mot · GE02Fö425 · 1991-01-25 00:00:00 — har haft förmånen att kunna leva i fred . Vi har därmed sluppit ifrån den förödelse som tvåvärldskrig medfört. I fred och frihet har vi kunnat bygga uppett samhälle, som är väl värt att försvara.Vi vill fortsätta att leva i frihet, att själva kunnabestämma över samhällsutvecklingen och slå vakt ommedborgarnas individuella frihet. En av de allra viktigastegemensamma uppgifterna blir därmed att bygga upp ochvidmakthålla ett så starkt försvar att friheten kan bevaras.Vi svenskar hemfaller ofta till ett historielöstönsketänkande så snart det internationella klimatetförbättras. Det sägs att historien aldrig upprepar sig men vikan ändå lära oss mycket av den. 1925 är ett intressant år idetta sammanhang.Det var då vi i efter stormakternas löftesrikaöverenskommelser beslöt att nedrusta det svenskaförsvaret. Läget i Östersjöbäckenet var lugnt och fredligt.Sovjet var tillbakaträngt till och kom till makten. Vad somhände sedan vet vi. Först när det var slut1945 hade vi i lyckats återskapa en trovärdigförsvarsmakt.Det går således fort att riva ned ett försvar men det tarlång tid att bygga upp det igen.Beträffande nedrustningsavtalet i bör vi inte baratitta på vad som tas bort utan mera på vad som finns kvar. IEuropa kommer att finnas 40 000 tunga stridsvagnar, 20 000 artilleripjäser och 30 000 pansrade stridsfordon.Luftlandsättningsförband, transportflyg,sabotageenheter, amfibieförband och specialtonnage förkustinvasion berörs inte av överenskommelsen. Nybyggnadav rorofartyg och stora svävare innebär att kapaciteten försnabba landstigningsföretag ökar. Som jämförelse kannämnas att vi i har cirka 600 ej helt modernastridsvagnar som vi vill ersätta med 300 moderna.Nedskärningarna sker också från en mycket hög nivåeftersom man i lyckats behållakvantiteten och öka kvaliteten på stridskrafterna. I Sverigehar vi halverat vårt flygvapen ochvår flotta och reducerat arméns kvalificerade förband medungefär 40 procent.Det är i denna situation vi skall fatta ett försvarsbeslut1992 som inte berör dagens läge med dess ringa krigsriskutan i stället handlar om säkerhet 15--framåti tiden! Eftersom vi i redan genomfört stora militäranedskärningar och framtiden är osäker är det för ''is imagen'' innan vi nu går vidare i nedrustningen.Sverige utgör ett viktigt basområde för operationer somberör skyddet av kärnvapenförbanden i norr, strider runtÖstersjön och kampen om med angränsande havs-och landområden. Det finns ett starkt sammanhang mellandessa operationer.Ju tidigare i en konflikt någon av parterna kan utnyttjasvenskt luftrum och territorium, desto större blir fördelarnagentemot den andra parten. Kontrollen över södra dess många flygbaser har således här en avgörandebetydelse.Det är inte rimligt att vi, som vissa debattörer hävdar,utformar vårt framtida försvar så att vi endast kan garderaoss mot en eller två angreppsriktningar t.ex. mot ÖvreNorrland och/eller Stockholmsområdet.Det är sant att ett anfall över havet och genom luften --en kustinvasion -- mot är ett svårt företag. Detgäller dock bara under en bestämd förutsättningnämligen att har ett försvar, som kan möta hotet.Det är ju själva meningen med det fredsbevarandesvenska försvaret -- att en ev. angripare skall inse attkostnaderna är större än vinsterna och därmed avstå frånangrepp.Mot ett svagt svenskt försvar blir en kustinvasion intesärskilt svår för en angripare utan mer en transporttekniskfråga.Vi kan heller inte dimensionera vårt framtida försvar påförhoppningar att någon annan makt skulle ingripa tillSveriges hjälp vid ett angrepp över havet. Försvaret avSverige är faktiskt vår egen uppgift. Att påstå något annatvore att sända ut helt fel säkerhetspolitiska signaler till våromvärld.Trots detta har vårt försvar efter hand urholkats. Sedan1960-talet har det militära försvarets andel av statensutgifter mer än halverats. En normalinkomsttagare betalaridag cirka 135--till det militäraförsvaret. Denna siffra kan jämföras med kostnaderna förbilförsäkring, hemförsäkring etc.Det försvarsbeslut fattade byggdepå en uppgörelse mellan socialdemokraterna ochfolkpartiet. stod det klart attförsvarsbeslutet var ohållbart. Bland annat varbeslutsunderlaget vad avsåg arméns inriktning inte tillfyllest.I flera andra avseenden som gällde även de andraförsvarsgrenarna krävdes omedelbara förstärkningar.I november 1988 beslöt regeringen att tillmötesgåkraven från bl.a. på en nyförsvarsutredning, tidigareläggning av nästa försvarsbeslutoch en upplösning av den särskilda kommitté som hade attutreda arméns situation.Utredningen tog med förtur fram ett underlag för beslutom främst arméns utveckling . Iproposition 1989/90:9 föreslog regeringen på denna grunden neddragning av arméns fredsutbildning medutgångspunkt i en kraftig reduktion av desskrigsorganisation. motsatte signedläggningen av brigadproducerande fredsförband medhänsyn till att antalet brigader i krigsorganisationen skullevara minst 21.Denna utredning kunde inte enas om inriktningen avvårt framtida försvar utan avgick innan man fullföljt sittuppdrag.Skånes lägeSkåne är ett av landets mest tättbefolkade landskap. Detsvarar för en omfattande produktion av för hela landetsförsörjning viktiga jordbruksprodukter. Med tyngdpunkt ikuststäderna finns i ett flertal betydelsefullaindustrier som är av avgörande betydelse för den fortsattavaruförsörjningen under avspärrning eller krig.Säkerhetspolitiskt och militärgeografiskt har Skånegenom sin belägenhet i södra och vid ettmycket utsatt läge. Ett anfall från öst för att nåoperationsmål i södra och västra samt södra att därmed skaffa sig kontroll över Östersjöutloppen ochKattegatt går över vid en landstigning i hamnar ochpå öppen kust kompletterad med omfattandeluftlandsättningar. Möjligheterna för sådana operationerhar ökat kraftigt.Överflygningstiden från baser i omgivande länder tillSkåne är . Överfartstiderna medmodernt landstigningstonnage rör sig om några få timmar.Hamnkapaciteten i de stora skånska hamnstäderna äromfattande. Området är mycket sårbart för flyganfall ochförvarningstiderna för sådana blir i kustområdena extremtkorta. Den skånska öppna terrängen erbjuder dessutom --om försvarets resurser är otillräckliga -- goda möjligheterför luftlandsättningar och för mekaniserade förband att nåsnabba framgångar.Det bör också observeras att tillgången på flygbaser iSkåne och dess närområde är stor. Den kan vara av vitaltintresse för båda stormaktsblocken att endera disponeradessa för egen räkning eller förhindra motståndarna att fåtillgång till dem.I FU 88 föreslogs som sagts kraftiganeddragningar av bl.a. arméns kvalificerade förband.Reduceringar av denna omfattning gör det omöjligt att lösade uppgifter som åläggs de operativa militära cheferna.Särskilt hårt drabbas och Skåne.Vi måste även kunna försvara hela Sverige.I de delar av vårt land där folk, industri och jordbruk finns --där vår nationella försvarspotential skapas och utvecklas --krävs också ett starkt försvar.Vad krävs?Det är nödvändigt att tillräckligt snabbmobiliserande,välutbildade och väl-utrustade krigsförband finns att tillgåför försvar. Dessa förband måste direkt eftermobilisering kunna möta och hejda samt slå en angripare sånära kusten som möjligt. Armén bör omfatta minst 20kvalificerade brigader på fastlandet.Försvaret måste därför tillföras så stora resurser attkrigsförbandens kvalité kan höjas som de får entillräcklig omfattning. Det förutsätter en högre kvalité pågrundutbildningen och ett genomförande avrepetitionsövningar av kvalificerade förband i fullutsträckning. Det krävs också en materiell förstärkning avde skånska krigsförbanden. För att möta de mekaniseradeförband som kan komma att användas vid en operation motSkåne krävs förstärkta pansarvärnsresurser genom bl.a.tillförande av förband utrustade medpansarvärnshelikoptrar. De nuvarande stridsvagnarnamåste ersättas med nya moderna. Medelför studier och av påbörjad svensk utveckling av en nystridsvagn måste avsättas.Samtidigt som den tekniska utvecklingen harmångdubblat en potentiell angripares möjligheter att medflygstridskrafter nå har vår egen luftförsvarsförmåganedgått. Denna utveckling måste vändas. I avvaktan på attJAS-flygplan kan tillföras bör ytterligare minst enjaktdivision sättas upp för bl.a. luftförsvaret av Skåne.Försvaret av inleds långt utanför kusterna genominsatser av flygförband och förband. Även vadbeträffar de senare har försvarsförmågan nedgått. Under denärmaste åren faller flera av marinens fartyg föråldersstrecket. Marinen bör tillföras kustkorvetter och enubåt utöver försvarsbeslutets inriktning. Civilbefolkningeni kan komma att bli hårt utsatt redan i inledningen avett krig genom den förbekämpning som inleder en invasion.Förvarningstiderna är mycket korta, varför det finns behovav skyddsrum som medger vistelse . För attutöka förvarningstiderna krävs att tillförsel av luftburenradar prioriteras till områden med kort förvarning. Storadelar av kan komma att bekämpas även i sambandmed markstrid. Det krävs därför god tillgång till skydd förcivilbefolkningen i form av skyddsrum och skyddsmasker.Liksom när det gäller de militära förbanden måstecivilförsvarets undsättande enheter kunna användas direktefter mobilisering. finns brister i dettaavseende.FredsförbandenRiksdagsmajoriteten beslöt att lägga nedflera brigadproducerade fredsförband. Förslaget i FU 88om en nedläggning av P 6 och tvåbrigadsutbildning vid P 7fördes emellertid inte fram. Något definitivt beslut togsinte. Riksdagsmajoriteten beslöt avvakta till dess det stårklart om P 6-brigaden skall finnas kvar ikrigsorganisationen.Det är för oss en självklarhet att den pansarbrigad P 6producerar inte kan utgå ur krigsorganisationen. Somtidigare nämnts krävs minst 20 fastlandsbaserade brigader ikrigsorganisationen varav flera välutrustadepansarbrigader. Det är vidare orimligt urutbildningssynpunkt att samma fredsförband skallproducera två pansarbrigader. P 6 måste därför vara kvarsom fredsförband. I den mån några rationaliseringsvinsterkan uppnås bör en samlokalisering med A 3 i aktuell.Beslut om en nedläggning av T 4 i byggdeinte på ett genomarbetat underlag. Studier om den framtidaunderhållsfunktionen i armén har ännu inte fullföljts. Dettaborde ha skett innan något fredsförband lagts ner.Den bedömning som gjordes bara för någon månadsedan måste starkt förändras efter vad som hänt under denallra i och i . Detborde vara en kuslig påminnelse även för de ivrigastepåhejarna bland nedrustarna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser för försvar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pansarvärn och anskaffning aven ny stridsvagn,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppsättning av ytterligare enjaktdivision,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de förbanden,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om civilförsvaretsundsättningsstyrkor,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om P 6.