ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk392 · 1991-01-25 00:00:00 — HSB, , har tillställt riksdagsledamöterna ilänet ett brev med information om HSB:s syn på den nyametoden att beräkna reavinsten för bostadsrättslägenheter.HSB anser det felaktigt att koppla sammanbostadsrättsföreningens ekonomi med den enskildebostadsrättsinnehavarens. En enskild boende har ingenpersonlig av att föreningen ökar sin skuldsättningoch han har heller inte gjort en förlust på att skuldernaminskar. Vi delar HSB:s syn i denna fråga.Byråkrati och krångel, ökade skulderHSB anser att de nya reglerna leder till en omfattandebyråkrati i bostadsrättsföreningarna eller HSB-föreningen.Årsredovisningarna måsteanalyseras varvid föreningen bl.a. måste kunna avgöra vadsom är värdehöjande reparationer och underhåll. Denboende måste själv förvissa sig om att inget av betydelsehänt i bostadsrättsföreningen sedan den senast avgivnaårsredovisningen.De beslutade räntelånen kommer att ökaskulderna kontinuerligt . Alla försäljningar avbostadsrätter i hus med räntelån som huvudsakligfinansiering kommer därvid att redovisa vinst även omöverlåtelsen sker till oförändrat pris.Räntelånen ger reavinstskatt vid förlustaffärer!Vid räntelån ökar skulden kontinuerligt och allakommer att få reavinstbeskattning även vid uppenbaraförlustaffärer. Regeringen har av bostadsutskottetuppmanats att komma med en redovisning av effekternaoch lämna förslag till hur frågan bör lösas. Inte minst dettavisar hur felaktigt beslutet var.Det nya räntelånesystemet kommer att helt rycka undangrunden för människors ekonomiska planering när detgäller deras bostadsinnehav. Systemet är orättfärdigt påmånga sätt och bör enligt vår mening avskaffas.Reavinstbeskattningen måste ändras!Vi anser inte att det är rimligt att den enskildebostadsrättsinnehavaren skall vara beroende avförändringar i bostadsrättsföreningens skulder ochtillgångar!Vi ifrågasätter överhuvudtaget reavinstbeskattningen avbostäder. HSB anser det ''viktigt att inför valet 1991uppmärksamma frågan'' om en förändring avreavinstbeskattningens regler vid överlåtelse av bostadsrätt''så att den får en framskjuten plats i den allmännadebatten''. Vi delar HSB:s uppfattning även i denna fråga.Det minsta man kan begära är att reavinst bör beskattasrealt, dvs. med hänsyn tagen till förändrat penningvärde.Rent nominella vinster bör inte beskattas.Uppskov med reavinstbeskattningen måste kunnamedges vid lägenhetsbyten. Den s.k. flyttskatten medför juatt rörligheten minskar kraftigt på bostadsmarknaden.Människor flyttar inte om de förlorar på att byta bostad!Vi anser att reavinstbeskattningen på bostäder böravskaffas och att frågan bör bli föremål förutredning och förslag.Som ett första steg bör tidigare regler med möjlighet tilluppskov med reavinstskatten återinföras. Beskattning avden reella värdestegringen bör inte ske förrän man lämnarsitt boende i bostadsrätt och kan realisera sin tillgång. Med hänvisning till det anförda hemställs[att beslutar upphäva det s.k.räntelånesystemet,1] att hos regeringen begär förslag om ändradrealisationsvinstbeskattning av fastigheter syftande till att''flyttskatten'' avskaffas.
mot · GE02Sk393 · 1991-01-25 00:00:00 — Avdragsrätt för underhåll av barn, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So635 hemställs1. att hos regeringen begär förslag som innebäratt skattereduktionen för underhållsbidragsskyldigaensamföräldrar behålls tills vidare,2. att hos regeringen begär förslag rörandeavdragsrätt för underhållsskyldiga föräldrar,3. att hos regeringen begär förslag innebärandeatt vid beräkning av tidsvinst vid resa till och från arbetetmed bil också får inräknas den tid det tar att lämna ochhämta barn på daghem m.m.,4. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna om existensminimum.
mot · GE02Sk394 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo441 hemställs1. att begär att regeringen tillsätter enutredning om rätten för kommunerna att få ta ut kommunalfastighetsskatt av icke permanentboende, ej i kommunenmantalsskrivna fastighetsägare,2. att hos regeringen begär förslag till atttaxeringsvärdena för permanentbeboddaskärgårdsfastigheter vid taxeringen reduceras med ensärskild lägesfaktor.
mot · GE02Sk395 · 1991-01-25 00:00:00 — Avdrag för resa med tjänstebil m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T253 hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändringav reglerna om avdrag för resa till och från arbetet i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till ändringav reglerna om avdrag för resa med tjänstebil till och frånarbetet i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avtjänstebilsbeskattningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning och avdragsrättavseende kostnader för resa med egen bil i tjänsten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder som stimulerar enföryngring av bilparken,6. att beslutar sänka bensinskatten med 50 öreper liter oblyad bensin fr.o.m. ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om motorhobbyers positiva effekter,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vägskattebefrielse ochschablonbelopp vid införsel av minst fordon,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om accis och dispensavgift för s.k.amatörbyggda fordon.
mot · GE02Sk396 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätt till avdrag för mangårdsbyggnad, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo254 hemställs1. att beslutar införa rätt till avdrag förunderhåll av mangårdsbyggnad,2. att hos regeringen begär förslag omförmånsbeskattning av bil i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Sk397 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo314 hemställs1. att beslutar sänka skogsvårdsavgiften till 0,fr.o.m. ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsvårdsavgiftensavskaffande,3. att hos regeringen begär förslag om ändringav reglerna för skogskonton i enlighet med vad som imotionen anförts,4. att hos regeringen begär förslag om attkostnaderna för byggande av skogsbilvägar samtinvesteringar i skogsdikning skall vara avdragsgilla vidinkomsttaxering.
mot · GE02Sk398 · 1991-01-25 00:00:00 — Privat bruk av en bil som ingår i en näringsverksamhetskall uttagsbeskattas om det sker i mer än ringa omfattning.Värderingen sker enligt de regler som gäller för löntagare.Så långt är alltså beskattningsreglerna neutrala.När det gäller löntagare får förmånsvärdet jämkas närsynnerliga skäl föreligger. Detta gäller dock inte för enenskild näringsidkare trots att behovet av jämkning mångagånger är detsamma som för löntagaren.De flesta enskilda näringsidkare behöver en bil för attkunna bedriva sin verksamhet. Verksamheten kan ävenkräva att bilen är större eller av annan typ än vadnäringsidkaren behöver vid sidan av verksamheten. Det ärsom jag ser det inte rimligt att han eller hon privat skallbeskattas för denna merkostnad.Det är nödvändigt att förmånsbeskattningen av bil ienskild näringsverksamhet kompletteras med enjämkningsmöjlighet även för enskild näringsidkare i likhetmed och i de fall en anställd kan få sitt förmånsvärdejämkat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samma jämkningsmöjlighetsom redan finns för anställd skall införas vidförmånsbeskattning av bil i enskild näringsverksamhet.
mot · GE02Sk399 · 1991-01-25 00:00:00 — Ledningen för en dagstidning förutsätter att de anställdaskall ha läst tidningen vid ankomsten till arbetet, samt attde läser tidningen även under ledighetsdagar. Detta krav,som kan betraktas som en skyldighet i anställningen, har enstark tradition inom tidningsbranschen.Journalisten måste läsa för att kunna bidra med idéer ochuppslag, samt för att genast efter ankomsten till arbetet, ochutan tidskrävande inläsning, kunna ta itu med enuppföljning på något som står i dagens tidningar.Tryckaren skall vara beredd att diskutera tryckkvalitén iden senast gjorda tidningen. måste kunnaslå larm om något blivit fel med en annons.Tidningsprodukternas kvalitet och utveckling är heltberoende av detta kontinuerliga engagemang från deanställda.Detta kräver en annan typ av tidningsläsning än den somvanliga prenumeranter eller lösnummerköpare ägnar sig åt.Den anställde i tidningsföretaget är skyldig att yrkesmässigtoch kritiskt granska tidningen som produkt samt att taställning till hur inslag i den gjorda tidningen skallpåverka innehåll och utseende i den kommande.Det går inte att inskränka läsningen till det som manpersonligen är intresserad och road av.I tidningsföretagen är tidningen ett arbetsredskap för deanställda. Det är för tidningsledningen angeläget att deanställda har tillgång till tidningen så sommöjligt. Det är därför nödvändigt att tidningen liksomhittills -- utan skattekonsekvenser -- kan sändas tillbostaden.Det förhållandet att den anställde utan skatt kan hämtasin tidning på arbetsplatsen får inte leda till att tidningenskattebeläggs om den sändes till bostaden. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställsatt beslutar ändra anvisningen till 32 §kommunalskattelagen så att ett tidningsföretag fårdistribuera den egna tidningen till sina anställdas bostöderutan att detta förmånsbeskattas.
mot · GE02Sk400 · 1991-01-25 00:00:00 — För arbetsresor med egen bil får i självdeklarationengöras ett reseavdrag på per körd mil. Införandetav det till höjda schablonavdraget innebär för detstora flertalet arbetspendlare att närmare får körasutan arbetsreseavdrag.Det är förvånande att socialdemokraterna ochfolkpartiet direkt efter kampanjen för landsbygdsutvecklingdriver igenom en finansieringsöverenskommelse som är ochblir förödande för människorna på landsbygden och desssmå orter. Landsbygdsoch småortsboende blirskattereformens stora förlorare.Många pendlar emellertid också ut från stora orter tillmindre orter. Dessa drabbas på motsvarande sätt.Reseavdraget är efter skatt räknat som reseersättningför det stora flertalet i ''reda pengar'' värt mellan ca en tilltre kronor per körd mil. Detta beroende på inkomstläge ochschablonavdrag.Enligt min mening skall inte reseavdragen försämrassom skett i s--fp-uppgörelsen. Reseavdragens värde har merän halverats för flertalet. Reseavdragen borde istället haförbättrats.Reseavdragen bör av fastställas till /milför . Reseavdragen bör inte heller inräknas ischablonavdraget på 4.000 kr.Det kan noteras att medan reseersättningen förtjänsteresor stegvis höjts till ca per mil, harreseavdragen urholkats avinflationen.Reseavdragen har stor betydelse för en flexibeltfungerande arbetsmarknad. Såväl arbetsmarknadsskäl somrättviseskäl talar för en övergripande genomgång avreseavdragsbestämmelserna. Därvid måste specielltbeaktas att landsbygdens och småorternas folk inte hartillgång till kollektivtrafik med vilken de kan klara arbets-och serviceresor. Det är också viktigt att beakta att de ändåbetalar en till som skatt till enkollektivtrafik som går deras dörr förbi.Det skulle ur rättvise- och arbetsmarknadspolitiskautgångspunkter vara välbetänkt att reseavdragenfastställdes till ett krontal per mil som dras av på slutskattensom en skattereduktion. Reseavdragen skulle också frigörasfrån schablonavdraget på . Förslaget innebär ocksåatt reseavdragen skulle få ett lika värde för låg- ochhöginkomsttagare. En lämplig nivå på skattereduktionenper körd mil är 8 kr.Mitt förslag innebär en ordentlig förbättring för alla sombehöver bil för att ta sig till och från jobben. Mitt förslaginnebär att värdet av reseavdragen återställs.Enligt min mening är rättvisa reseavdrag ett viktigt led isträvandena efter skatt efter bärkraft. Rättvisa reseavdragär också av avgörande betydelse för att ''Hela landet skallleva''. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förslag skall föreläggas om attreseavdrag för arbetsresor skall ske genom avdrag påslutskatten, s.k. skattereduktion enligt förslag ovan,2. att fastställer reseavdraget till /mil för1991 och att avdraget ej behöver ingå i schablonavdraget.
mot · GE02Sk402 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom ramen för den stora skattereform som just har trätti kraft har fattat beslut om en förändring avtraktamentena. Reglerna har stramats upp och gjorts likaför offentligt och privat anställda arbetstagare. Avdragmedges numera för lägre belopp . Dessa beloppöverensstämmer i högre grad med den faktiskakostnadsökningen vid tjänsteförrättningar utanför dennormala arbetsplatsen.Någon förändring skedde inte av utlandstraktamentena.En av effekterna av de fattade besluten är att det harblivit relativt sett billigare att förlägga konferenser ochliknande till orter utanför . Därigenom kommersåledes den svenska ''besöksnäringen'', som är ett annatnamn för hotell- och restaurangbranschen, i sämrekonkurrenssituation. Denna bransch har redan tidigare enbesvärlig situation. Av detta och andra skäl anser jag att denbristande neutraliteten i fråga om svenska respektiveutländska traktamenten kan ifrågasättas.För att undvika snedvridande effekter som försvårarsituationen för den svenska besöksindustrin anser jag attreglerna för utlandstraktamenten bör ses över. Med hänvisning till ovanstående hemställer jagatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna förutlandstraktamenten i syfte att skapa bättre neutralitetmellan kostnaderna för konferenser utanför resp. i .
mot · GE02Sk404 · 1991-01-25 00:00:00 — Fastighetsskatt för hyreshus ska enligt grundregeln utgåmed av taxeringsvärdet. För att mildra boendekostnadernaska dock skatten reduceras helt eller till hälften för ny- ellerombyggda fastigheter med värdeår 1973 eller . Förfastigheter med huvudsakligen lokaler ska skattesatsentillfälligt för taxeringsåren 1992 och 1993 uppgå till av taxeringsvärdet.Fastighetsskattens storlek för hyreshus kommer att varaberoende av hur hyreshuset klassificeras avtaxeringsmyndigheterna. En förutsättning för en reduktionav fastighetsskatten för nya bostadslägenheter är enligtnuvarande bestämmelser att hyreshuset har huvudsakligenbostäder. Bestämmelserna innebär att förbostadslägenheter i andra hyreshus, t.ex. i hyreshus medbåde bostäder och lokaler eller med huvudsakligen lokaler,reduceras inte fastighetsskatten. Den högre skattesatsen förhyreshus med huvudsakligen lokaler kommer dessutom attdrabba även de bostadslägenheter som finns i berördahyreshusfastigheter, trots att den högre skattesatsen enligtregeringens förslag (prop. 1990/91:56) endast skulle riktasmot s.k. kommersiella lokaler.Vid fastighetstaxeringen 1988 gjordes en klassificeringav alla hyreshusfastigheter. Denna skedde dock utannärmare riktlinjer från och har sannoliktgjorts på olika delar av landet. Enligt vad jag erfaritplanerar därför att göra om dennaklassificering. Hyreshusen skulle därvid komma attklassificeras med utgångspunkt från uppgifter ombostadslägenheternas och lokalernas respektive värdeandelsom summeras till hyreshusets totala taxeringsvärde. Dessauppgifter finns angivna i taxeringsbeskedet och finns ocksålätt tillgängliga i dataregister. En sådanomklassificering skulle dock ställa till stor förvirringeftersom det kommer att lämnas skilda uppgifter tillfastighetsägaren från taxeringsmyndigheterna omklassificering enbart görs för att fastighetsskatten ska blihögre. Den planerade omklassificeringen har onekligenockså sådana effekter.Enligt min uppfattning bör föreliggande problem i ställetlösas på ett annat sätt. En naturlig utgångspunkt är enligtmin mening att fastighetsskatten för bostadslägenheter skabestämmas på samma sätt, oavsett i vilken typ av hyreshusbostadslägenheterna är belägna. Det finns inga rimliga skälatt fastighetsskattens storlek ska göras beroende av enkonstlad klassificering av hyreshusen.Eftersom det uppenbarligen finns lätt tillgängligauppgifter om bostadslägenheternas del av det totalataxeringsvärdet för respektive hyreshus börfastighetsskatten för bostadslägenheter baseras på dettadelvärde. På det sättet kommer skatten att fördela sigrättvist. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attfastighetsskattens storlek för bostadslägenheter i hyreshusskall bestämmas på ett enhetligt sätt, oavsett i vilken typ avhyreshus bostadslägenheterna är belägna.
mot · GE02Sk407 · 1991-01-25 00:00:00 — liberalerna anser, att alla skall ha rätt till enbra bostad till rimlig kostnad.För att kunna uppnå det målet krävs att den boende delshar råd att betala boendekostnaden, dels har råd att flyttatill en annan bostad om denna bättre skulle motsvara hansbehov.Realisationsvinstbeskattningen av bostäder är ett avskälen till att omflyttningen på bostadsmarknaden inte är såhög som den skulle kunna vara.Ur rent principiell synpunkt är det en något underligtanke att beskatta människor för att de måste byta bostad.Knappast någon önskar flytta om det inte är nödvändigt.Oftast är motivet att man behöver en större eller mindrebostad.Det ter sig därför märkligt, att man nu ytterligare harskärpt beskattningen vid realisation av bostaden ochdessutom gjort reglerna synnerligen svåra att förstå.Grunden för den nya reavinstbeskattningen förbostadsrätter består också av ett felaktigt synsätt påbostaden.Reavinstbeskattningen av bostadsrätter infördes förförsta gången . Beräkningen av skatten var dåförhållandevis enkel. Skatten baserades pårealisationsvinsten i förhållande till innehavstiden. Dennaregel var gällande till utgången av 1990.I samband med skattereformens ikraftträdande har nureglerna för reavinstbeskattningen ändrats totalt.Fortfarande gäller att reavinsten är utgångspunkten.Men därtill har kommit ett helt nytt och dessutom felaktigttänkande. Förutom reavinsten skall nu den skattskyldige tahänsyn till föreningens skulder. Bostadsrättshavaren skallav dessa skulder ta sin andel och lägga till vinsten, varefterskatt utgår på det sammanlagda beloppet.Rent civilrättsligt sett är detta en omöjlig konstruktion.En bostadsrättshavare har nyttjanderätt till sin lägenhet --han äger den inte. Det är bostadsrättsföreningen som ägerfastigheten och det är föreningen som tar upp lån förreparationer och andra åtgärder på fastigheten.Det nya synsättet innebär att bostadsrättshavarenbeskattas för annans skulder.Redan det faktum att skulder inte brukar beskattas,tvärtom får man ju göra ett visst avdrag för räntan på lånet,gör resonemanget orimligt. Att man sedan beskattas förannans skuld är ett begrepp som inte harförekommit. I det här fallet har bostadsrättshavaren ejheller avdragsrätt för föreningens skuldräntor.Den nya beskattningen kommer att försvåraomflyttningen i samhället. Människor som har behov av enannan bostad kommer inte att få tillgång till detta, eftersomde inte har råd att flytta.Det är inte samhällsekonomiskt försvarbart att införa enskatt som motverkar omflyttning inom bostadsbeståndet.Genom en minskad omflyttning tvingas många ställa sig iolika bostadsköer, vilket innebär att kommunerna kankomma att få planera för en nyproduktion av bostäder somi efterhand till viss del kan visa sig ha varit onödig.Statens inkomster från reavinstskatten är dessutomsmå.En jämförelse visar, att begreppet reavinstskatt påbostäder är ett nästan okänt begrepp utomlands. Kan andraländer klara sig utan en sådan skatt borde också Sverigekunna det. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avgrunderna för den nya beräkningen avrealisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter.
mot · GE02Sk408 · 1991-01-25 00:00:00 — Sambeskattningen av fosterbarn och fosterföräldrar Enligt kommunalskattelagen är det så, attfosterföräldrar sambeskattas med fosterbarn om dessa harförmögenhet. Detta gäller även om någon annan änfosterföräldrarna handhar fosterbarnens ekonomi. Trots attfosterföräldrarna aldrig har tillgång till fosterbarnensförmögenhet eller ens har rätt att veta hur stor den är, skallde betala förmögenhetsskatt därpå.Andra effekter är t.ex. att fosterföräldrarna inte kan fåbostadsbidrag på grund av ''förmögenhet'', eller kan sökabehovsprövade stipendier för vare sig fosterbarnen eller deegna barnen om sådana finns. Ytterligare en effekt är i en familj med två fosterbarn och två egna barn intefår barnbidrag med flerbarnstillägg utan fyra individuellabarnbidrag, vilket är väsentligt lägre än flerbarnstillägget.Detta kan inte vara rimligt.Lagstiftning gällande fosterbarn har naturligtvis kommittill för att skydda barnens intressen, men i detta fall måsteman ställa frågan: Varför är de refererade reglerna bra förbarnen? Snarare är det ju tvärtom. Den lagstiftning som nufinns måste uppenbarligen revideras. bör därförhos regeringen begära förslag till en förändrad lagstiftningför detta område. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt hos regeringen begär förslag till förändradlagstiftning gällande sambeskattningen för fosterbarn ochfosterföräldrar.
mot · GE02Sk409 · 1991-01-25 00:00:00 — Skattskyldighet för pengar som förlorats genom stöld Av den ökande brottsligheten är en stor del rån motmindre serviceställen som bensinstationer, kiosker,närbutiker etc. Dessa anläggningar har oftaenmansbetjäning och är därför lättare att råna. Oftakommer rånaren/rånarna över dagskassan på någratusenlappar.En obehaglig sida av dessa rån är de psykiska problemsom den rånade personalen drabbas av. Detekonomiska bortfallet är naturligtvis också kännbart förnäringsidkaren. Men det finns också ett annat problem.Ofta undkommer tjuven. Grips han får han ofta ett lindrigtstraff. Blir han dömd att ersätta det stulna finns detnaturligtvis ingenting att hämta. Då dyker nästa ''tjuv'' upp,nämligen svenska staten, som kräver dels skatt på det stulnabeloppet, dels sociala avgifter, d.v.s. arbetsgivaravgifterATP, sjukförsäkring o.s.v. Det finns refererade fall därbytet för tjuven blivit och statens krav harblivit 3 500 kronor.Det torde för de flesta med rättsmedvetande framståsom helt orimligt att man skall betala skatt och socialaavgifter på pengar man inte har, som man blivit bestulen på.Det borde vara en självklarhet att , , undanröjer dessa avarter i vårträttssystem.Det bör ankomma på berört utskott att utforma lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att skatt och sociala avgifter ej skalltas ut på stulna belopp i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Sk411 · 1991-01-25 00:00:00 — Det nya skattesystemet är nu placerat i den verklighetdär det skall verka framöver. Det ligger i sakens natur attdet i ett så stort förändringsarbete uppstår kantigheter ochbehov av justeringar. Ett sådant exempel ärförvärvskälleindelningen vid samverkan mellannäringsidkare.En näringsidkare som gör en investering i den egnanäringsverksamheten får med skatterättslig verkan skrivaav denna i sina räkenskaper. Avdrag för räntor och andradriftskostnader som är hänförliga till investeringen fårockså göras i verksamheten. Redan pågående verksamhet iförvärvskällan finansierar således utbyggnaden iverksamheten. Detta är en god princip för att möjliggöratillväxt och utveckling i företaget och i samhället.Om emellertid investeringen av olika skäl måste ellerbör ske i samverkan mellan en eller flera näringsidkareinträffar följande: När två eller flera fysiska eller juridiskapersoner sluter avtal att gemensamt utövanäringsverksamhet föreligger ett handelsbolag.Handelsbolaget taxeras inte för sig. Bolagets inkomsthänförs till delägarnas inkomst med den fördelning somsvarar mot respektive delägares andel av bolagets vinst ellerförlust.När det gäller en enskild näringsidkare som är delägarehänförs inkomst från handelsbolaget och annan inkomst tillskilda förvärvskällor. Detta gäller även i det fall de bådaverksamheterna är att bedöma som aktivnäringsverksamhet. Den enskilde näringsidkaren måstealltså redovisa två separata förvärvskällor. Överskott i ennäringsverksamhet kan således inte kvittas mot underskotti ett handelsbolag.Detta förhållande hämmar angelägna investeringar, somav finansierings- eller andra skäl bör göras gemensamtmellan olika näringsidkare. Då effekterna måste anses hauppkommit omedvetet bör problemet undanröjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär skyndsamt förslag tilllösning på de problem som aktualiserats i motionen.