mot · GE02Kr16 · 1991-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:81 Filmstöd I regeringens budgetproposition 1990/91:100 Bilaga 10hänvisar regeringen till rubr. proposition vad angårFilmstödet med uppgift att anmäla resultatet av deförhandlingar som förts mellan staten,filmbranschen och videobranschen om ett fortsattavtalsförhållande efter det att film- och videoavtalhar upphört att gälla.I nu föreliggande proposition 1990/91:81 redovisas ocksåen förlängning av film- och videoavtal att gällafr.o.m. Avtalethar ingen automatisk förlängning. Ny part i avtalet ärvideobranschens detaljhandelsorganisationer.Den viktigaste ekonomiska förändringen är attavgifterna för videogram sänks. Detta gäller bådehyrvideogram och köpvideogram. Antalet biografbesökareoch videouthyrningen har minskat kraftigt under år 1990.Filminstitutet kommer att få lägre intäkter framöver.För innevarande budgetår beräknas intäkterna bli 177milj kr; för /92 beräknas intäkterna uppgåtill ca , alltså en direkt neddragning på 22 milj kr.Av de beräknas biografavgifterna ge ,videogramavgifterna samt intäkterna frånSveriges Television och ränteintäkter 17 miljkr. Det av kulturministern föreslagna generellastatsbidraget som skall tillföras filmfonden beräknas /92 till . Inflationen minskarytterligare utrymmet med ca . Beräkningarna ärpå vissa punkter osäkra, eftersom utvecklingen är svår attförutse. Nettoeffekten kan emellertid röra sig om 35--40milj kr.Bland konsekvenserna härav märks: lägre anslag tillfilmproduktion, mindre stöd till kortfilm, lägre anslag tillvisningsnämnden, minskat biografstöd, hård bantning avkultur och förvaltning.Förlängningen av film- och videoavtal ärkortsiktigt. En orsak till att det inte har varit möjligt attsluta ett långsiktigt avtal är osäkerheten om hur televisionenkommer att utvecklas. En huvudfråga i svensk filmpolitik ärhur de televisionsföretag som med sina sändningar vändersig till skall kunna bidra till nyproduktion av svenskspelfilm. I samband med att den sittande parlamentariskamedieberedningen sannolikt kommer att föreslå inrättandetav en ny marksänd reklam-tv-kanal bör möjligheterna avbidrag till produktionsstöd till från denna viakoncessionsvillkor undersökas. Vi föreslår att en utredaretillsätts för att snabbt tillgodose detta önskemål.Filmavtalet utgår från att biografavgifter ochvideoavgifter skall finansiera de olika delarna avFilminstitutets verksamhet. Avtalet innebär att en större,men otillräcklig, andel av de totala resurserna avsätts förproduktionsstöd till svensk långfilm. Filminstitutetsresurser för gemensam förvaltning, för administrativabasresurser för viss verksamhet samt för övrigafilmkulturella ändamål minskar.Långfilmsproduktionen har gått dåligt. En av följdernablir att kort- och dokumentärfilmen drabbas, innebärandeen 30-procentig sänkning. Återväxten av speciellt ungafilmare tycks hejdas. Kontinuiteten i denna bransch hotas.Filminstitutet har flera roller att spela; bl.a. skall manstödja import och lansering av film, vidare visning tillföreningar och organisationer med filmverksamhet. Det harbefarats att viss filmproduktion skulle komma attkonkurrera med bidragen till användarna av film.Vi anser att staten bör ta på sig ett större ansvar för attupprätthålla en produktion av kvalitetsfilm i den befintligafinansiella svackan och föreslår att anvisas tillanslagspost 4 avseende H 3 filmstöd, utöver vad regeringenföreslagit.Det nya avtalet innebär att visningsnämndens andel avFilminstitutets totalekonomi minskas från till , vilketmotsvarar ca . Detta medför enkonkurrenssituation mellan olika inom Filminstitutetförekommande verksamheter. Visningsnämndensoberoende ställning får vika och filmproduktionen (B-fonden) förstärks på bekostnad av bl.a. import- ochvisningsstöd. Det påpekas i propositionen attVisningsnämnden vad gäller fördelning av stöd för attfrämja visning och spridning av värdefull film skall kunnahandla opartiskt med hänsyn till andra inom Filminstitutetkonkurrerande verksamheter och att visningsnämndendärför skall vara fristående från institutets övrigaverksamhet.I det nya avtalet har emellertid visningsnämndens andelav totalekonomi minskats från 5 till 4procent, vilket innebär en 20-procentig nedskärning av alllokal filmverksamhet runt om i landet. Detta drabbar desmå orterna och den smala filmen samt barn- ochungdomsverksamheten. Regeringen förmår inte förverkligaviktiga moment i den statliga kulturpolitiken. Vi önskar attdenna verksamhet kan hållas intakt.Vi föreslår att visningsnämnden med utöver vadregeringen föreslagit kompenseras för en del av bortfallet ioch med förlängningen av avtal.Projekt på filmområdetDen svenska kortfilmsproduktionen har kunnat erhållastöd på två olika sätt. Under förevarande anslag harproduktionsgaranti kunnat utgå från anslagspostenProduktionsgarantier till svenska kortfilmer ochproduktionsstöd från anslagsposten Bidrag till projekt påfilmområdet, att fördelas av konstnärsnämnden.Miljöpartiet de gröna har tidigare med framgång stöttprojekt på filmområdet, fördelat av konstnärsnämnden.Det gäller främst stöd till den konstnärligt syftande filmen,som inte alltid är kommersiellt gångbar. KulturministerBengt ansluter sig också till denna uppfattning:''Den mångfald för stöd till svensk kortfilm som detta gerbör bibehållas.'' Vi föreslår att anslagsposten 7, bidrag tillfilmprojekt, inom anslaget H 3, Filmstöd, höjs med drygttvå milj kr. utöver vad regeringen föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att anvisa till Bidrag tillfilmprojekt, anslagsposten 7, inom anslaget H 3, Filmstöd,utöver vad regeringen föreslagit,2. att beslutar att till genomspecialdestinerade medel anvisa . utöver vad regeringen föreslagit,3. att beslutar att under anslagsposten 4,Filmstöd, H 3, anvisa . utöver vad regeringen föreslagit till produktionav kvalitetsfilm,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om bidrag från eneventuellt ny marksänd reklam-tv-kanal till filmproduktioni regi.