ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub185 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:115 Vissa skollagsfrågor m.m. har de allra flesta barn som börjar i skolan deltagit iskolförberedande verksamhet året före skolstarten. Det hörtill undantaget om så inte varit fallet. En skolförberedandeverksamhet underlättar skolstarten för barnet. Det har lärtkänna klasskamraterna och läraren. Skolan är således ingetfrämmande.Det medför också att läraren på ett tidigt stadium harlärt känna barnet och kan anpassa sin undervisning tilldetta.Skolministern föreslår nu i propositionen att föräldrarskall ha möjlighet att låta sin sexåring få börja skolan omdet finns plats.Föräldrarna skall också enligt propositionen få stöd avskolan och förskolan när de skall avgöra frågan.Om detta barn inte varit placerat i daghem utan i ställetvarit placerat i familjedaghem eller varit hemma i sitt hem,har barnet inte fått deltaga i någon form avförskolepedagogisk verksamhet. Även om barnet har varitplacerat i daghem har det inte heller fått vara med i någonform av skolförberedande verksamhet.Om detta barn placeras bland skolkamrater, som dels ärett år äldre och dels har fått vara med om skolförberedandeverksamhet kommer det att få svårighet att klara avskolgången. Det finns inte heller någon möjlighet förförskolläraren eller skolläraren att stödja föräldrarna vidvalet då dessa inte känner barnet.Även om det framhålls i propositionen att skolansgrundprincip är att undervisning skall utgå från varje elevssärskilda förutsättningar och behov tror vi att det kaninnebära stora problem för skolan att fullfölja denna principom inte barnet har deltagit i skolförberedandeverksamhet.Vid intagning av sexåringar bör de elever som hardeltagit i någon form av skolförberedande verksamhet ellersom har deltagit i deltidsförskoleverksamhet ha företrädeföre andra barn och inte, som föreslås i propositionen,enbart åldern vara urvalsgrunden för skolstarten. För attunderlätta för de föräldrar som vill att deras barn skall fåbörja skolan som sexåringar bör detta anmälas när barnetär så att barnet kan få delta i skolförberedandeverksamhet i förskolan.I detta sammanhang måste också framhållas riksdagensbeslut om en Förskola för alla barn, som innebar attalla barn skall ha rätt till deltidsförskola från ålder.Det är viktigt att kommunerna för att förberedafemåringarna för skolstarten bygger ut denna verksamhet.I dag är det så att av alla sexåringar deltar iskolförberedande verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolförberedande verksamhetför sexåringar som skall börja skolan.
mot · GE02Ub188 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:115 Vissa skollagsfrågor m.m. Regeringen föreslår i propositionen att vissa beslut enligtskollagen skall kunna överklagas genom besvär tillkammarrätten. Jag anser att det bör vara länsrätt som iförsta instans prövar dessa besvär. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att länsrätt, istället förkammarrätt, skall pröva besvär enligt skollagen.
mot · GE02Bo77 · 1991-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:189 Förslag till lag om byggnadsgaranti I propositionen föreslås bl.a. att byggnadsgarantier fårmeddelas av särskilda garantiföretag efter tillstånd avregeringen. Garantierna måste enligt propositionen tryggasgenom särskild försäkring eller på annat sätt.I den valda konstruktionen saknas en övre begränsningav garantiåtagandet. Det kan i praktiken komma att visa sigatt erforderliga försäkringslösningar av detta skäl blirorimligt dyra. Det är enligt min mening angeläget att ensådan situation undviks antingen genom begränsningar igarantins omfattning eller genom någon form av statligtansvarstagande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om garantiåtagandets omfattning.
mot · GE02Fi41 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Betalningar till och från statenI kompletteringspropositionen föreslår regeringen ettantal förändringar i fråga om statliga betalningar ochpostgirot. Som också framgår av propositionen har dennafråga redan tidigare behandlats i riksdagen.Folkpartiet liberalerna hävdade på ett tidigt stadium attpostens monopol på betalningar till och från staten bordeupphävas. Statens betalningssystem bör naturligtvis fungeraså effektivt och smidigt som möjligt. En förutsättning fördetta är att det existerar konkurrens mellan olika institutoch betalningsformer. har regeringen också meroch mer anslutit sig till denna uppfattning, även omomvändelsen ännu inte är total.De betalningar där postens monopol nu föreslås slopasgäller överskjutande skatt, studiemedel och vissautbetalningar från och boverket.Detta är utmärkt. har dock posten monopol påbetalning av t.ex. moms, tull och punktskatter. Vi anser detnaturligt att även dessa betalningar bör kunna ske genomsåväl bank som post.Postens monopol på statliga betalningar har motiveratsmed behov av intäkter för att bl.a. täcka kostnader förpostverksamheten i glesbygd. skapassådana intäkter genom en s.k. float, dvs. ränteintäktergenom placering av medel under en extra dag. Det ärsjälvklart nödvändigt att posten kan upprätthålla entillfredsställande service även i glest bebyggda områdenmen finansieringen av denna service får lösas i annatsammanhang.I kompletteringspropositionen föreslår regeringen ocksåatt posten ges viss utvidgad rätt att betala ränta påpostgiromedel och lämna kortfristig kredit i samband medbetalningsförmedlingen. Vi anser i princip attbankverksamhet inte bör utvecklas inom postverket, menkan acceptera de undantag från denna princip som nuföreslås. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt postens gynnade ställning vid statliga betalningar börupphävas,2. att hos regeringen begär förslag om ändradebestämmelser för betalning av moms, tull och punktskatterenligt vad som anförts i motionen.
mot · GE02Fi42 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringen föreslår att myndigheterna övergår från attanvända arkivbeständigt papper till s.k. åldersbeständigtpapper för sådana arkivhandlingar som inte beräknas bliutsatta för ett mer omfattande slitage. Åtgärden skulle förden offentliga sektorn leda till en besparing om 3 miljonerkronor. Frågan har utretts och förslaget läggs fram innanden pågående remissbehandlingen avslutats.Enligt propositionen utgör förslaget om förändradepapperskvaliteter för arkivalier ett bra exempel på enåtgärd ''som fyller det krav på rationalisering'' somformulerats för kulturområdets myndigheter.Dess värre måste vi konstatera att förslaget också är ettexempel på hur regeringen lägger sina förslag utan attavvakta de synpunkter som remissbehandlingen kan ge.Vi anser att vårt ansvar kräver attbevarande- och arkivfrågor måste behandlas på ett seriöstsätt. Viktiga arkivhandlingar skall kunna vara tillgängligaför att studeras och hanteras av forskare och andraintresserade.Det är möjligt att den föreslagna övergången till annanpapperskvalitet inte lägger några hinder i vägen härför.Emellertid måste en rad förutsättningar vara uppfylldainnan beslut fattas om en övergång. Uppgifterna om hurman skall bedöma det s.k. åldersbeständiga papperetsegenskaper är inte helt entydiga. Det åldersbeständigapapperet kan inte heller enkelt särskiljas från andrapapperskvaliteter. Till detta kommer svårigheterna attavgöra vilka handlingar som kan tryckas på det ena ellerandra papperet.Mot bakgrund av vad som ovan redovisats anser vi attdet är rimligt att avvakta vad remissorganen har att sägainnan beslut fattas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avvakta remissvaren innanbeslut fattas om övergång till nya papperskvaliteter förarkivalier.
mot · GE02Fi47 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) BakgrundDet finns bland vardagsmänniskor ett stigandeintresse för livsmedel, som är producerat utanjordbruksgifter och konstgödsel och från djur som harhållits på ett etiskt acceptabelt sätt. Man tar ansvar för djuroch natur på ett imponerande sätt.Vårt land har blivit utomordentligt sårbart under desenaste 40 åren -- också detta som ett resultat av en politiksom de flesta av de gamla partierna i har ställt sigbakom. Sårbarheten visar sig dels som ett mycket starktutlandsberoende, som äventyrar försörjning medbaslivsmedel under avspärrningar och krig, dels somdistributionsproblem under kriser beroende på den tidigarenämnda koncentrationen och specialiseringen.Livsmedelspriserna har stigitmycket kraftigt och i genomsnitt snabbare änkonsumentprisindexet (KPI). Detta gör att barnfamiljermånga gånger tycker att det finns en dålig praktisköverensstämmelse mellan publicerade siffror för KPI och defaktiskt upplevda prisökningarna.I har vi den märkliga situationen att vi harvärldens högsta matskatt -- momsen . , som regeringen i andra avseendensöker anpassa sig till, har i genomsnitt låg matmoms.ÅtgärdskravMiljöpartiet de gröna kräver i första hand att momsen påbasmat slopas och att skattebortfallet kompenseras med enhöjning av den allmänna momsen med utöver dagens nivå på . Om detta inte skulle bifallas av kräver viatt momsen på basmaten åtminstone halveras och att denallmänna momsen bibehålls på dagens nivå 25 %Basmat som bör stödjas med slopadmoms är enligt de gröna:Mjölkprodukter,smör, grädde och ostProdukter av nöt, får och lamm samtget och viltFiskSäd och sädesprodukter som gryn,mjöl, flingor, matbröd, knäckebröd och skorporPotatisoch rotfrukter samt grönsakerFrukt och bär, svamp ochkonserver av dessa samt honung.Till basmat som de gröna nu inte vill stödjaräknas ägg, griskött, broiler samt socker och margarin samtsmör- och margarinblandningar.Först när våra krav på djurvänlighet i djurhållningen äruppfyllda kan undantagen för griskött, ägg och broilerhävas.När oljeväxtodlingen har lagts om och användningen avjordbruksgifter har upphört kan undantaget för margarintas bortMiljöpartiet de gröna vill dessutom medvetet gynnajordbruk med nötkreatur framför dem medsvinuppfödning. Nötkreatur passar väl in i deodlingssystem, som partiet vill att det svenska jordbruket istor utsträckning skall anpassas till. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att moms på basmat skall slopas,2. att beslutar att skattebortfallet för slopadmoms på basmat skall kompenseras med en generellhöjning av den allmänna momsen på sätt som anges imotionen,3. att beslutar att åtminstone halvera momsenpå basmat om yrkandena 1 och 2 inte bifalls,4. att beslutar bibehålla den nuvarandemomsen på för att klara skattebortfallet för en halverad moms påbasmat om yrkandena 1 och 2 inte bifalls,
mot · GE02Fi50 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Omställning och minskning av den statligaadministrationenPå det stora hela välkomnar vi regeringens förslag i vadgäller omställning av den statliga administrationen. Flera avregeringens förslag överenstämmer med tidigare förslagfrån liberalerna. Vi kan dock konstatera attregeringen på ett antal områden ger tämligen vaga direktivför hur neddragningen av administrationen skall ske. Denarbetsmetod regeringen valt -- en riktlinjeproposition heltvid sidan av ordinarie budgetprocess och den nya 3-årsbudgeteringen -- är heller inte problemfri. Vi förutsätter attregeringen återkommer till när mer preciseradeförslag, t.ex. vad gäller representation ifrämmande länder och polis- och åklagarväsendet, arbetatsfram. Vi känner bl.a. en viss tveksamhet inför att göra dekraftigaste rationaliseringarna inom polisväsendet på lokalnivå. Polisens resurser på lokal nivå är hårt ansträngdaoch man har svårt att ens med nuvarande anslagsnivåfullfölja sina åtaganden.Ett stort problem har varit degrava felen i många myndigheters ekonomiskaredovisningar. För att komma till rätta med detta föreslårnu regeringen att en kopia av de s.k. orenarevisionsberättelserna skall lämnas till regeringen. Vimenar, i likhet med budgetpropositionsutredningen, attsamtliga revisionsberättelser borde inges till regeringen.Regeringen aviserar att man tillkallat en särskildutredare som skall analysera den offentliga verksamhetensregionala uppbyggnad. Vi kan inte annat än konstatera attmånga myndigheter redan har byggt upp en regionalorganisation. Förslag om detta har presenterats förriksdagen efter hand.Hittills synes det inte finnas någon genomtänkt strategieller enhetlighet i uppbyggnaden av de olikamyndigheternas regionala organisation. Såväl antaletregioner som indelningen skiljer sig åt mellan de olikamyndigheterna. Vi menar att detta är olyckligt eftersom detförsvårar samarbetet mellan olika verksamheter.Utvecklingen är desto mer uppseendeväckande eftersomden regionala verksamhetsnivån varit föremål förutredningar, försöksverksamhet och utvärderingar underhela 80-talet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkreta förslag om ytterligareförändringar av den statliga administrationen,2. att beslutar att myndigheternasrevisionsberättelser skall ges in till regeringen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om myndigheternas regionalaorganisation.
mot · GE02Fi51 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) I kompletteringspropositionen anger regeringen att 5--6utlandsmyndigheter bör läggas ned och ersättas med annanform av svensk närvaro. Med detta syftar regeringen påsidoackrediteringar, nordiskt samarbete, integrering avutlandsmyndigheterna, Stockholmsbaserade ambassadöreroch honorära konsulat.Den viktigaste frågan diskuterar regeringen dock inte,nämligen om det är lämpligt att just nu lägga nedutlandsmyndigheter och vilka ett nedläggningsbeslut i så fallskall omfatta. Enligt vår mening är det uteslutet attriksdagen skulle ge en in blanco-fullmakt till regeringen attlägga ned myndigheter i i ett skede när är påväg att söka medlemskap i och kontakterna med övrigaländer i är viktigare än någonsin.Om regeringens avsikt är att minska antalet svenskautlandsmyndigheter bör den redovisa detta för riksdageninnan åtgärderna faktiskt vidtagits. Sådana neddragningarhar självfallet både politiska och kulturella effekter. Detfinns all anledning att kräva att informeras innanviktiga förskjutningar i den svenskautlandsrepresentationen äger rum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eventuella nedläggningar avsvenska utlandsmyndigheter.
mot · GE02Fi56 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) UtrikesdepartementetDen ökande internationaliseringen och därmedsammanhängande arbetsuppgifter för utrikesförvaltningengör att det är svårt att se hur denna del av administrationentotalt sett skall kunna minskas.Arbetet med den framtida alleuropeiska fredsordningeninom ESK, östeuropasamarbetet och förverkligandet av ettEES-avtal kommer att kräva snarare mer personellaresurser. Större anspråk på biståndsverksamheten,diplomatisk och politisk medverkan i reglering av regionalakonflikter och i nedrustningsarbetet utanför Europakommer att ställa krav på resurser av olika slag. Det ärdärför rimligt att de besparingar på administration someventuellt kan göras tillförs det internationellautvecklingssamarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att låta de resurser som eventuelltfrigörs genom besparing inom utrikesdepartementetsområde tillföras utvecklingssamarbetet med de fattigasteländerna.
mot · GE02Fi57 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) I utrikesutskottets betänkande om och denvästeuropeiska integrationen (1990/91:UU8) sadeutskottet: '' Mot bakgrunden av de uttalanden utskottettidigare i betänkandet gjort rörande svenskt medlemskap iEG anser utskottet att ytterligare informationsinsatser ärnödvändiga i syfte att främja en allsidig belysning av ochdiskussion om Europasamarbete. Utskottetförutsätter att regeringen inkommer med förslag med dennainnebörd. ''Ordet allsidig kan inte tolkas på annat sätt än attutskottet anser att även sådan information som används avde som motsätter sig svenskt medlemskap i ska kunnaspridas. Om statliga medel enbart används för att stödjainformation från organisationer som förespråkar EG-medlemskap förstärks intrycket att staten inte vill gynnaallsidig information inför viktiga beslut inklusive denfolkomröstning som förr eller senare måste ske.Ett EG-medlemskap kommer att innebära enomfattande överföring av politiska beslut till överstatligaorgan och därav följer ett behov av ny grundlag. Dennationella självbestämmanderätten reduceras kraftigt ochmöjligheterna att föra en självständig ekonomisk politikförsvinner. Troligen kommer den egna valutan att bliöverflödig. Landets alliansfrihet och neutralitet kommer påsikt att förlora sin mening när de utrikes- ochförsvarspolitiska frågorna avgörs av unionen. Det är alltsåomfattande förändringar som tycks kunna bli genomfördainom loppet av ett decennium.Om dessa förändringar genomförs av en majoritet moten minoritets vilja utan att minoriteten haft acceptablaresurser att ge sin information kan lojaliteten motkommande samhällsordning bli ifrågasatt. Det ligger därföri alla parters intresse att informationen om EG och EG-medlemskap blir i verklig mening allsidig.De statliga resurserna har gått till organisationervars ledningar är anhängare av medlemskap i I stortsett alla privata resurser har gått till information som syftartill att framställa EG-medlemskap i positiv dager. De totalaresurser som använts för gratisböcker, trycksaker,affischkampanjer, seminarier, konferenser och utbildningfinns ingen uppskattning av.Några särskilda resurser för studieverksamhet har intetilldelats studieförbunden. För att sprida kunskap om EGär det nödvändigt att sådana resurser frigörs.Vår bedömning är att om för nästabudgetår ställs till studieförbunden och EG-kritiskaorganisationers förfogande så är denna summa en bråkdelav de pengar som använts i informationssyfte om EGoch relationer till EG. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att för /92 anvisa10 milj.kr. som resurs för studieförbunden och EG-kritiskaorganisationer.
mot · GE02Fi61 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringen föreslår i propositionen attpolismyndigheten åläggs att effektivisera denadministrativa verksamheten med 130 milj.kr. /92--1993/94.Huvuddelen av besparingen förväntas ske i den lokalapolisorganisationen. Vi undertecknade motionärermotsätter oss denna inriktning av besparingsarbetet. Vi kaninte acceptera indragningar i den lokalapolisorganisationen.Antalet årsarbetskrafter med polisutbildning har mellanåren 1986 och 1990 minskat med 1 448 eller . har den administrativa resursenökat men sammantaget är det dock en minskning avresurser för polisen . De ökade administrativa resurserna har till störstadelen kommit till genom att vakansmedel från obesattapolistjänster har fått användas. Vid besättning av polistjänstminskas löneutrymmet för administration i sammautsträckning. till 1990 har antaletpolisanmälda brott ökat med 5 %.Centern har under en följd av år aktivt arbetat för enförstärkning av den lokala polisverksamheten. Detansträngda arbetsläget inom de flesta polismyndigheternaär väl känt och omfattar såväl stora som små distrikt.Distriktens storlek kan ju mätas i geografisk yta ellerfolkmängd. Ett distrikt som anses litet kan således omfattaen stor geografisk yta och så är ofta fallet i våra glesbygder.En sammanslagning av sådana distrikt skulle innebärakraftigt försämrad service för allmänheten och de somarbetar inom polisverksamheten. Det besparingskrav somnu i propositionen åläggs den lokala polismyndigheten kansvårligen uppnås med behållande av nuvarandearbetsuppgifter. Det har i debatten förekommit förslag omatt passärenden skulle kunna övertas av postverket ochfordonskontroll av trafiksäkerhetsverket. Enligt vår åsiktkommer inte ett sådant överförande av uppgifter att leda tilllägre kostnader och bibehållen servicenivå för allmänhetennär det gäller passärenden. I propositionen angerregeringen att när det gäller eventuell sammanslagning avpolismyndigheter (distrikt) så bör initiativet i första handkomma från lokal eller regional nivå inompolisorganisationen. Detta för att uppnå det sparmål på ca100 milj.kr. som regeringen utan egna förslag ålägger denlokala och regionala polisorganisationen. Risken förcentrala eller regionala beslut om sammanslagningar avpolisdistrikt är således överhängande om de lokalapolisdistrikten inte kan uppnå det centralt uppsattasparmålet.Det är därför enligt vår åsikt angeläget att vidbehandlingen av rubr proposition uttalar att någonsammanslagning av polisdistrikt inte skall ske och attbesparingskravet på den lokala polisorganisationen inteskall genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sammanslagningar av lokalapolisdistrikt och besparingskrav i den lokalapolisorganisationen.
mot · GE02Jo153 · 1991-05-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:191 Vissa livsmedelspolitiska frågor Jordbruksministern föreslår i proposition 1990/91:191 attalla ägg som säljs skall vara kvalitetskontrollerade utom desom säljs direkt från gården eller säljs på torget.I dag går det att i butikerna köpa ägg från producentersom står utanför den frivilliga runmärkeskontrollen. Dessaägg säljs ofta i kartor om 30 st. ägg, till för konsumentenlåga priser. Dessa ägg är också färska, då de levereras frånproducenter i närområdet och inte har varit föremål förlångväga transporter.I dagens läge när allt görs för att hålla livsmedelsprisernanere kommer den föreslagna obligatoriskakvalitetskontrollen att medföra höjda priser på ägg utan attdet medför några fördelar för konsumenten.Det kommer som SPK framfört att få konsekvenser förkonkurrenssituationen. Förutsättningar för småskaligproduktion och närdistribution kommer allvarligt attförsämras.Även konsumentkooperationen och ICA-handlarna harreagerat mot att man tar bort priskonkurrensen och införobligatorisk kvalitetskontroll på ägg.Det måste ju vara upp till konsumenten själv att avgöraom man vill köpa kvalitetskontrollerade ägg till högrekostnad eller köpa färska ägg som levererats frånnärområdet till lägre kostnad.Föredragande skriver också i propositionen att det i dagär av de ägg som säljs som inte ärkvalitetskontrollerade.Motivet till förändringen är att har för avsikt attkomma med i EG. Enligt min uppfattning bör, om vi skallinföra en obligatoriska kvalitetskontroll med alla denackdelar den för med sig, denna träda i kraft först när ettmedlemskap i är klart.Någon form av stöd bör också utgå till de producentersom tvingas att ingå i kontrollsystemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitetskontroll av ägg.