning i form av bostadsrätt är en bra idéi sig. Men när handeln frisläpptes blev det efter en tidomöjligt för flertalet att överta en bostadsrätt ibristområden. Hembudsskyldighet och priskontroll måsteinföras för bostadsrätter. Till dess kräver vi ett förbud motomvandling av hyresrätt till bostadsrätt. Allmännyttigabostäder får aldrig säljas ut till privata ägare -- inte heller tillhyresgästerna i form av bostadsrätt. Däremot kanhyresgästerna helt eller delvis överta förvaltningsansvaretinom hyresrättens eller den kooperativa hyresrättens ram.16. Sjuka husUnder senare år har alltför många fall av byggfusk,olämpliga material och konstruktioner samt bristfälligventilation uppdagats. Det har varit svårt att utkräva ansvarav dem som felat. De boende har kommit i kläm. De hardrabbats av fukt, mögel, radon etc.Vi har föreslagit en ny bomiljölag, produktkontroll ochen byggfuskavgift. Vi har också föreslagit nya regler förinstallation och drift av ventilation och begripligabruksanvisningar. Byggherrens och entreprenörens ansvarmåste skärpas och sträckas ut i tiden. Vi återkommer medförslag i anslutning till den aviserade propositionen den 28mars.17. ByggreglerByggreglerna måste ses över utifrån grundläggande kravpå kvalitet, boinflytande, varsamhet, resurshushållning,handikappanpassning och ekologi. Den hårda exploateringsom varit regel måste ersättas med enmåttligare. I en särskild motion utvecklas vänsterpartietstankegångar om ekologiskt byggande och boende. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en social bostadspolitik,2. att hos regeringen begär att översynen avlänsbostadsnämnderna också omfattar en effektivisering avkostnadskontrollen,[att hos regeringen begär förslag till åtgärdermot monopol och karteller inom bygg- ochbyggmaterialbranschen,1]3. att hos regeringen begär förslag omstimulans till självbyggarinsatser,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om definitionen av rimligbostadskostnad,5. att avvisar regeringens förslag att slopa detsubventionerade förvärvslånet för flerbarnsfamiljers köp avsmåhus,[att hos regeringen begär en omprövning avskatteomläggningen och i första hand ett slopande avfjärrvärmemomsen och uttagsskatten,2][att hos regeringen begär attfastighetsskatteutredningen också omfattar en uppdelningav fastighetsskatten på staten och kommunen,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av fastighetsskatt påallmännyttiga bostadsfastigheter,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förvärvsskatt på handel medhyresfastigheter,2]6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att räntelån och subventionerockså skall gälla kostnader för hyresgästkonsult vidombyggnad,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målet för nyproduktionen avbostäder skall sättas till 50 000 lägenheter ,8. att hos regeringen begär förslag om hur enuppdelning av alltför stora lägenheter kan stimuleras,9. att hos regeringen begär förslag omförstärkning av besittningsskyddet för hyresgäst itvåbostadshus,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgade tilläggslåneramar,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att insatsen för kooperativhyresrättslägenhet maximeras till tre månadshyror,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunalbostadsanvisningsskyldighet och bostadsförmedlingensuppgifter,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bruksvärdeshyran,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hembud och priskontroll påbostadsrätter och förbud mot omvandling av hyresrätt tillbostadsrätt.