ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk706 · 1991-01-25 00:00:00 — Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel tas det ut speciella skatter påett par av jordbrukets produktionsmedel -- handelsgödseloch bekämpningsmedel. När de infördes var detregeringens avsikt att de -- liksom övriga skatter -- skulle gåin i statsbudgeten direkt. beslöt dock att dessaskatter endast skulle få användas för åtgärder som minskarjordbrukets miljöbelastning.För att skall kunna bedöma om medlenanvänds som avsett, krävs en redovisning till vilka ändamålde använts. Vi har upprepade gånger krävt en sådanredovisning. Återigen tvingas vi konstatera att en sådansaknas. Denna nonchalans kan inte tolereras. Regeringenbör till redovisa hur medlen använts.Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedelinnebär en fördyring för det svenska jordbruket med ca 100miljoner kronor . Motsvarande skatter finns inte ivår nära omvärld. De medför således en allvarligkonkurrensnackdel för oss. Skatterna infördes under skenav att vara betingade av miljöskäl. Resonemanget bygger påen felsyn. Användningen av handelsgödsel ochbekämpningsmedel innebär inte i sig en negativmiljöpåverkan. Först när de används felaktigt kanmiljöeffekterna bli negativa.Eftersom dessa produktionsmedel är viktigabeståndsdelar i konventionell växtodling, minskar inte dessanvändning mer än marginellt om priset på dem ökar. Denfelaktiga användningen påverkar man inte alls med etthögre pris. Miljön förbättras knappast alls på grund avdessa skatter. De bör avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs[att hos regeringen begär en skyndsamredovisning av hur medlen från handelsgödsels- ochbekämpningsmedelsskatterna använts,1]att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffaskatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel.
mot · GE02Sk707 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi516 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mervärdebeskattningenavseende tjänster.
mot · GE02Sk708 · 1991-01-25 00:00:00 — Slopad moms på basmat BakgrundDet finns bland vardagsmänniskor ett stigandeintresse för livsmedel, som är producerat utanjordbruksgifter och konstgödsel och från djur som harhållits på ett etiskt acceptabelt sätt. Man tar ansvar för djuroch natur på ett imponerande sätt.Vårt land har blivit utomordentligt sårbart under desenaste 40 åren -- också detta som ett resultat av en politiksom de flesta av de gamla partierna i har ställt sigbakom. Sårbarheten visar sig dels som ett mycket starktutlandsberoende, som äventyrar försörjning medbaslivsmedel under avspärrningar och krig, dels somdistributionsproblem under kriser beroende på den tidigarenämnda koncentrationen och specialiseringen.Livsmedelspriserna har stigitmycket kraftigt och i genomsnitt snabbare änkonsumentprisindexet (KPI). Detta gör att barnfamiljermånga gånger tycker att det finns en dålig praktisköverensstämmelse mellan publicerade siffror för KPI och defaktiskt upplevda prisökningarna.I har vi den märkliga situationen att vi harvärldens högsta matskatt -- momsen . ,som regeringen i andra avseenden söker anpassa sig till, hari genomsnitt låg matmoms.ÅtgärdskravMiljöpartiet de Gröna kräver att momsen på basmatslopas och att skattebortfallet kompenseras med en höjningav den allmänna momsen med ca 2 procentenheter.Basmat som bör stödjas med slopadmoms är enligt de Gröna:Mjölkprodukter,smör, grädde och ost.Produkter av nöt, får och lammsamt get och vilt.Fisk.Säd och sädesprodukter somgryn, mjöl, flingor, matbröd, knäckebröd och skorpor.Potatis och rotfrukter samt grönsaker.Frukt och bär,svamp och konserver av dessa samt honung.Till basmat som de Gröna inte vill stödjaräknas ägg, griskött, broiler samt socker och margarin samtsmör- och margarinblandningar.Först när våra krav på djurvänlighet i djurhållningen äruppfyllda kan undantagen för griskött, ägg och broilerhävas.När oljeväxtodlingen har lagts om och användningen avjordbruksgifter har upphört kan undantaget för margarintas bort.Miljöpartiet de Gröna vill dessutom medvetet gynnajordbruk med nötkreatur framför dem medsvinuppfödning. Nötkreatur passar väl in i deodlingssystem, som partiet vill att det svenska jordbruket istor utsträckning skall anpassas till. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av moms på basmat,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skattebortfallet skallkompenseras med en generell höjning av den allmännamomsen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på djurhållning ochodlingssätt,4. att vid avslag på hemställan 3 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt basmat, som skall stödjas med av moms, definieras pådet sätt som beskrivs i motionen.
mot · GE02Sk711 · 1991-01-25 00:00:00 — Momsen på entréavgifterna till diskotek och danstillställningar Med nu rådande bestämmelser utgår moms på allaoffentligt arrangerade diskotek och danstillställningar.Däremot har bio och teater befriats från moms. De flestaungdomar har inga inkomster utan kanskeistället lever på studielån. I ett sådant läge blir ettmomsuttag på entrébiljetten till diskoteket ellerdanstillställningen en ytterliggare belastning på ekonomin.Vi har också svårt att se varför visst slag av nöje skallvara momsbelagt medan andra slag skall vara befriat.Eftersom vi dessutom anser dans vara god motion för såvälungdomar som oss övriga har vi beslutat oss för attmotionera i denna angelägna fråga.Riksdagen bör således fatta beslut om att borttagamomsen på entréavgifterna till diskoteks- ochdanstillställningar. Med anledning av det anförda hemställsatt beslutar att biljettintäkter från diskotek-och danstillställningar i fortsättningen skall vara befriadefrån moms.
mot · GE02Sk713 · 1991-01-25 00:00:00 — Som ett led i den stora skatteuppgörelsen utökadesmervärdesskatten till att täcka de flesta varor och tjänster,bland annat flygbränsle.Efter uppvaktning från flygbolagen undantogs den typav flygbränsle som används i vanliga passagerarplan,däremot inte den sort som används av försvaret.För flygvapnet innebär detta en plötsligt påkommen,oväntad och obudgeterad kostnad som förutsätts täckasinom normala anslagsramar. I realiteten har därmedanslaget till flygvapnet sänkts eftersom en stor del avpengarna nu skall återlevereras som moms.Avsikten med ''momsbreddningen'' kan heller inte havarit att staten skulle få extra inkomster påmervärdesskatten varje gång som t.ex.incidentberedskapen kallas ut för att hävda svenskt luftrum.Detta är emellertid en realitet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att flygbränsle till försvaretsflygplan skall undantas från momsplikt,2. att , därest yrkandet under 1 icke bifalles,beslutar uppräkna anslagen till försvaret i motsvarandemån.
mot · GE02Sk715 · 1991-01-25 00:00:00 — Med den utformning som mervärdeskattelagen nyligenfått uppkommer i vissa fall snedvridningar av konkurrensenmellan olika försäkringsbolag.Det kan t.ex. förekomma att ett försäkringsbolag utförtjänster, t.ex. kapitalförvaltning eller datatjänster, åt ettannat försäkringsbolag. Det kan också förekomma attförsäkringsbolag lägger vissa delar av verksamheten i ettseparat bolag som har som enda uppgift att biträda''moderbolaget'' i försäkringsverksamheten.Denna typ av verksamhet riskerar nu att bli momsbelagdpå grund av utformningen av begreppet försäkringstjänst.I vissa länder inom EG kan man behandla bolag som ärnära knutna till varandra genom finansiella, ekonomiskaoch organisatoriska band som ett enda skattesubjekt.De flesta av skattereformens regler leder till ökadneutralitet i olika avseenden. Det är bra. Därför vore detolyckligt om de nya momsreglerna skulle få snedvridandeeffekter just i de fall jag beskriver. T.ex. kan en följd bli attföretagen känner sig tvungna att organisera omverksamheten bara för att undgå moms, utan hänsyn till vadsom är företagsekonomiskt motiverat.Därför bör begreppet försäkringstjänst förtydligas så attsådana effekter undviks. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förtydligande avbegreppet försäkringstjänst.
mot · GE02Sk716 · 1991-01-25 00:00:00 — Diskussionen om vägtrafiken och bilismens kostnaderför den enskilde och samhället har varit intensiv undersenare tid. Dessa frågor har också behandlats i sambandmed den stora skattereformen. En rad förändringar hargenomförts som medfört ökade kostnader för såvälkollektivtrafik som privatbilismen.Förändringarna har motiverats av kraven på ökadlikformighet och neutralitet i beskattningen av olikatransportmedel och energislag. Förändringarna har ocksåmotiverats av miljöskäl och av fiskala skäl.Flera av de förslag till förändringar och förenklingar somfunnits med i diskussionen har av olika skäl inte bedömtslämpliga eller möjliga att genomföra. Det gäller bland annatomformande av den nuvarande fordonsskatten till en renbensinskatt. Nackdelarna har bedömts som större änfördelarna.Vi anser att vägtrafiken och bilismen är en av framtidensviktigaste frågor. Oavsett om vi är privatbilister ellerkollektivtrafikanter, oavsett om vi är näringsidkare ellerkonsumenter, har vi ett starkt intresse av hur de framtidakommunikationernas förutsättningar och utveckling ter sigför såväl den enskilde som för samhället i stort.Vi anser att fördelarna med en omformning avfordonsskatten till en ren drivmedelskatt är många. Detinnebär en förenkling med minskad byråkrati som följd.Det gäller såväl för samhället som för den enskilde. Ensådan ordning skulle också ha icke oväsentliga miljöeffektergenom att skatten ställs i direkt proportion till körsträckan.Den skulle också innebära en ökad rättvisa med avseendepå körsträcka. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om fordonsskatten.
mot · GE02Sk717 · 1991-01-25 00:00:00 — Accis för att stimulera köp av bensinsnåla bilar BakgrundBilismen står för mycket stora delar av de utsläpp somgörs i . Drivmedelsåtgången är mycket stor. Det rörsig om . Miljöförstöringenhar ett klart samband mellan fordonshastigheter och totaldrivmedelsförbrukning. Vi har alla skäl att minskaförbrukningen av energiråvaror. Det är deGrönas övertygelse att vi måste minska den materiellaförbrukningen kraftigt. Att minska bensinförbrukningen ären viktig del i detta arbete.ÅtgärderVi måste se till att vi gynnar användningen avpersonbilar, som förbrukar lite drivmedel.Konsumentverket ger ut uppgifter omgenomsnittsförbrukningar för blandad körning.Vi behöver en accis på bilar som är så utformad attpersonbilar som konsumerar mycket bränsle får betala enaccis som ökar med den ökande förbrukningen medan bilar,som konsumerar små mängder blir rabatterade enligtnedanstående diagram.Tanken är att de medel som inflyter från bensindrivnafordon med förbrukning ovanför brytpunkten permil skall återbetalas till dem som köper fordon medförbrukningar under brytpunkten. Det rör sig här omrätlinjiga kurvor varför det är lätt att räkna ut avgifter ochrabatter. Tanken är att det skall vara ett nollsummespel såatt staten bara tar hand om så mycket medel som erfordrasför administration av systemet. Valet av brytpunkt kansynas godtyckligt men vår tanke är att den successivtjusteras ner till lägre värden när det kommer alltflerbensinsnåla bilar i drift. De närmare formerna måsteutredas med stor skyndsamhet. Det är viktigt eftersom vivill att vi skall ha små energisnåla bilar i trafik.Ett liknande system måste övervägas för dieseldrivnapersonbilar. Med anledning av ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snabb utredning för en accissom stimulerar till köp av drivmedelssnåla personbilar.
mot · GE02Sk718 · 1991-01-25 00:00:00 — Skattebefrielse för specialbensin för motorsågar Dagens motorbensin har en sammansättning som gör attsåväl bensinen i sig, som avgaserna från motorsågar ochröjsågar medför arbetsmiljöproblem som leder tillhälsobesvär hos skogsarbetarna. ForskningsstiftelsenSkogsarbeten har i samarbete med iUmeå utformat en specifikation för en mindre hälsovådligmotorsågsbensin. Den bensin som tillverkas enligt dennaspecifikation blir dock dyrare vid mack, ca ,enligt de bensinbolag som är villiga att tillverka den.Skogsbruket kommer därutöver att drabbas av ytterligarekostnader pga att endast vissa bensinstationer kommer atttillhandahålla specialbensinen. För att den skall komma tillanvändning är det angeläget att priset inte blir avsevärthögre än för vanlig bensin.Totalt förbrukas ca bensin vidarbete med motor- och röjsågar. Skogsbrukets parter anseratt användning av specialbensin är en arbetsmiljöfråga sombör stödjas av staten. Detta kan lämpligen ske genom attspecialbensin för motor- och röjsågar befrias från den skattsom tas ut på motorbensin för andra ändamål.Tidigare uttalanden av statsråd i anledning av frågor iriksdagen ger vid handen att användningen av vanlig bensini småmotorer som hålls i närheten av kroppen utgör ettallvarligt arbetsmiljöproblem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omskattebefrielse för specialbensin för motor- och röjsågar.
mot · GE02Sk719 · 1991-01-25 00:00:00 — Nuvarande situationMiljöskatt på utsläpp av koldioxid tas ut antingen isamband med förbränningen (för storförbrukare) eller isamband med inköp av bränslet (för småförbrukare). Dettahar beslutats av i enlighet med rekommendationfrån miljöavgiftsutredningen, MIA.Kryphål undan beskattningDe antagna principerna har inte tagit hänsyn till de storalager av obeskattat bränsle som finns och som kan utnyttjasskattefritt för den förbrukare som deklarerar sig varasmåförbrukare.När det gäller olja fattade beslutetatt en särskild lagerskatt skulle utgå, men liknande besluthar inte fattats beträffande kol. Detta torde vara ett misstagsom bör rättas till möjligt om koldioxidskatten skallha önskad verkan i fråga om energisparande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om lagerskattpå kol.
mot · GE02Sk720 · 1991-01-25 00:00:00 — Alltsedan energibeskattningen infördes har det varit enbärande tanke att bränsle och elektrisk kraft som använtsför annat ändamål än energialstring inte skall belastas medskatt.Beskattning skall med andra ord inte ske om bränsleteller kraften kan jämställas med råvara.Tyvärr gäller inte denna konsekvens i alla sammanhang.Samtidigt som tallolja används som råvara förvidareförädling kan den också användas som alternativtbränsle till eldningsolja hos de företag som säljer råtallolja.Med hänsyn härtill sätts priset på råtallolja så att det täckerden skatt som säljaren måste betala vid inköp aveldningsolja.Detta innebär att råtallolja beskattas -- låt varaindirekt -- trots att den används som råvara i enframställningsprocess. I detbatten kallas den här skatten för''fantomskatten'' eftersom den är en skatt som egentligeninte finns, men som ändå påverkar priset på råvaran. Dettamedför givetvis en allvarlig konkurrensnackdel i jämförelsemed utländska företag.Riksdagen har uppdragit till regeringen att komma medförslag till åtgärder. Regeringen har låtit utreda denaktuella problematiken och fått ett underlag som klart visaratt sakläget är som beskrivits här. Råtallolja innehåller enfiktiv skatt som försämrar konkurrensvillkoren.Det finns olika vägar att välja för att hitta en lösning pådetta problem. För att följa principen som gällerbeträffande bränsle som används som råvara måste någonform av reduktion eller kompensation för ''skatten''medges. Med tanke på att det formellt sett inte utgår någonskatt vid omsättningen av råtalloljan kan det tyckas svårt atttekniskt sett lösa frågan. Olika alternativ torde dock stå tillbuds. En möjlighet vore ett medge avdrag för skatten påeldningsolja om köparen försäkrar att oljan skall användasför att ersätta råtallolja som man i sin tur har försålt för attanvändas för inhemsk förädling. Ett sådantförsäkringssystem finns för övrigt redan.En annan möjlighet är att under samma förutsättningmedge återbetalning av skatten i likhet med vad som gällerför utländska beskickningar. Med anledning av det ovan anförda hemställsatt hos regeringen begär att den inför sådanabestämmelser så att inte råvara blir beskattad som energi ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk721 · 1991-01-25 00:00:00 — Sänkning av den allmänna reklamskatten har vi annons- och reklamskatt i vårtland. Tillkomsten av annonsskatten är hänförlig tillinförandet av presstöd för s.k. andratidningar. Vanligtvisspecialdestineras inte intäkterna av statens beskattning tillnågot speciellt ändamål. Annonsskatten utgör i dettaavseende ett undantag. Det framgår av besluten ompresstödet.Med hänvisning till den utveckling som intäkterna avreklamskatten tagit finns det nu anledningatt överväga en allmän sänkning av reklamskattesatsen.När regeringen infördeproduktionsbidrag för de s.k. andratidningarna sades detklart ut att stödet skulle finansieras med en annonsskatt.Efter överläggningar med differentierade manskatten: för dagspress och för övrigpress. Därmed blev det absolut samband mellan presstödoch reklamskatt.Så småningom gjordes annonsskatten, av rättviseskäl,om till en allmän reklamskatt. För dagspressen halveradesdenna från . Dessutom höjdes det skattefriagrundbeloppet för dagstidningar. följdes utgifterna för presstödet och inkomsterna avreklamskatten i stort sett åt. Från den tidpunkten haremellertid intäkterna av skatten klart överstigitkostnaderna för presstödet. Denna utveckling haraccentuerats sedan reklamskatten för dagspress 1985 höjtstill och för andra reklammedier till 11 procent.Motiveringen för skattehöjningen var då att den behövdesför att finansiera presstödet. Kopplingen mellanreklamskatt och presstöd gällde alltså fortfarande.Under de senaste åren har överskottet frånreklamskatten fortsatt att öka. 1988/89 uppgick statensintäkter av reklamskatten till 929 miljoner kronor.Utgifterna för presstödet var . 1989/90låg presstödet kvar på samma nivå medanreklamskatteintäkterna rusade upp till 1 041 388 000 kronor.Överskottet blev således närmare 600 miljoner kronor.Med hänvisning till den mycket klara koppling som finnsmellan reklamskatt och presstöd så är det uppenbart attreklamskatten är för hög.Enligt vår mening bör reklamskatten därför sänkas.Riksdagen bör uppdraga åt regeringen att utreda hur enreklamskattesänkning kan genomföras. Exempelvis kan ensänkning ske genom att reklamskatten sänks för de mediersom har den högsta skattesatsen. Veckopressen och dengrafiska branschen har länge argumenterat för detta.Generella sänkningar, höjning av skattefria grundbeloppeller andra sänkningar som av presspolitiska skäl kanmotiveras är andra möjligheter att återställa balansenmellan statens inkomster av reklamskatt och dess utgifterför kostnader av presstöd. I sammanhanget bör ocksåbeaktas möjligheten att genomföra enreklamskattesänkning på ett sådant sätt att den genomsänkta annonspriser kan leda till ett minskat behovav presstöd till dagspressen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en sänkning av den allmännareklamskatten.
mot · GE02Sk724 · 1991-01-25 00:00:00 — Utökad bevakning av Norrlandshamnarna, m.m. Ge polisen samma befogenheter som tullen vid gränseroch hamnområdenTullen har befogenhet att kontrollera transporter ochpersoner som har kontakt med fartyg inom hamnområdensamt transporter och personer vid våra gränser. Polisen harbegränsade befogenheter till kontroll inom dessa områdenoch saknar således möjlighet att ingripa när det gällermisstanke om brott mot varusmugglingslagen.Tullverket har gjortomstruktureringar som gjort att tjänster flyttats, dragits indelvis eller helt. I årets budgetproposition föreslås attytterligare 30 st tullplatser skall försvinna. Detta innebärpersonalindragningar i storleksordningen 300 tjänster.Tullmannaförbundet kräver nu att alla planer påomorganisation skall ''frysas'' i avvaktan på beslut omSveriges närmande till har inneburit att flera hamnarutefter i stort sett inte har någon kontrolleller bevakning.I en liknande motion beskrev vi farhågornamed minskade resurser till bevakning iNorrlandshamnarna, bland annat i . Tyvärrhar dessa farhågor besannats. I och Söderhamnkommer tulltjänsterna att helt försvinna och i ochSundsvall sker stora personalindragningar.Detta innebär att hamnarna utefter ärmycket dåligt bevakade och att Hälsingekusten i princip ärhelt obevakad.Detta är en orimlig situation med tanke på intensivbåttrafik från ett stort antal länder. T.ex. angörs Iggesundvar åttonde dag av ett fartyg från medcontainrar och trailrar. Dessa transporteras sedan vidareöver hela landet. Det är alltså fullt möjligt att de dåligtbevakade Norrlandshamnarna används som transithamnarvid narkotikasmuggling.För att förändra denna ohållbara situation med ''öppengard'' för krävs att ser över sinorganisation och tar ansvar för bevakning avNorrlandskusten. Det är också angeläget att samarbetetmellan polisen och tullen omprövas så att polisen kan fåförordnande inom visst område och ges sammabefogenheter som tullen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att seröver sin verksamhet så att bevakning av Norrlandskustenshamnar sker både och ,2. att hos regeringen begär förslag om utökatsamarbete mellan tull och polis som ger polisman inom vissaområden samma befogenheter som tulltjänsteman,3. att hos regeringen begär attomorganisationen av nu skall ''frysas'' i enlighetmed förslag.
mot · GE02Sk725 · 1991-01-25 00:00:00 — Öppethållande vid Håns tullstation Enligt en organisationsutredning som utförts omtullväsendets framtida organisation, , föreslås vissaförändringar i öppethållandet vid Håns tullstation iVärmland.Enligt den angivna utredningen skulle det finnasmöjligheter till inskränkningar av öppethållandet vidgränspassagen E 18 i Hån. Detta är något somundertecknade motionärer finner helt orimligt. E 18 ärhuvudvägen mellan och , där den störstadelen av den tunga trafiken mellan dessa två huvudstädergår. var det t.ex. hela 120 000 tunga fordonsom passerade denna gränsövergång. Därmed ligger Hånpå andra plats i regionen när det gäller trafikintensiteten avtunga fordon.En inskränkning i öppethållandet av denna väg skullevara till stort men, inte minst för åkerinäringen men ocksåför näringslivet i övrigt. Det skulle bl.a. innebära bådeförseningar och fördyrade kostnader av transporterna.Eftersom näringslivet och till syvende och sistkonsumenten är beroende av snabba och effektivakommunikationer kan inte en nattstängning accepteras. mellan två huvudstäder måste hållas öppen. Vihemställer därför att gränspassagen på , Hån, skall varaöppen för all trafik även framdeles.Det bör i sammanhanget även nämnas att det finns enarbetsfördelning mellan svensk och norsk tull, där norskatullen ansvarar för ingående trafik till och där densvenska tullen klarar av till ingående trafik.För att kunna få samordningsvinster mellan svensk ochnorsk tull menar vi att det vore till en klar fördel om den nyasvenska tullstationen byggdes upp vid gränsen, vilket vi harbehandlat i en gemensam flerpartimotion mellan m, c, ochfp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om öppethållande vid tullstationen iHån.