mot · GE02Jo163 · 1991-05-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:191 Vissa livsmedelspolitiska frågor En livsmedelspolitik för konsumenter och producenterDen svenska debatten om livsmedelspolitik ochjordbrukspolitik har på ett olyckligt sätt fokuserats påmotsättningen mellan producenter och konsumenter.Självklart finns det på ett plan motsatta intressen -- medanproducenten vill ha så bra betalt som möjligt, villkonsumenten ha så låga priser som möjligt.Men det finns också gemensamma intressen av högkvalitet, av att undvika negativ miljöpåverkan ilivsmedelsproduktionen, och av att det inhemskajordbruket bevaras och utvecklas. Det går inte att föra enlivsmedelspolitik som bara tar sin utgångspunkt i den enaeller andra sidans intressen. Ambitionen måste vara enlivsmedelspolitik som utgår från konsumenternas (och detär ju vi alla) behov av livsmedel med hög kvalitet till rimligakostnader och som skapar rimliga betingelser förjordbruket.Snabba förändringarDen förändring av den svenska livsmedelspolitiken somvi nu befinner oss i början av sker mot bakgrund avföränderliga internationella betingelser. Den s k Uruguay-rundan inom ramen för (general agreement ontariffs and trade) har gått i stå. Detta innebär att processenför att minska i-ländernas subventioner till sitt jordbruk ochdärmed skapa bättre betingelser för tredje världensjordbruk, har stannat av.Vi delar inte regeringens uppfattning att resultatkommer att nås under innevarande år. Vi har frånvänsterpartiets sida ifrågasatt regeringens optimistiskabedömningar av GATT-processen och dess konsekvenserför . Vi anser nu att det är troligt att inget kommeratt hända förrän tidigast och att det som kommeratt hända blir av betydligt mer begränsad betydelse än vadsom sagts.Vi anser att det i ett globalt perspektiv är mycket viktigtatt processen fortgår och att bör vara pådrivande,så att på mer rättvisa villkor kan delta i deninternationella handeln med jordbruksprodukter.Rättvisa villkorVi anser också att i dessa förhandlingar medstörre kraft än måste hävda miljö- ochkvalitetsaspekter. Den livsmedelsproduktion som bedrivs ivissa länder till priset av en mycket omfattandemiljöförstörelse är en form av ''grön dumpning'', som vimåste komma till rätta med.Möjligheten att säga nej till import, när viktiga miljö-eller kvalitetsregler som gäller för den inhemskaproduktionen åsidosatts, får inte betraktas som uppsättandeav handelshinder. Det är ju i verkligheten en fråga om attskapa lika villkor för import och inhemsk produktion. Detär inte restriktioner som är diskriminerande i den meningenatt de drabbar enbart importen. bör som sinmening ge regeringen detta till känna.EG -- EFTA-förhandlingarnaOckså när det gäller EG--EFTA-förhandlingarna harverkligheten snabbt förändrats. Från att ha varitundantagna från förhandlingarna inför , såingår nu jordbruksfrågorna till viss del. Dessutom harriksdagen efter socialdemokraternas kovändning i EG-frågan beslutat att ska söka medlemsskap, vilket fåromfattande konsekvenser för jordbruket ochlivsmedelspolitiken.Den analys av vad en svensk EG-anpassning innebär förjordbruket, som länge krävt, har ännu intepresenterats. Inte heller förs diskussionerna kring på detta område på ett sådant sätt att någonövergripande politisk diskussion blir möjlig; demokratinsätts ur spel.Båda dessa processer får konsekvenser för det svenskagränsskyddet. De förutsättningar som rådde vid förra åretsbeslut finns kvar, till viss del beror det påagerande i regering och riksdag, till viss del på processersom ligger utanför svenska beslutsinstanser. Vi anser att enanalys av vad EG-anpassningen får för konsekvenser förjordbruket och livsmedelssektorn som helhet, börföreläggas riksdagen.Gränsskyddssänkningar kan förekommaAv de skäl som ovan angetts men också av det skälet attavsikten med gränsskyddet måste vara att skydda deninhemska prisnivån kan en diskussion kringgränsskyddsförändringar inte längre uteslutas. Det måstedock understrykas att avsikten skall vara en anpassning tillden rådande prisnivån, inte att öka importen.Vi kan däremot inte acceptera det oerhörtgeneraliserade tillvägagångssätt som regeringen använt ipropositionen. Produkterna måste granskas mer noggrantvar och en för sig. Mekanismerna bakom eventuella över-eller underskydd måste analyseras. Bakom den ökning avmejeriprodukter som skett under föregående år finns t.ex.till viss del det utökade samarbetet mellan i andra länder.DirektbidragenMot bakgrund av att det inte är troligt att GATT-förhandlingarna kommer att komma till något avgörande iår, så finns det ingen anledning att skjuta upp beslutet omdirektbidragen inom animalieproduktionen till hösten.Frågan bör avgöras under vårriksdagen. Beloppet bör varai samma storleksordning som förra året.Det är beklagligt att den tillfälliga nödlösningen meddirektbidrag baserade djurantal måsteförlängas, men att i detta skede konstruera ytterligare nyalösningar är inte heller en framgångsrik väg. Möjligheten attbasera utbetalningen på aktualiserat sifferunderlag börövervägas. Utbetalningen bör göras i december.Direktbidragen inom stödområdetTidigare har jordbruksutskottet behandlatfrågor som rör stödområdet. I avvaktan på den nu aktuellapropositionen behandlades inte direktbidragen. Riksdagenhar uttryckligen sagt att ambitionen att anpassajordbruksproduktionen till en lägre nivå inte ska gälla förjordbruket i stödområdet.Det bör därför diskuteras om utformningen avdirektbidragen inom stödområdet kan göras om, så att debättre stämmer med denna ambition.Bort med moms på matenI ett samlat konsumentpolitiskt perspektiv pålivsmedelspolitiken måste självklart ett borttagande avmomsen på maten ingå. En alldeles överväldigandemajoritet av de tillfrågade i undersökning efterundersökning anger att detta är den skattesänkning man iförsta hand vill ha.Detta är inte en fråga som angår vissa grupper avbarnfamiljer, den är viktig för alla och därför kan inte enmomssänkning på maten ersättas av riktade åtgärder somt.ex. högre barnbidrag.Det hävdas ofta att effekterna av en momssänkningkommer att ''ätas upp'' på vägen till konsumenten och blitill högre vinstmarginaler eller kapitaliseras i investeringar.Men detta är inte ett problem specifikt i samband medmomssänkningen.Samma risker finns med att sänka gränsskyddet, ochsamma åtgärder som föreslås i propositionen för attövervaka effekter av en gränsskyddsjustering kan ocksåtillämpas för att kontrollera momssänkningen. Det är isjälva verket en fördel att göra bägge åtgärderna samtidigt.Vi har från sida i en lång rad motioner imer än krävt: ''Bort med moms på maten'', ochvi kommer att upprepa detta krav tills vi fått gehör för detoch följaktligen yrkar vi även nu på att hosregeringen begär ett förslag om sänkning av momsen påmaten med en tredjedel. Förslaget bör träda i kraft vidårsskiftet.Vi har tidigare föreslagit att denna första etapp avborttagandet på momsen på maten finansieras genom ettborttagande av grundavdraget för dem med inkomster över180 /år. En annan tänkbar finansiering, som vi tidigaretagit upp, är att det återställande till den tidigare lägremomsnivån som skall ske , sker genom att helareduktionen dras från matmomsen.Skärp det kvalitativa gränsskyddetI framtiden kommer vi att få en ökad handel medlivsmedel över gränserna. På vissa områden har vi redan nuen mycket omfattande import. Det gäller t ex exotiskafrukter. Detta innebär att större krav måste ställas på detkvalitativa gränsskyddet.En översyn över den befintliga importkontrollen måstegöras och redovisas till tillsammans med förslagom förbättringar. Det är ett mycket angelägetkonsumentkrav att vi har en hög nivå på kontrollen avimporterade livsmedel.Det måste också utvecklas metoder för att kontrolleraicke mätbara kvalitéer som bestrålning, hormontillsatser ochantibiotika. Så länge sådana krav inte diskriminerarimporten utan jämställer den med inhemskt produceradelivsmedel kan de inte rimligen betraktas som tekniskahandelshinder. Utöver den direkta kontrollen måsteinformationen till konsumenterna om ursprungsland,tillverkare och metoder förbättras. Det är en förutsättningför att konsumenterna ska kunna göra välgrundade val.Den småskaliga livsmedelsproduktionenI livsmedelspolitiska beslut år 1990betonades, i högre grad än tidigare, den småskaligalivsmedelsproduktionens betydelse. Såväl regeringensproposition som jordbruksutskottets betänkandeframhåller att småskalig produktion och förädling skastimuleras. Detta är angeläget av flera skäl. Det har längekrävts från konsumenterna.Det finns ett uttalat missnöje med den storskalighet ochlikriktning som präglar livsmedelsproduktionen. Lokalavariationer i sortimenten försvinner, varorna är inte färskanär de når konsumenten. Det händer t.o.m. att så kallade''bäst-före-datum'' är passerat när en mejeriprodukt nårhandeln. Också av miljöskäl är det oacceptabelt med demånga och långa transporterna.Ur djuretisk synpunkt är detta inte heller bra, eftersomdet innebär långa transporter också för djur på väg till slakt,vilket stressar djuren och utsätter dem för onödigt lidande.Även ur konkurrensaspekt vore det fördelaktigt om demonopoliserade leden kunde öppnas upp för nya inhemskaaktörer.Mot bakgrund av alla dessa tungt vägande skäl är detobegripligt att det sammantagna samhälleliga agerandetsnarare motarbetar den småskaliga livsmedelsproduktionenän befrämjar den. Orimliga krav på standard förgårdsslakterier och livsmedelsverkets försök att krävatvättad potatis är exempel på hur småskalighetenmotarbetas.Ytterligare ett förslag i denna negativa riktning är detförslag till äggmärkning som läggs fram i propositionen. Viyrkar därför avslag på propositionen i denna del. Det börvara konsumenterna som väljer mellan den högre graden avsäkerhet som kvalitetskontrollen och andra kvalitéer som deomärkta äggen kan ha (närhet till producent, småskalighetm.m.). En förutsättning är naturligtvis att konsumenternages tillräcklig information.Det är extra viktigt just beträffande äggproduktionen attstimulera den småskaliga hanteringen. Den nyadjurskyddslagen innebär att vi inom ett begränsat antal årmåste utveckla ur djurskyddssynpunkt bättre system.Storskaligheten i sig är en av orsakerna till problemen.Undanröj hindrenDet är nu dags att göra en översyn av samtliga defaktorer som kan verka hindrande på den småskaligalivsmedelsförädlingen och produktionen. Det gäller lagaroch regler, men också bidrags-, utjämnings-, avgifts- ochersättningssystem som står till samhällets förfogande inomramarna för den nya livsmedelspolitiken ochregionalpolitiken.En sådan översyn bör utmynna i ett samlat förslag tillundanröjande av eventuella hinder. Givetvis måste dettaske så att en fortsatt hög nivå på kvaliteten kanupprätthållas.Befrämja det ekologiskt anpassade lantbruket, denalternativa odlingenFrån att ha varit en liten ''nisch'' inom det svenskajordbruket håller det ekologiskt anpassade lantbruket på attväxa till en betydande del. I ett framtidsperspektiv är dettaoerhört positivt. Detta lantbruk, i dess olika former, byggerpå en helhetssyn där ett viktigt mål är att lantbruketsprocesser skall bli fungerande kretslopp.Detta, som en gång var en självklarhet inom denbiologiska produktionen, är inte så självklart. Ettintensivt, specialiserat lantbruk med växtodling ochdjurhållning i olika företag har lett till såväl stort behov avhandelsgödsel som problem att bli av med stallgödseln påett miljöanpassat sätt.Det ekologiskt anpassade lantbruket motsvarar bäst desamlade krav som ställs på jordbruket; att undvika negativamiljöeffekter och i stället skapa positiva, som att hållalandskapet öppet med en rik och varierad flora och fauna,att vara långsiktigt hållbart och ha en djurhållning somtillgodoser djurens naturliga behov, att producera livsmedelav hög kvalitet.Det ekologiskt anpassade lantbruket missgynnades avden tidigare jordbrukspolitiken och risken finns att degrenar som hade svårt att hävda sig då också får svårt atthävda sig , vid avregleringen, eftersom utgångsläget är såojämnt. Såväl förädlingsleden som grossist- ochdetaljistleden är monopoliserade och systemen bygger påstorskalighet. För produkter i förhållandevis småkvantiteter är det svårt att skaffa sig marknadstillträde. Justdärför är det angeläget med stimulansåtgärder av tillfälligkaraktär.Ur konsumenternas perspektiv är det viktigt attprodukterna håller vad de lovar, d.v.s. att det finns en välutbyggd och fungerande kontroll. Vi anser därför attriksdagen bör anvisa ett engångsanslag på föratt stimulera det ekologiska lantbruket och förbättrakontrollen. Diskussioner bör föras med representanter fördet ekologiska lantbruket om fördelning av medlen på olikaverksamheter.Åtgärder för att minska negativ miljöpåverkan ochförbättra djurskyddetPropositionen redovisar att statsbidraget till uppbyggnadav lagringsutrymmen för stallgödsel utnyttjats dåligt.Bidragsmöjligheten upphör i juni 1991.Vi anser att det bör göras en analys av orsakerna till detlåga utnyttjandet. Det kan sammanhänga med såvälosäkerheten som utformningen av stödet.Vi anser därför inte att stödet bör försvinna , utan atttiden bör förlängas i avvaktan på en redovisning tillriksdagen. I övrigt delar vi uppfattningen att det bör finnasen beredskap för selektiva stödåtgärder i enlighet med vadsom föreslås i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''grön dumpning'' ochimportkrav,2. att hos regeringen begär en analys av EG-anpassningens konsekvenser för svensklivsmedelsproduktion,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkoren för sänkta gränsskydd,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktbidrag inomanimalieproduktionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktbidrag inom stödområdet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpt kvalitativt gränsskydd,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kvalitetskontroll av ägg somsäljs i butik inte skall vara obligatorisk,8. att hos regeringen begär översyn och förslagi syfte att undanröja hinder för småskaliglivsmedelsproduktion och förädling,9. att till åtgärder i syfte att befrämjaekologiskt lantbruk, s.k. alternativ odling, som ettengångsanslag anvisar ,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatt statligt stödtill investeringar i gödselvårdsanläggningar och förbättratdjurskydd.