mot · GE02Sf617 · 1991-01-25 00:00:00 — Moderata samlingspartiet har i motion 1990/91:Sf609 avCarl Bildt (m) m.fl. angett de övergripande målen försvensk invandrar- och flyktingpolitik.Vi tar i denna motion upp ytterligare angelägna frågor.Invandrarkvinnornas situationEn grupp invandrare som lätt glöms bort är kvinnorna.Eftersom flyktingar och invandrare kommer från ländermed helt andra kulturmönster än vårt finns det stor risk förproblem, som med kunskap och hänsyn är möjliga attundvika.Mötet med den svenska arbetsmarknaden kan för mångainvandrarkvinnor bli något av en chock. Det är viktigt attdet nya hemlandet visar respekt för de invandrarkvinnorsom hellre vill arbeta hemma än ge sig ut i arbetslivet.Valfrihet i barnomsorgen och en skattepolitik som gör detmöjligt för dem som så önskar att kunna vårda och fostraegna barn är en viktig fråga inte minst förinvandrarkvinnorna.En verksamhet som visar sig mycket värdefull förinvandrarkvinnor med barn är den öppna förskolan. Därhar dessa kvinnor möjlighet att träffa personal och andraföräldrar, bygga upp ett kontaktnät och på ett smidigt sättmöta det svenska samhället.Det är viktigt att inte minst de yngre kvinnornafår en god svenskundervisning och, i förekommande fall,yrkesutbildning. Inte minst på vårdområdet har det t.ex.visat sig att många invandrarkvinnor besitter god utbildningoch det kan inte nog betonas hur viktigt det är att deras --liksom alla andras -- yrkeskunskaper snabbt tas till vara avdet svenska samhället.Ett område där stor hänsyn måste tas tillinvandrarkvinnornas ömtåliga situation är hälso- ochsjukvården. För många invandrarkvinnor är t.ex. ett besökhos en gynekolog en mycket känslig fråga, särskilt omläkaren är en man. Det bör vara en rättighet för de kvinnorsom så önskar att begära en undersökning hos en kvinnliggynekolog.Mot bakgrund av de speciella hänsyn som måste tasinom hälso- och sjukvården anser vi att det är viktigt attinvandrarkunskap ges en central roll inomvårdutbildningarna liksom i läkarutbildningen.BarnenMånga flyktingbarn har mycket svåra upplevelser bakomsig. Det är därför viktigt att speciell hänsyn tas till barnen,särskilt de barn som kommer hit ensamma. Det gäller såvälvid själva flyktingmottagandet som vid förläggningen ochvid integreringen i samhället. Förläggningsvistelsen börvara så kort som möjlig och strävan måste också vara att deföräldralösa barnen får komma till en familj.Den nya utlänningslagstiftningen har tagit särskildhänsyn till barnens situation, vilket är bra. Socialstyrelsenföljer hälsoläget för flyktingbarn ochflyktingungdom i och skall senast den 1 mars 1991redovisa sitt uppdrag för regeringen. Det kan därför senarebli anledning att återkomma i denna fråga.Vi vill i detta sammanhang särskilt uppmärksamma denverksamhet som bedrivs i kommuner och landsting förflyktingbarn och deras familjer med särskilda behov, bl.a.inom . Sådan verksamhet, därtyngdpunkten bör ligga på förebyggande verksamhet ochsocialt stöd, bör mycket väl kunna bedrivas även avorganisationer och enskilda vårdgivare.Handikappade flyktingar och invandrareBland de asylsökande som kommer till finnsockså personer med mer eller mindre svåra handikapp. Oftakommer de från länder där rehabilitering och vård avhandikappade är gravt åsidosatt. Det är därför viktigt attrehabilitering och vård kommer i gång så snart som möjligtefter ankomsten till , helst deväntar på uppehållstillstånd. Personalen vidförläggningarna bör ta initiativ till att de handikappade fårtillgång till de hjälpmedel de behöver och har rätt till enligtlagen om asylbistånd.Vid behandlingen av förslaget om nya ersättningsreglertill kommunerna reserverade vi oss till förmån för attrehabiliterande åtgärder skulle prioriteras och att ettkontinuerligt stöd till kommunerna för utgifter enligtsocialtjänstlagen skulle utgå först närrehabiliteringsåtgärder misslyckats. Vi anser att detsärskilda bidraget för handikappade bör ges som ett påslagtill schablonbidraget för att undvika extra administrationoch för att öka kommunernas incitament tillrehabiliteringsåtgärder.Stöd och hjälp till torterade flyktingarMånga av de flyktingar som söker en i harblivit utsatta för tortyr i sina hemländer. Svenskamyndigheter får ofta kännedom om enskilda flyktingarstortyrerfarenheter mycket sent. Det beror ofta på att densom utsatts för tortyr ofta försöker förtränga minnet av detde varit utsatta för. Det är därför viktigt att kunskapen omtortyr och dess fysiska och psykiska resultat sprids bland demänniskor som först möter flyktingarna. Självfallet bördetta också gälla den personal som möter flyktingarna ute ikommunerna liksom inom hälso- och sjukvården. Inteminst personalen vid invandrarveket bör vara mycketlyhörd inför tecken som kan tyda på att flyktingen kan havarit utsatt för tortyr.En följd av tortyr är naturligtvis fysiska skador menminst lika ofta psykiska. Det sistnämnda är ofta det som ärsvårast att upptäcka och behandla. En konsekvens avsådana skador kan vara en panisk skräck för ett vanligttandläkarbesök eller ett kirurgiskt ingrepp. Tortyroffret kannämligen vid sådana situationer återuppliva liknandemiljöer men då kopplade till misshandel. Det är därförviktigt att kunskapen om att ett för utanförståendeirrationellt beteende kan bottna i svåra och plågsammaminnen och att skadan därvid kan fördjupas.Röda korsets tortyrcentra på ett par ställen i vårt landbedriver en verksamhet som i begränsad skala och medlandstingskommunalt stöd försöker rehabilitera tortyroffer.Denna verksamhet har visat sig ge mycket goda resultat ochbör stödjas också från statens sida. Denna mening har ocksåuttalats av ett enigt socialutskott. Även om verksamheteni dag är koncentrerad till ett fåtal ställen är det viktigt atttortyroffer i hela landet snabbt nås och får möjlighet attrehabiliteras.Svenska för invandrareKommunerna har numera ett sammanhållet ansvar förs.k. grund-sfi och statsbidraget är -- när det gällerflyktingar -- inbakat i den schabloniserade ersättningen tillkommunernas flyktingmottagande. Med det nya systemetbör större hänsyn kunna tas till den enskilde invandrarensförkunskaper. Utbildningen har varit alltförstelbent och t.ex. hindrat utbildning på heltid. Det är viktigtmed en så individuellt anpassad utbildning som möjligt.Många flyktingar får förberedandesvenskundervisning redan vid förläggningarna. Många harstudievana sedan tidigare.Vi vill i detta sammanhang särskilt påtala det värdefullai svenskundervisning varvad med arbetspraktik. Sådanutbildning har visat sig ge särskilt goda och snabba resultat.Vi har tidigare uttalat oss för att den som ska bli svenskmedborgare bör ha vissa kunskaper i svenska språket.Givetvis bör hänsyn tas till ålder och eventuellt handikapp.Vi ser detta som en positiv åtgärd för invandrarna.Kunskaper i landets språk är bland det viktigaste när detgäller integreringen i ett nytt samhälle. Vi vidhåller alltsåvårt krav.BidragssystemetSedan många år tillbaka har det utgått speciellastatsbidrag till kommunerna för flyktingar som mottas.Tidigare utgick ett stöd , vilket bekostadeeventuella socialbidragskostnader, ett speciellt startbidragför inköp av husgeråd och möbler liksom flera liknandetyper av stöd. Moderata samlingspartiet kritiserade längedenna flora av speciella, för flyktingar utformade bidrag. Viansåg bl.a. att systemet riskerade att späda på enfrämlingsfientlighet.Utformningen av stödsystemet gav inte heller någotegentligt incitament för kommunen att medverka till attflyktingen kom i arbete.Vi konstaterar med tillfredsställelse att regeringenefterkom vår kritik och presenterade dels enproposition om ett generellt statsbidrag, som fr.o.m. den 1januari 1991 ersätter tidigare startbidrag, dels föreslog attstartbidraget ersätts med ett hemlån. Även om vi hadedetaljsynpunkter vad gällde båda propositionerna, anser viatt det är mycket positivt att regeringen slutligen insågvikten av förändringar.Vi har i annat sammanhang påtalat attsocialbidragssystemet bör ses över, bl.a. med tanke på dessspeciella utformning vad gäller en tilläggssumma för varjebarn. När det gäller det s.k. asylbidraget är det uppbyggtpå samma sätt. Detta ersättningssystem innebär att familjermed många barn kan uppbära förhållandevis mycket högabidragssummor utöver den kostnadsfria vistelsen. Personalvid flyktingförläggningar har vittnat om att de asylsökandesjälva reagerar över bidragets storlek. Enligt vår meningbör asylbidraget förändras så att de beskrivna situationernainte kan uppstå.Organisationers engagemangÄven om flyktingmottagandet är en statlig uppgift är detalldeles nödvändigt och önskvärt att enskilda ochorganisationer engagerar sig i flyktingfrågan. Detta skerockså på ett värdefullt sätt.Ett aktivt samarbete har t.ex. pågått mellanmyndigheter, och frivilligaorganisationer i syfte att utveckla närmare samarbetsformermellan det offentliga och folkrörelserna. En rapport omsamarbetet förväntas inom kort.Det ses numera som en självklarhet att frivilligaorganisationer och grupper även driverflyktingförläggningar.Röda korset, den svenska sektionen av AmnestyInternational, Rädda barnen, och olikasamfund har genom sitt arbete skapat en unik kontaktytaoch en specialkunskap som är ovärderlig i flyktingarbetet.Insatserna kan gälla t.ex. information, hjälp medflyktingens anpassningsarbete, fritidsverksamhet ochfadderverksamhet. Inte minst viktigt är det arbeteorganisationerna kan uträtta i kampen motfrämlingsfientlighet och rasistiska tendenser.Ytterligare vägar bör prövas att tillvarataorganisationernas hjälp, t.ex. när det gäller att skaffabostäder. Även om det kommunala flyktingmottagandetkommer att spela den kanske viktigaste rollen även ifortsättningen, bör det vid sidan av detta system kunnafinnas alternativa vägar att komma in i det svenskasamhället. En uppluckring av det kommunalamottagningsmonopolet bör kunna ske.Åtgärder mot främlingsfientlighetDet finns tragiskt nog tendenser som tyder på en vissinvandrarfientlighet i vårt land, även om det ännu inteuppstått någon mer omfattande politisk rörelse med uttaladrasism på programmet.Det finns en viss risk att en groende fientlighet kan fånäring och blomma upp. Med lagstiftning kommer man intelångt, eftersom det ofta handlar om så irrationella faktorersom en viss rädsla för det okända, okunnighet ochfördomar.Det finns dock många enkla åtgärder som kan förhindraen negativ utveckling.För att motverka negativism som beror på okunskap ärdet viktigt med en så bred och öppen information tillallmänheten som möjligt om de villkor som gäller, t.ex.beträffande kostnader och bidragsgivning.Inför placeringar av större flyktinggrupper harerfarenheten visat att tidig information och nära samarbetefrån invandrarverkets sida gentemot kommunerna ärmycket viktiga åtgärder.Viktigast är kanske ändå att flyktingarna intesärbehandlas i förhållande till den inhemska befolkningen.Viktiga steg på vägen har tagits i detta hänseende, t.ex.omvandlingen av bidrag till lån när det gäller bosättning.Det är också viktigt att flyktingarna inte får gå före, i t.ex.bostadskön. Det är mycket svårt att förklara för ungamänniskor, som väntat i bostadskön , varförnyanlända flyktingar får gå före i kön. Övergångsbostädertill flyktingarna är därför att föredra.Det är också ytterst väsentligt att det råder likhet införlagen för alla som vistas i vårt land. Vi kan inte accepteraatt utländska medborgare döms på andra premisser änsvenskar baserat på deras annorlunda kulturella bakgrund.Svensk lag skall gälla i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarkvinnornassituation,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarkunskap i hälso- ochsjukvårdsutbildningen,2]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrar- och flyktingbarnenssituation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de handikappades situation,3. att hos regeringen begär förslag om särskiltstatsbidrag till handikappade i enlighet med vad som anförtsi motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskundervisning ochsvenskkunskaper,5. att hos regeringen begär förslag om enförändrad uppbyggnad av asylbidraget i enlighet med vadsom anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillvaratagande avorganisationers engagemang i flyktingarbetet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder motfrämlingsfientlighet.