mot · GE02N239 · 1991-01-25 00:00:00 — Geologisk undersökningsverksamhet och mineralfrågor Behovet av geologisk kunskap, kompetens ochinformation ökar starkt inom många verksamhetsområdeni det moderna samhället. En ansvarsfull samhällsplaneringmåste utgå från kunskap om och hänsyn till vad naturenlångsiktigt tål. Geologisk basinformation, som insamlatsgenom karteringsverksamhet och som presenteras i form avkartor eller i digital form, måste finnas tillgänglig sombeslutsunderlag i en miljöanpassad samhällsplanering.Den stigande medvetenheten om geologins roll ochbetydelse ökar efterfrågan på geologisk kunskap.Samhällsutvecklingen har gjort att geo-information har enbred och ökande användning inom områdena miljö ochhälsa, fysisk planering, markanvändning inom jord- ochskogsbruket, inom naturresursområdet, inomenergiområdet och inom totalförsvaret.MiljövårdenKunskap som visar hur en föroreningsspridning påverkasav den geologiska lageruppbyggnaden och de ingåendejordarternas egenskaper blir allt viktigare. Geologiskkartläggning och information kan användas för attförhindra miljöförstöring och den behövs för attåstadkomma effektiva åtgärder mot redan uppkomnamiljöproblem. Genom att utnyttja geologiska kunskaperom egenskaperna i berg, jord samtgrundvattenförhållanden som beslutsunderlag i den fysiskasamhällsplaneringen kan onödig miljöförstöring undvikas.Grundläggande geo-information måste finnas vidtillämpningen av naturresurslagen (NRL) och plan- ochbygglagen (PBL).Genom att dra nytta av geologisk och hydrogeologiskinformation under planeringsstadiet kan exempelvisspridning av tungmetaller med lakvattnet från nybyggdaavfallsupplag och deponeringsställen minimeras. Sådangeologisk information utnyttjade exempelvis vidsin anläggning i i Upplandsbro för att minskautsläpp och miljöpåverkan från deponerad aska från detkoleldade kolkraftverket i Värtan.På samma sätt fordras hydrogeologisk kunskap för attkunna kontrollera spridning av föroreningar kring en vanligkommunal soptipp. Med hydrogeologisk information kanman även förutsäga vad som kommer att ske medgrundvattennivån vid stora ingrepp i marken.Ett annat ur miljösynpunkt viktigt geologisktundersökningsområde är kartläggningen av havsbottnarnassediment. Sedimentstudier ger ökad kunskap omspridningen av olika slags ämnen från tätorter, industrier,jord- och skogsbruk. Störningar i miljön kan upptäckas ochgenom upprepade provtagningar kan miljöutvecklingen iett speciellt område följas.I samband med den maringeologiska kartläggningen avden svenska kontinentalsockeln genomförs också ettmiljökemiskt anlysprogram för de giftigaste tungmetallernai ytsedimenten.Geologisk kunskap ger också ökade insikter om degeologiska processer som format landskapet. Dagensmiljökrav ställer stora anspråk på kunskaper om markensbeskaffenhet och möjliga utnyttjande. Jordarternasegenskaper har alltid varit betydelsefulla för jordbruket.Inom det moderna miljöanpassade skogsbruket spelargeologisk information om växtplatsen allt större roll. Enskogsvård som utgår från växtplatsens specifikaförhållanden förutsätter tillgång till geologisk baskunskap.Sveriges geologiska undersökning (SGU) ansvarar förkarteringen inom geo-området. Med hänsyn till den bredaanvändning och den stora samhällsnytta som det geologiskainfomationsmaterialet har, måste målet för SGU:skarteringsverksamhet sättas högt och resurser tillföras sommöjliggör måluppfyllelse. Karteringstakten måsteytterligare öka.SGU bör få ökade möjligheter till avgiftsfinansiering.SGU bör tillåtas att ta betalt för sina tjänster eftermarknadsmässiga principer utan att behöva inlevereraeventuella överskott till statskassan. Genom dessa nyafinansieringsprinciper skapas utrymme för en snabbareökning av karteringstakten.Geologisk basinformationGeologisk basinformation finns samlad hos SGU somkartor i tryckt form eller lagrad i digital form i en databas.Kartor som framställts för anslagsmedel finns tillgängligaoch kan till självkostnadspris utnyttjas av kommuner,länsstyrelser och andra intressenter. För kartor somframställts för uppdragsmedel krävs medgivande avuppdragsgivaren för att få tillgång till materialet. Dettagäller generellt för allt kartmaterial hos SGU.Det finns även geologisk basinformation som tagits framav NSG, SGAB och andra intressenter. De kartor ochmätresultat som framställts genom anslagsfinansiering börfinnas hos SGU. Samtliga prover och analysmaterial kan pådetta sätt samlas till en informationsbank. Detta innebär, iden mån det inte redan skett, att alla NSG:s prov- ochmätresultat skall överföras till SGU. Såvida det inte avsäkerhetsmässiga skäl föreligger hinder, skall allt materialfrån informationsbanken finnas åtkomligt för utomståendeatt använda mot skälig ersättning.När det gäller geologisk information som framställtsmed uppdragsmedel skall upphovs- och äganderättsjälvklart respekteras. Det bör dock undersökas om merinformation än kan tillföras SGU även frånuppdragssidan.För prospektörer och andra intressenter innebär dettaen resursförstärkning. För SGU förstärks funktionen somgeologiskt informationscentra. Genom att samla så mycketsom möjligt av kända geologiska mätresultat hos SGU kanäven onödigt dubbelarbete förhindras och karteringsarbeteteffektiviseras.Statens prospekteringsverksamhetGeologisk bakgrundsdokumentation har ursprungligen iförsta hand använts vid sökning efter och mineraler.Med dagens förfinade mät- och datateknik framställs geo-kartor som innehåller allt grundligare och mer detaljrikinformation.För en framgångsrik prospektering krävs att man utgårfrån geologiska förhållanden och följer en vetenskapligtgrundad prospekteringsstrategi. Allaprospekteringsinsatser måste planeras väl innan deigångsätts. Det geologiska kartmaterialet ger ingåendekunskaper om berggrundens sammansättning och struktur,de mineralbildande processerna, jordartsförhållandena ochinlandsisens olika rörelseriktningar samt tillgång tillgeofysisk information från flygmätningar. Dennageologiska basinformation krävs för att kunna fattarelevanta beslut beträffande prospekteringsinsatser.Riksdagens revisorers granskning av den statligaprospekteringsverksamheten för åren 1975--1987 visade --trots att sammanlagt satsats -- att detinte lett till att någon brytvärd fyndighet kommit till.Utbytet av statens prospekteringsverksamhetkonstaterades vara synnerligen har i dettaoch andra sammanhang varit föremål för mycket kritiskgranskning. NSG:s olika roller står i konflikt med varandra.NSG:s egen uppfattning, att den dominerandearbetsuppgiften under gångna år varit en strävan att utökaden statliga gruvegendomen genom prospektering, har litenrelevans med den allvarliga situation, som delar av svenskgruvnäring befinner sig i.Statens uppgift måste vara att stödja gruvnäringengenom att skapa generellt goda förutsättningar förprospektering. Det gäller i första hand att åstadkomma ettnäringsklimat som gör det intressant för svenska ochutländska prospekteringsaktörer att satsa i . Särskiltviktigt är det att staten uppmuntrar utländska aktörer attetablera gruvverksamhet i . Utländskt engagemangförutsätter att utländska gruvföretag får gruvrättigheter iSverige. Det är viktigt att staten på detta sätt stimulerargruvnäringen, som regionalpolitiskt, sysselsättningsmässigtoch samhällsekonomiskt har stor betydelse. Däremot är detinte statens uppgift att genom prospektering utöka denstatliga gruvegendomen.Staten bör huvudsakligen stödja gruvnäringen genom attta fram och tillhandahålla basmaterial och grundläggandeinformation som kan användas av svenska och utländskaprospekteringsföretag. Staten bör inte själv genom NSGbedriva statlig anslagsfinansierad prospektering.I avvaktan på behandlingen av råvarukommitténsbetänkande Prospekteringspolitiken skall NSG inte utvidgasina åtaganden. Den av regeringen föreslagna ökadeinsatsen av NSG:s egen personal () samt de ökade egeninsatserna av ADB () skall ej genomföras.I betänkandet Prospekteringspolitiken aktualiseras i tvåreservationer en lösning för att åstadkomma en mermarknadsmässig inriktning påprospekteringsverksamheten. Man föreslår att överförs till ettprospekteringsbolag , till vilket också SGAB:sprospekteringsverksamhet förs. Detta bolag bör bildas ochha som uppgift att medverka till en mer affärsmässiginriktning av den svenska prospekteringsverksamheten.Efter att inledningsvis vara ett statligt bolag, skall SPABsenare utvidga ägarkretsen och statens engagemang skall påsikt upphöra. Det statliga stödet för utökad prospekteringskall upphöra.Det står helt klart att dessa förändringar måste ske föratt åstadkomma en mer marknadsekonomisk inriktning avden svenska prospekteringsverksamheten. Statens uppgiftär att stimulera svensk gruv- och mineralnäring ochprospektering genom att ta fram och tillhandahållagrundläggande basinformation som kan användas vidprospektering och därutöver skapa generellt godaförutsättningar för näringen.KronoandelssystemetSvensk gruvnäring står inför stora problem. Trots denstora statliga prospekteringsinsatsen har inga sådanafyndigheter upptäckts att malmbasen kunnat hållas på enacceptabel nivå. Med nuvarande brytningstakt är densvenska malmbasen till stor del uttömd . Detta gäller i synnerhet sulfidmalmer som innehållerkoppar, zink, bly och guld. Nya måste således hittasom betydelsefulla delar av den svenska gruvnäringen skallfinnas kvar.Det måste därför skapas goda incitament för företag ochenskilda att satsa på prospektering. Det finns i dettasammanhang anledning att ifrågasätta den historisktbetingade 50-procentiga äganderättdelen, som utankostnad tillfaller staten oberoende om staten deltagit isökandet efter fyndigheter eller inte. Systemet med statensrätt till kronoandelar urholkar äganderätten och bromsarinvesteringsviljan. Kronoandelssystemet har ocksåbevisligen lett till en onödigt stor byråkrati och relativt småinkomster till staten. Kronoandelssystemet bör avskaffas.Prospektören blir då till ägare till upptäcktafyndigheter. Gruvrätter, kronoandelar och arrendeavtalskall utbjudas till försäljning. Dessa åtgärder bidrar till attfrigöra marknaden och öppnar för flera aktörer.Genom att kronoandelssystemet avskaffas och genom enmer marknadsmässig inriktning av den svenskaprospekteringsverksamheten, vilket ger ökade ocheffektivare prospekteringsinsatser, stärks näringensamtidigt som de statliga medel som via budgeten anslås förprospektering kan minskas.Vidare måste äganderätten för markägaren stärkas.Lämpliga åtgärder, t.ex. ett återinförande avjordägaravgäld, bör närmare utredas.Riksdagens revisorers förslagI samband med granskningen av de statliga insatserna förprospektering framhöll revisorer i Förslag tillriksdagen 1988/89:17 vikten av att uppnå ökade resultat avde satsningar som görs. revisorer föreslog ''atttyngdpunkten för de samlade statliga insatserna på områdetförskjuts i riktning mot tidigare led iprospekteringskedjan''. beslöt i enlighet mednäringsutskottets betänkande 1988/89:NU21 att hänskjutafrågan till mineralråvarukommittén, som fick i uppdrag attpröva de frågor som tas upp i revisorernas förslag.Mineralråvarukommitténs betänkande SOU 1989:92,som remissbehandlats, tar bland annat upp den geologiskabasinformationens betydelse. Kommittén konstaterar attden geologiska basinformationen har en bred och ökandeanvändning på många olika områden i samhället. Detframhålls att informationen i form av kartor eller i digitalform har stor betydelse för lokalisering av naturresursersåsom metallbärande , industrimineral, grus, sand,torv och grundvatten.För en prospektör innebär kartering att man skaparunderlag för beslut beträffande prospekteringsinsatser.Särskilt intressanta ur prospekteringssynpunkt, fastslårkommittén, är geofysiska, geokemiska och geologiskakartor, eller motsvarande information i digital form.Kommittén förordar främst en satsning på flyggeofysiskakartor, geokemiska kartor och geologiska kartor av enöversiktlig typ.MittnordenprojektetNär det gäller framtagandet av geokemiska kartorhänvisar mineralråvarukommittén i sitt betänkande till deerfarenheter som gjordes i samband medNordkalottenprojektet. var ettinternordiskt geovetenskapligt samarbetsprojekt mellanSverige, och . Det pågick --1986 och omfattade hela landområdet norr om den 66:ebreddgraden i alla de tre nordiska länderna. Deframgångsrika resultaten från ärden direkta anledningen till att det nya samarbetsprojektetMittnordenprojektet aktualiserats.Mittnordenprojektet omfattar området mellanbreddgraderna och i , och Finland.Det sträcker sig från Ammernäs----i norrt.o.m. och i söder, drygt enfjärdedel av yta. Här finns några av Skandinaviensmest betydelsefulla malmprovinser. Möjligheter att finnanya malm- och mineralförekomster anses goda inomområdet.Mittnordenprojektet är, liksom det tidigareNordkalottenprojektet, ett samnordiskt geovetenskapligtprojekt. Dess syfte är att åstadkomma ett modernt ochallsidigt geovetenskapligt basmaterial för användning inomfrämst miljö- och naturresursområdena, som underlag förprospektering efter och mineralråvaror, fysiskplanering, jord- och skogsbruk samt för geomedicinskaproblemställningar. Inom samtliga dessa områden hargeovetenskaplig kunskap och information fått en starktökad betydelse.Enligt projektplanerna skall industrimineral ochmalmförande formationer kartläggas med hjälp avregionala geologiska, geofysiska och geokemiska metodersamt flygbildsundersökningar. syftartill att tillföra prospekteringen denna viktiga informationoch ge en övergripande geologisk helhetsbild som kan liggatill grund för nya prospekteringsinsatser.Mittnordenprojektet ger även värdefull informationinom flera andra samhällsområden såsom fysisk planering,skogsnäringen, försvaret och inom miljövårdsområdet.För att lösa miljöproblemen behövs en samlad regionalgeologisk, geofysisk och geokemisk baskunskap ochdokumentation. Utan denna bakgrundsinformation är detomöjligt att rätt tolka orsaker till miljöförändringar ochupptäcka geomedicinska samband. Smygandemiljöförändringar och rubbningar i den ekologiska balansenförorsakad av mänsklig aktivitet blir möjlig att upptäcka,förhindra och kontrollera genom det bakgrundsmaterialMittnordenprojektet avser ta fram.Mittnordenprojektet är ett samnordiskt projekt.Sverige, och har i kommitöverens om att delta i detta samarbetsprojekt. NordiskaRådet anslog för åren 1987--1988 vissa medel förprojektledning m.m. och har beslutat attmedverka med statlig finansiering. Arbetena med projektetpågår i dessa båda länder.Sverige ligger geografiskt centralt inom projektområdet.Utan svensk medverkan i riskerar helaprojektet att stjälpas.I nu aktuell budgetproposition (prop. 1990/91:100 Bilaga 14) hänvisas till näringsutskottets betänkande1988/89:NU21 där det framhålls att den svenskafinansieringen av bör ske genom attberörda regionala organ och forskningsorgan omfördelarsina resurser för deltagande i projektet samt att ävenkommuner, organisationer och företag bör kunna bidra tillfinansieringen. fattade beslut ienlighet med detta med reservation från m, fp och c.Länsstyrelserna i , ,och har därefter iskrivelse till regeringen framhållit vikten av ett svensktdeltagande i , som manbetonar att finansieringen med nödvändighet förutsätterstatlig direktmedverkan.I näringsutskottets betänkande 1989/90:NU31 vederforsMittnordenprojektet en likartad behandling. Samtidigtanser utskottet att är ett intressantnordiskt samarbetsprojekt, vars resultat kan komma tillnytta inom flera olika samhällsområden. Frågan om insatserför sådana grundläggande geovetenskapligaundersökningar, som är ett exempelpå, hänsköts till behandlingen av den aviseradepropositionen om den framtidaprospekteringsverksamheten. Som ovan nämnts betonas idenna proposition värdet av flyggeofysiska, geokemiskaoch geologiska kartor som underlag förprospekteringsbeslut.Mittnordenprojektet syftar bl.a. till att utforma detkvalificerade beslutsunderlag i form av geofysisk,geokemisk och geologisk kartläggning sområvarukommittén förordar och som krävs för välgrundadebeslut beträffande prospekteringsinsatser. Kartering är detförsta nödvändiga ledet i projekteringsprocessen. Sverigesdeltagande i bör därför komma tillstånd genom att resurser tillförs projektet ur det anslag ibudgetpropositionen som avser anslag tillprospekteringsverksamhet (D4. Statens gruvegendom:Prospektering m.m.).Kostnaderna för projektet kan minskas genom att manglesar ut flygmätningarna, sänker ambitionsnivån något ochväntar med kartläggningen av . Insatsernainom Mittnordenområdet bör i första hand koncentreras tillfastlandet och kartläggningen av kansenareläggas och utföras i samband med planerna för denmaringeologiska karteringen.Det nordiska samarbetsprojektet värdefullt regionalpolitiskt för de fyra berörda länenVästernorrlands län, , ochNorrbottens län. Det förutsätts att länsstyrelsernamedverkar med ca 4 miljoner kronor.Med detta och de här ovan föreslagna besparingarnaberäknas den statliga andelen som behövs förMittnordenprojektet /92 uppgå till ca 7miljoner kronor.Maringeologisk karteringFör att kunna fullfölja den plan för utökadmaringeologisk kartering som ställt sig bakom,måste anslaget till maringeologin höjas med ytterligare . Detta fordras för att kunna täckakostnaderna för de delar som inte ingick i den ursprungligakalkyl som regeringen hänvisar till i budgetpropositionen.Dessa medel avser det miljökemiska analysprogrammet,lönehöjningar i samband med löneutvecklingen förgeovetarna, större avsättning för forskning och utvecklingoch kostnader för olja, hamnavgifter m.m. som behövs föratt driva fartyget.BudgetförändringarAnslaget D.5 Statens gruvegendom:Egendomsförvaltning minskas enligt vad som ovan anförtsmed , som flyttas till anslaget förMittnordenprojektets genomförande.Anslaget D.4 Statens gruvegendom: Prospekteringminskas med medel motsvarande vad som ytterligare krävsför svensk medverkan i samt med som omdisponeras till Maringeologin.MinerallagstiftningEfter en osedvanligt utdragen behandling av regeringensförslag om en förändrad minerallagstiftning fattaderiksdagen beslut om att sammanföratidigare gruvlag och minerallag till en lag, som avses träda ikraft . Gruvlagens inmutningssystem, somkom till för att stimulera till eftersökning av malm, ersättsdå med ett koncessionärt system. Gruvlagens utmål ersättsmed bearbetningskoncession.Bakom förslaget till ny minerallagstiftning ligger ettplanhushållningstänkande. Avsikten är att ökasamhällsinflytandet över gruvverksamheten och att statenvid behov skall kunna styra mineralutvinningen. Den nyalagen kommer inte att gagna den svenska gruv- ochmineralnäringen.Flertalet remissorgan var synnerligen kritiska tillförslaget. Gruv- och mineralnäringens företrädare, liksomSGU m.fl., varnade för att den nya minerallagen kommeratt hämma utvecklingen av en livskraftig malm- ochmineralbrytning. LO och gruvindustriarbetarförbundettillhörde det fåtal remissinstanser som tillstyrkte förslaget.De nuvarande lagarna, som varit i kraft , ärväl anpassade till den svenska berggrunden ochändamålsenliga för branschen. Gruvlagensinmutningssystem passar för de små och svårupptäcktasvenska malmfyndigheterna och koncessionssystemet för deytutbredda mineraler som finns i minerallagen. Dessa lagarstår dessutom i samklang med och Norgeslagstiftning på området.Framgångsrika prospekteringsföretag karaktäriseras avpersonliga initiativ, professionell kompetens, kreativ miljöoch entreprenöranda. Det är viktigt för den svenskagruvnäringens framtid att nya inhemska och utländskaprospekteringsföretag finner det intressant att satsa påprospektering och gruvdrift i . För att få fler aktörerbehövs det inte ökad statlig styrning utan lagar och reglersom ökar intresset för prospektering. Genom lagstiftningenbör förutsättningarna för prospekteringsverksamhetförbättras, inte motverkas. beslut om en nyminerallag (1990/91:NU7) måste därför upphävas innanlagen hinner träda i kraft.Nu rådande oklarheter angående avvägningen mellanmiljöoch naturintressena och industrins behov av fastaspelregler måste få en acceptabel och entydig lösning.Nödvändiga justeringar avseende anpassning tillnaturresurslagen och eventuell utökning av kretsen nyamineraler bör göras genom en anpassning till 1974års gruvlag och minerallag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad avgiftsfinansiering förSGU,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad informationsbank förall geoinformation som framställts för anslagsmedel,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den statligaprospekteringsverksamheten och NSG,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande avkronoandelssystemet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stärkning av markägarens rätt,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svensk medverkan iMittnordenprojektet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade anslag till maringeologin,8. att till geologiska undersökning:Geologisk undersökningsverksamhet m.m. för budgetåret1991/92 anvisar ett ramanslag på . i enlighet med vad i motionen anförts,9. att till Statens gruvegendom: Prospekteringm.m. för /92 anvisar ett reservationsanslagpå . i enlighet med vad i motionen anförts,10. att till Statens gruvegendom:Egendomsförvaltning m.m. för /92 anvisarett förslagsanslag på . i enlighet med vad i motionen anförts,11. att beslutar upphäva den nya minerallageninnan den hinner träda i kraft,12. att hos regeringen begär justering av 1974års gruvlag och minerallag i enlighet med vad somanförts i motionen.