mot · GE02Fö413 · 1991-01-25 00:00:00 — Tillverkningen av den förstadelserien på 30 flygplan pågår. Det som har kallats Sverigesförnämsta industriprojekt riskerar att bli en felsatsning somkommer att negativt påverka landet under lång tidframöver. har alltsedan projektet börjadediskuteras varit motståndare till det. De argument somförde fram till riksdagsbeslutet anser vifortfarande ohållbara. Några nya har inte tillkommit.Projektet bör avbrytas.Försvaret behöver inte JASDe senaste årens utveckling har inneburit ett gynnsamtmilitärt och säkerhetspolitiskt läge för del. Dentidigare hotbilden byggde på ett konfliktspridningsmönsteröver blockgränserna i . Det europeiskasäkerhetssystemet vilade på militära rustningar ochmaktbalanstänkande. Blocken finns inte längre.De nedrustningsavtal som tecknats halverar i praktikenSovjetunionens styrkor i . Ett överraskandesovjetiskt anfall mot väst är inte längre möjligt. Utöverdetta genomför en rad länder i unilateralanedrustningssteg. Vid det stora i inovember 1990 kunde alla länder, samt Kanadaoch , förenas i ''Parisdeklarationen för ett nyttEuropa''. I deklarationen slås fast att länderna i Europaförbinder sig att lösa konflikter mellan sig påfredlig väg. En värdegemenskap formulerades kringEuropas politiska och ekonomiska strukturer i framtiden.Dessa förändringar har naturligtvis starkt förbättratSveriges säkerhetspolitiska läge och det finns inga som helstmotiv för ett utbyggt och moderniserat luftförsvar.JASflygplanen behövs helt enkelt inte. har jämförtmed de flesta länder i ett överdimensioneratflygvapen, vars kapacitet torde vara mer än tillräcklig föröverskådlig framtid. Det finns således utrymme för ensuccessiv minskning.Konflikten med , och andra som kan tänkas imotsättningen mellan rika och fattiga länder, ändrar intedenna bild. De hot som sådana utgör mot mänsklighetenkan inte mötas med svenska rustningar. Detta gäller ocksåför den mycket osäkra utvecklingen i . Att ettav inre stridigheter försvagat skulle använda sinaresurser till aggression utåt är inte särskilt troligt.JAS-projektet är en gökunge i det svenska försvaret.Det finns ingen som vet när JAS-systemet kommer attkunna vara i verksamhet med full pålitlighet och med tänktbeväpning. Detta är ett av skälen till att staten ännu inte hartecknat avtal med industrin om en andra delserie om 110flygplan. närmar sig kostnaderna 60 miljarder kronorför projektet. Det finns inga garantier för vad slutsummankommer att bli. I en krympande försvarsekonomi ger dettaett militärt system i obalans.Alliansfrihet och neutralitet''JAS stärker vår alliansfrihet och vårt oberoende genomatt det är tillverkat vid en inhemsk försvarsindustri.'' Dettapåstående håller inte. är i alla väsentligadelar beroende av utländska leverantörer och producenter.Sverige äger inte ensamt den tekniska kompetens ochutvecklingspotential som fordras för att tillverkastridsflygplan. Flygmotor är beroende av GeneralElectric i , av samarbete med Ferranti iStorbritannien och i , samt av samarbete med mängder av företag i ,och . I praktiken deltar vidärigenom i den globala upprustningen och utvecklingen avnya militära system. Detta är ett hot mot våra möjligheteratt delta i fredsarbetet, och det minskar våra möjligheter attföra en aktiv neutralitetspolitik.Felaktig resursfördelningVi har inte råd. Vi kan inte fortsätta att satsa påmilitärflygplan för varje budgetårunder och försämra välfärdssystemet.Nu skärs kvalitén ner i välfärden inom så fundamentalaområden som sjukvård, utbildning och äldreomsorg. Viförsämrar stödet till barnfamiljer, minskar på kulturstödoch bistånd till tredje världen. I tider av budgetproblem terdet sig självklart att välfärdens upprustning inte kankombineras med militär upprustning. Det finns givetvis ettpraktiskt problem att snabbt överföra resurser frånstridsflygplan till vård och omsorg. Desto viktigare att börjaomedelbart.Sysselsättning och teknisk kompetensOfta hörs argumentet att landet behöver JAS avsysselsättningsskäl. Det är inte sant. Flera internationellastudier visar att militärindustrin, med sin karaktär av stortkapitalbehov, automatisering och specialisering, ger färrearbeten än snart sagt varje annan investering.Sveriges flygindustri är framgångsrik på den civilamarknaden och klarar sig utan stöd i form av militärabeställningar. Teknikutveckling kan även i framtidenbehöva samhällsstöd, men detta bör styras direkt till dencivila produktionen, och inte gå omvägen över militäraprojekt. är beroende av en tekniskt högt utveckladindustri. Uppgifter som kräver avancerad forskning,yrkeskunnande och produktionskapacitet finns det mer ännog av inom områden som är försummade, och därmarknaden inte förmår dra till sig resurser, t. ex. inommiljöteknik, energiproduktion och kollektivatransportsystem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avbryta .