mot · GE02Jo105 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Innehåll 1.Sammanfattning 3 2.Miljöpropositionen -- ett spel för gallerierna 4 3.1990-talets utmaningar 5 3.1Stärk det internationella miljösamarbetet 5 3.2Prioritering av olika miljömål 6 3.3Sveriges ekonomi måste förbättras 7 4.Bekämpa växthuseffekten 7 4.1Internationellt klimatvårdsarbete 7 4.2Klimat- och miljövård inom FN 9 5.Förstärk miljöskyddet 10 6.Miljöövervakning och myndighetsorganisation 11 6.1Kommunernas miljövårdsarbete 13 6.2Kostnadsansvar för tillsynsverksamhet 13 7.Utveckla effektiva ekonomiska styrmedel 13 7.1Allmänna riktlinjer 13 8.Miljövänligare transporter 15 8.1Vägtrafiken 15 8.1.1Ställ upp miljömål 16 8.2Flygtrafik 17 8.3Sjöfart 17 8.4Spårbunden trafik 18 9.Miljöanpassad energiproduktion 18 9.1Förbränningsanläggningar 19 9.2Tillfälliga utsläppsbegränsande åtgärder 19 10.Andra utsläppsbegränsande åtgärder 19 11.Minska jordbrukets miljöpåverkan 20 12.Från vaggan till graven 21 12.1Produktion 21 12.1.1Övergång till ny teknik 21 12.1.2Stimulera övergång till miljömässigt bättre teknik 22 12.2Konsumtion 23 12.2.1Ökad miljökunskap 23 12.2.2Miljömärkning 24 12.2.3Ekonomiska stimulanser 24 12.2.4Vissa kemiska produkter 25 12.3Destruktion 25 12.3.1Hushållsavfall och industriavfall 25 12.3.2Miljöfarligt avfall 26 13.Kommunal planering m.m. 27 13.1Kommunernas planeringsansvar 27 13.2Regleringar av enskilda brunnar 27 14.Bättre naturvård 27 15.Polarområdena 28 16.Anslagsfrågor 29 17.Diverse praktiska frågor 29 18.Hemställan 291. SammanfattningRegeringens miljöpolitiska proposition ärinnehållsmässigt förvånansvärt tunn. De konstruktivaförslag som återfinns har till stor del hämtats ur gamlaborgerliga motioner. Angelägna miljövårdsåtgärder harfördröjts på grund av den socialdemokratiskasenfärdigheten.De återstående förslagen är antingen en uppföljning avredan underskrivna internationella avtal eller en anpassningtill . Ytterst få förslag är renodlatsocialdemokratiska.Det underlagsmaterial som tagits fram -- bl. a.naturvårdsverkets aktionsprogram -- håller genomgåendehög klass. Det är förvånande att regeringen inte fullföljtintentionerna i underlagsmaterialet i större utsträckning.Regeringen har inte förmått att göra några tydligaprioriteringar på miljöområdet. Det görs ingen rangordningmellan stora och små frågor. Om miljöproblemen skallkunna lösas fordras tydliga prioriteringar.Trots att klimatvårdsfrågorna tillmäts mycket storbetydelse i det internationella miljövårdsarbetet väljer densvenska regeringen att åter en gång behandla klimatvårdenstyvmoderligt. Socialdemokraterna vill riva uppkoldioxidtaket och därmed låta ta ett steg tillbaka.Från moderat sida står vi fast vid vårt tidigare krav om en20-procentig minskning av koldioxidutsläppen till år 2005.Detta skall bl. a. uppnås genom en miljörelateradenergibeskattning som syftar till att kraftigt minskautsläppen av koldioxid.Arbetet med att minska luftföroreningarna måste drivasmed kraft. Vi anser att tydliga minskningsmål skall sättasupp för vägtrafikens utsläpp. skall vägtrafikensutsläpp av kväveoxider mer än halveras, kolväteutsläppenminskas med och koldioxidutsläppenhållas oförändrade. Dessa mål uppnås genom en fortgåendemodernisering av bilparken. På kort sikt handlar det om enövergång till bränslesnålare fordon med bättre avgasrening,på lång sikt handlar det om utveckling av elbilar och fordonsom drivs med miljömässigt bättre bränslen.Det är viktigt att reparera de skador somluftföroreningarna och försurningen åstadkommit. Vi anseratt en svavelavgift skall införas. Intäkterna skall bl. a.användas till intensifierade kalkningsinsatser. Vi anser attytterligare 50 miljoner skall användas förskogsmarkskalkning, sjökalkning, skydd och restaureringav kulturminnen samt åtgärder avseende brunnar.Närsaltläckaget måste minska. Vi anser attkväveutsläppen från de kommunala reningsverken skallminska . För att säkra att detta mål verkligenuppnås anser vi att kommunerna skall få rätt att samverkaom var reningsinsatserna skall sättas in för att störstamöjliga effekt skall uppnås. Kommunerna skall också harätt att minska utsläppen genom att anlägga s.k. kvävefällori form av våtmarker.Vi anser att ekonomiska stimulanser skall användas föratt driva på utvecklingen i miljövänlig riktning. Vi anser attäven andra sorters miljöfarliga batterier än de regeringenföreslår skall omfattas av pantsystem. Vi vill höjaskrotningspremien för bilar.Utsläppen av stabila organiska föreningar frånmassaindustrin måste minska. För att påskynda dennautveckling vill vi införa en ekonomisk stimulans. De företagsom lyckas minska sina AOX-utsläpp under 1,0 kilogramper ton massa skall få en skatterabatt. Detta skullestimulera introduktion av miljömässigt bättre tekniker.Vi anser att större insatser skall läggas påproduktövervakning. Substitutionsprincipen måstetillämpas mer aktivt. Användning av nonylfenoletoxylaterbör upphöra.Större insatser måste läggas på att minimera avfalletsmängd och farlighet. Vi anser att skallundersöka om speciella avfallsreduceringsplaner kanupprättas för att uppnå detta mål. Producentansvaret måstestärkas på avfallsområdet. Teknikutveckling måste främjas.SAKAB bör privatiseras. Kompostering av hushållssopormåste tillåtas. Kommunala avfallsmonopol måste avskaffas.Kunskapen om miljön måste förstärkas, främst genomfördjupade ämneskunskaper i biologi, fysik och kemi.Vi anser att skall ansluta sig till EG:smiljömärkningssystem.Redan ingångna avtal rörande inköp av urskogar skallsäkras genom att staten -- som ett alternativ till kontantekonomisk ersättning -- erbjuder domänverksmark somersättning. Det är angeläget att öka det ideella inslaget inaturvården. De ideella organisationerna kan spela enbetydelsefull roll i detta arbete. Det är därför angeläget attundersöka hur det ideella inslaget skall kunna öka.Det är positivt att regeringen erkänner att ekonomisktillväxt är nödvändig för att miljöskyddet skall kunnaförstärkas. Vi har påtalat detta samband,liksom att marknadsekonomi och politisk pluralism ärnödvändiga förutsättningar för att miljön skall kunnaskyddas.Det är ett framsteg att regeringen påtalar attmiljöproblemen måste lösas via internationellt samarbeteoch att EG härvidlag kommer att spela en betydelsefull roll.Ett svenskt EG-inträde kommer väsentligt att förbättraSveriges möjligheter att driva på det europeiskamiljövårdsarbetet.2. Miljöpropositionen -- ett spel för galleriernaMiljöminister försöker koka soppa på enspik. Regeringen har valt att föra fram många gamlaborgerliga krav som sina egna. Detta gäller bl. a. en radlagstiftningsfrågor. Kraven om upprättande av en miljöbalkoch införande av miljökonsekvensbedömningar har i fleraårs tid förts fram av bl. a. moderata samlingspartiet. Så sentsom sade socialdemokraterna, till skillnad från deborgerliga partierna, nej till att Naturresurslagen (NRL)och Naturvårdslagen (NVL) skulle ingå i en samordnadmiljöbalk. Regeringen föreslår nu att såväl NRL som NVLskall ingå i den nya . Detta skapar godaförutsättningar för att den nya skall bli effektiv.Förra året krävde moderata samlingspartiet attkommunerna skulle ges möjlighet att stimulera enmiljövänligare avfallshantering genom differentieradeavfallstaxor. sade nej till detta krav. , mindreän , föreslår regeringen att differentieradetaxor skall få användas.Regeringen försöker dessutom ge sken av att en radförslag är framsynt svensk miljöpolitik, då det i självaverket är frågan om att följa redan ingångna internationellaavtal och rekommendationer eller följa efter EG.Regeringen föreslår som exempel att kvicksilver skallminska . Detta äringen nyhet. , där deltog, harredan fastställt denna målsättning.Regeringen föreslår att förhandsgranskning avkemikalier skall införas, vilket innebär att även Sverigekommer att börja tillämpa . Detsamma gällervissa regleringar av så kallade Nickelkadmium-batterier(NiCd), där väljer att följa EG:s strängare regler.3. 1990-talets utmaningar 3.1 Stärk det internationella miljösamarbetetMiljöproblemen har blivit allt mer komplexa. I detbakgrundsmaterial som tagits fram till miljöpropositionenframgår att miljöproblemen i till stor del beror påutsläpp i andra länder. Av svavelnedfallet i kommert.ex. endast en tiondel från svenska källor. Viss del av desvenska utsläppen exporteras till andra länder. Sammaförhållande gäller för en rad andra föroreningar.Detta innebär att även om de svenska utsläppen heltupphörde skulle den svenska miljösituationen endastförbättras marginellt.Högt ställda nationella miljökrav ger oss emellertidmöjlighet att i internationella förhandlingar krävalångtgående insatser av andra länder.De största miljöinsatserna uppnås genom ett offensivtmiljövårdsarbete inom EG. EG:s miljövårdande insatserkommer att spela en betydelsefull roll för miljön i helaEuropa. EG kommer också att vara en viktig aktör i detinternationella miljövårdsarbetet.Under de senaste åren har det skett en snabb ochdynamisk utveckling i miljövänlig riktning inom EG.Miljöskyddet stärks successivt. Det är värt att notera attmiljöskyddet i medlemsländerna inte får vara svagare än deregler som EG ställer upp. De medlemsländer som villinföra strängare regler får dock göra detta.Sverige skulle som medlem i EG -- tillsammans medt.ex. , och -- sannoliktkunna driva fram strängare miljöregler på en rad områden,exempelvis då det gäller avgasrening.Det vore en fördel om miljöfrågorna redan nu kunde tasupp inom ramen för de pågående EES-förhandlingarnamellan EG och EFTA. bör aktivt verka för detta.I de pågående EES-förhandlingarna har frågan omEFTA-nationernas syn på miljö-, hälso- ochsäkerhetsfrågor varit ett problemområde. I vissahänseenden har EFTA-nationerna en mer långtgåendereglering eller högre ställda krav än EG:s nuvarande. Påandra områden är en snabb utveckling inom EG på väg,vilket försvårar en god avstämning mellan olika reglersinnehåll och innebörd.De lösningar som anvisats lägger stort ansvar påde enskilda länderna att endast anta och tillämpa miljö- ochhälsoskyddsregler som sammanvägt representerar ettväsentligt nationellt intresse. Varje nation skall, enligtministrarna, få en ensidig rätt att unilateralt åberopa rätt tillskyddsklausul mot varor som inte står i överensstämmelsemed den egna lagens eller regelverkets innehåll.Skulle emellertid tillämpandet av skyddsklausulen intemotsvara ett väsentligt nationellt intresse kommer ettåberopande av skyddsklausulen att betraktas som ettotillåtet handelshinder eller som ett försök tillprotektionism.Harmonisering och anpassning till idessa hänseenden bir av detta skäl synnerligen viktig. Detär angeläget att svensk miljölagstiftning inte ges ett innehållsom inte svarar mot vetenskapligt grundade krav. Detta kangälla såväl förbud som fastställande av gränsvärden.Inom EG har träffats beslut om att bilda en särskildmiljöorganisation -- EEA -- European EnvironmentAgency. Beslutet har emellertid ännu inte verkställts. Vianser att det är utomordentligt viktigt att redan frånbörjan deltar i arbetet inom EEA. Vi har tidigare krävt attSverige skall söka medlemskap i globala karaktär illustreras främstgenom de hotande klimatförändringarna och uttunningenav ozonskiktet. Dessa miljöhot kan endast avvärjas genomkraftfulla internationella insatser.En av 1990-talets viktigaste uppgifter är att uppnålångtgående internationella överenskommelser påmiljöområdet. Detta gäller inte minst inomklimatvårdsområdet. Vid i Brasilien1992 bör prioritera klimatvård och frågor som rörskyddet av den biologiska mångfalden.3.2 Prioritering av olika miljömålRegeringen väljer i sin proposition att prioriteragårdagens problem. En rad förslag riktas mot självaproduktionsprocesserna, trots att deras negativamiljöeffekter har minskat. Regeringen tycks inte varamedveten om att miljöproblemen har ändrat karaktär.Större insatser måste, enligt vår mening, läggas påproduktövervakning.För att miljöarbetet skall bli framgångsrikt måstebeslutsfattarna våga att göra prioriteringar.Det amerikanska () har gjort enutvärdering av miljöproblemen med avseende på ekologi,cancerrisker, andra hälsorisker och välfärd. Ett antalvetenskapliga experter gjorde analysen. De satteluftföroreningarna och uttunningen av ozonskiktet påtopplats. Växthuseffekten fick en topplacering när detgäller ekologisk fara men låg placering när den relateras tillhälsorisk i närtid.Enligt vår uppfattning har en djupgående analys iprioriteringsfrågan gjorts av FN:s kommission för miljö ochutveckling -- den s.k. . I sinrapport sätter den växthuseffekten främst bland miljöfrågorföljt av hotet mot ozonskiktet, luftföroreningarna och hotetmot våra vatten.Vi anser att bör få i uppdrag att medutgångspunkt från internationella analyser och med hjälp avden stora sakkunskap, som finns på skilda håll i vårt land,göra en studie med förslag till hur miljöfrågorna skallprioriteras.3.3 ekonomi måste förbättrasDen svenska ekonomin brottas med betydande problem.Den ekonomiska tillväxten är oroväckande svag, vilket ärett ytterst allvarligt hot mot miljön. Den svaga ekonominresulterar i färre investeringar, vilket i sin tur innebär attmoderniseringar av industrin inte utförs. Nya resurssnålaoch mer miljövänliga processer introduceras inte. Dentekniska utvecklingen bromsas.Under 1990-talet måste den svenska ekonominåterhämtas. Det skulle frigöra nödvändiga resurser förmiljövårdande insatser.4. Bekämpa växthuseffekten 4.1 Internationellt klimatvårdsarbeteDet finns all anledning att rikta skarp kritik motregeringens agerande på klimatvårdsområdet.Socialdemokraterna sade nej till den begränsning, det såkallade koldioxidtaket, som infördes på moderat initiativ1988. Socialdemokraterna reserverade sig också motriksdagens beslut om att kartlägga energiproduktionenseffekter på koldioxidhalten i atmosfären.Denna kartläggning har -- trots uttryckligabeslut -- ännu inte genomförts.I Noordwijk i hölls den förstavärldskonferensen om klimatfrågor. Konferensen, somhölls , samlade deltagare från 67 länder,däribland . Konferensen rekommenderade dedeltagande nationerna att utreda om det är möjligt attminska koldioxidutsläppen ienlighet med rekommendationer.Sverige har inte följt rekommendationerna frånNoordwijk-konferensen.Vid Bergen-mötet som hölls uppmanades alladeltagande länder, däribland , att utarbetanationella strategier för att begränsa eller reducerautsläppen av koldioxid och andra växthusgaser så mycketsom möjligt. Dessa studier, som också skulle innehållakostnadsuppskattningar, skulle varit klara i februari 1991.Sverige har inte följt uppmaningarna från Bergen-mötet.Socialdemokraternas agerande har varit bedrägligt.Regeringen har försökt ge sken av att har varitpådrivande i det internationella klimatvårdsarbetet. har tvärtom försökt att bromsa det viktigainternationella arbetet. Dokumentationen inför den andravärldsklimatkonferensen som hölls i i novemberförra året visar att genomgående krävde svagareskrivningar än de som fanns i det ursprungliga förslaget.Greenpeace skriver i sin kommentar ommiljöpropositionen:I trepartiöverenskommelsen försvarar man denpassivitet visat i klimatfrågan. Hänvisningartill att aktivt verkar för en långtgåendeklimatkonvention får ett löjets skimmer över sig, eftersomvi återfinns bland den krympande grupp av , som ännu inte förbundit sig att minska utsläppen avkoldioxid.Regeringen har, med all rätt, utsatts för svidande kritik.Flera internationella miljöorganisationer har vid fleratillfällen varit starkt kritiska till agerande. DanielBecker som representerar den välansedda amerikanskamiljöorganisationen sade i ett Dagens Eko-inslag : ''tycks dra sig tillbaka frånrollen som ett framåtsträvande, progressivt land vad gällerväxthuseffekten. ''Kritik har också framförts från andra håll. EG:smiljöminister sade i samband medBergen-mötet: ''Det vore högst olyckligt om riverupp sitt koldioxidbeslut. Om inte , som är ett riktland, klarar det miljömålet förlorar vi en verklig förebild. ''Även är starkt kritiskt till attersätta kärnkraften med fossilbränslebaserad kraft. I ett avsina remissvar 1990 skriver SNV följande:En ökning av koldioxidutsläppen på denna nivå tordevara unik om man jämför med övriga industrialiseradeländer. Genomförs en sådan utbyggnad av fossilbaseradkraft kommer trovärdighet i det internationellamiljöarbetet att allvarligt skadas.I de energipolitiska överläggningarna lyckadesregeringsrepresentanterna övertyga ochfolkpartiet liberalerna om att koldioxidtaket redan hadeöverskridits, trots att all tillgänglig information visade påmotsatsen.Energiöverenskommelsen presenterades ,i vilken bl.a. hävdas att koldioxidtaket hade överskridits.Den 16 januari presenterades den officiella statistiken förkoldioxidutsläppen. Siffrorna visar att de svenskakoldioxidutsläppen har minskat kontinuerligt sedan 1987.I energiöverenskommelsen står det bl. a.:Sverige bör lägga särskild vikt vid möjligheterna till engemensam EG/ EFTA-linje inför de förhandlingar om enklimatkonvention som inleds -- -- --. Ettgemensamt EG/EFTA-mål, som senare kan breddas tillövriga och , bör vara att de samladekoldioxidutsläppen för de berörda ländergruppernainte får överstiga nuvarande nivå för att därefter minska.Skrivningarna i energiöverenskommelsen är förrädiska.Det verkar som om den är ovetande omvad som egentligen har sagts i de internationellaklimatvårdsförhandlingarna. enadesEG, EFTA, , , och Nya Zeelandom en gemensam klimatvårdsstrategi som innebär enfrysning av koldioxidutsläppen till år 2000.Miljöministern har dessutom blottatsin okunnighet då hon har hävdat att tillsammansmed EG och EFTA försöker få med på en gemensamstrategi. anslöt sig till dennagemensamma strategi.Den andra världsklimatkonferensen uppmanade allautvecklade länder att analysera möjligheterna att reducerautsläppen av sådana växthusgaser som inte regleras iMontrealprotokollet. Analysen, som skall omfatta de tvånärmaste decennierna, skall således omfatta koldioxid,metan och dikväveoxid.Regeringen har ännu inte redovisat hur eller ens om denavser att följa världsklimatkonferensens uppmaning.För att säkerställa att dessa analyser utförs i enlighetmed de internationella överenskommelserna föreslår vi attriksdagen skall uppdra åt regeringen att följa deinternationella rekommendationerna.Regeringen förtiger dessutom att flera länder redanställt upp långtgående målsättningar påklimatvårdsområdet. avser att minska sinakoldioxidutsläpp med till år 2005.Australien, , och har redanbeslutat om 20-procentig reduktion . Flera länderförbereder liknande beslut.Greenpeace skriver:Den starkaste markeringen från sida vore om vipresenterade en egen nedskärningsplan för samtligaväxthusgaser, och då speciellt koldioxid.Vi anser, liksom tidigare, att koldioxidtaket inte fåröverskridas. De svenska utsläppen skall därför framgentunderstiga nivå. Därutöver anser vi att de svenskakoldioxidutsläppen skall minskas till år2005.För att skall klara dessa långtgåendeminskningar fordras en genomarbetad klimatstrategi somfrämst riktas mot energi- och trafiksektorn.I propositionen står det att det är angeläget att kostnader och effekter av möjliga åtgärderutreds ytterligare. Det gäller i synnerhet åtgärder motutsläpp av andra växthusgaser än koldioxid.Vi kan inte förstå varför regeringen så konsekventmotsätter sig begränsningar av koldioxidutsläppen.Koldioxiden är den mest betydelsefulla växthusgasen ochåtgärder för att minska koldioxidutsläppen måste därförprioriteras. Växthusgaserna CFC -- som svarar för ca 25procent av växthuseffekten -- är på väg att avvecklas ienlighet med internationella överenskommelser. Därutöverförekommer växthusgaserna metan, ozon ochdikväveoxider. De bidrar med tillväxthuseffekten.Det är viktigt att finna kostnadseffektiva metoder för attminska klimatpåverkan. Det är ingen tillfällighet att detinternationella klimatvårdsarbetet i stor utsträckningknutits till minskningar av koldioxidutsläppen. Minskningarav koldioxidutsläppen är förhållandevis kostnadseffektiva.Regeringen har föreslagit att skall fåbygga en stor förgasningsanläggning i . Dennaanläggning skulle resultera i mycket stora utsläpp av såvälklimatförändrande som försurande föroreningar.Koldioxidutsläppen skulle uppgå till 1 per år.Riksdagen bör inte ta ställning till enskilda industriprojekt.Regeringen bör dock tillse att det sker en prövning avhuruvida en utbyggnad av projekt i Brofjordenär förenlig med beslut om ett koldioxidtak.4.2 Klimat- och miljövård inom FNI miljöpropositionen kommenterar regeringen om miljö och utveckling i ochanser att konferensen bör anta bindande konventioner omklimatförändringar, biologisk mångfald och skogsfrågor.Vi anser att , inom ramen för denna allmännamålsättning, bör arbeta för preciserade mål för olikaländergrupper rörande bl.a. koldioxidutsläpp och CFC-användning. I-ländernas koldioxidutsläpp bör på kort siktstabiliseras, för att därefter minska. Torontokonferensenskrav på en 20 procentig minskning bör vara ettriktmärke.Vi vill även betona i-ländernas särskilda ansvar. I-länderna kan, genom att vidta utsläppsbegränsandeåtgärder, skapa utvecklingsutrymme för u-länderna.Skogsfrågorna skulle kunna knytas till dettaförhandlingsarbete på så sätt att nyplantering av skog itredje världen inräknas som ett sätt att minskakoldioxidutsläppen.Skogsskövlingen beräknas ha förorsakatutsläpp av minst 1 miljard ton kol . I en miljörapportfrån angavs ettträdplanteringsprogram som ettlämpligt mål för att kompensera dessa utsläpp. Samtidigtskulle behoven av brännved och timmer täckas ochutarmade markområden återställas i tredje världen.Sverige bör under konferensen verka för att ochEG:s långtgående beslut om avveckling av ozonförstörandekemikalier vinner allmän acceptans bland i-länderna och attavvecklingsstödet till får en utforming som äroperativ.Sverige måste sträva efter att nå bindandeöverenskommelser rörande konkreta minskningar avkoldioxid och andra växthusgaser. Alltför övergripandemålsättningar kommer nämligen att visa sig svåra att följaupp. En framgångsrik klimatvårdsstrategi måste därför varakonkret.5. Förstärk miljöskyddetModerata samlingspartiet har krävt ensamordning av miljölagstiftningen. Socialdemokraterna harvalt att förhala denna viktiga fråga. Det är därför glädjandeatt regeringen nu föreslår en samordning av lagstiftningenoch att en särskild miljöbalk upprättas.Det är särskilt glädjande att regeringen -- till skillnadfrån de socialdemokratiska ledamöterna imiljöskyddskommittén -- förordar att även naturvårdslagenskall inkluderas i den nya miljöbalken.Det är bra att en översyn av det straffrättsligaregelsystemet på miljöområdet nu har kommit till stånd.Lagstiftningen måste göras tydligare och effektivare.Det är enligt vår mening nödvändigt att förstärkariksåklagarens kompetens på miljöområdet. Det kanexempelvis ske genom att minst en åklagare i varje regionerhåller särskild utbildning och genom att särskilda medelställs till förfogande för att täcka kostnader för experthjälp.De miljörättsliga frågornas betydelse kommer sannoliktatt öka. Vi anser därför att en professur i miljörätt skallinrättas. måste de gränsöverskridande luft- ochvattenföroreningarna komma under ökad rättslig reglering,vilket även kräver ökad kunskapsuppbyggnad kringinternationell miljörätt.Regeringen föreslår att miljökonsekvensbeskrivningarskall användas i större utsträckning. Även detta är ett kravsom vi drivit . Dessa beskrivningarbör innehålla en studie av nollalternativet, dvs effekterna avatt det planerade projektet inte genomförs.Det är viktigt att de medborgare som är berörda avutsläpp erhåller en otvetydig talesrätt. Miljöskyddslagensregler bör förtydligas och göras mer generösa. Med dennaändring bör det t.ex. vara självklart att en fiskare som fårsina fångstmöjligheter begränsade har rätt att föra talan motdet miljöingrepp som åstadkommit denna begränsning.Vi anser att väl definierade normer för luft- ochvattenkvalitet skall utarbetas. Normerna skall utgå från dennivå som naturen tål. Om normerna hotar att överskridasskall åtgärder sättas in vid källan.