mot · GE02Kr203 · 1991-01-25 00:00:00 — Statligt stöd till väderkvarnar Sedan århundraden tillbaka hör väderkvarnarna påÖland till de mest karakteristiska inslagen i det öländskakulturlandskapet. är otänkbart utan sinaväderkvarnar. De ger en unik och karakteristisk profil åtlandskapet -- med rätta kallas också ''väderkvarnarnas ö''.Väderkvarnar för malning av säd finns omnämnda påÖland . Några fanns sannolikt redanunder medeltiden. Vid en inventering hade ön 375väderkvarnar.Från mitten av 1700-talet ökade antalet i mycket storomfattning. Detta hängde samman med att antaletbondgårdar i stort sett fördubbladesgenom hemmansklyvningen. Det blev också lättare än tidigare att fåekar utsynta till byggnadsvirke. Det blev nu en inrotad sedatt varje ansedd bondgård skulle ha en egenhusbehovskvarn. kunde man räkna över 1 700väderkvarnar på Öland.Alla dessa kvarnar var s k stubbkvarnar. De var byggdaefter en från medeltiden härstammande konstruktion, sominnebar att hela kvarnhuset kunde vridas i vind runt denkraftiga ekstubben i centrum. I äldre tider hade kvarnarnaalltid raka sadeltak. fick de oftast brutnatak för att ge plats åt ett större drivhjul på gångåsen.Förutom husbehovskvarnarna har det också i varjesocken funnits några tullkvarnar, vilka ägdes avyrkesmöllare. De stora kvarnarna av holländsk typ kom tillÖland först senare del. Några av dessa haren speciell öländsk karaktär genom att de är byggda avkalksten.På många håll upphörde man att mala påväderkvarnarna kring första världskriget.Under de följande årtiondena revs de i rasande takt.Tidigast skedde detta på sydvästra , där mångagrupper med åtta--tio kvarnar i rad skattade åt förgängelseninom några decennier. På norra använde man sinakvarnar betydligt längre och detta har medverkat till attbeståndet på den delen av är mycket större änpå öns sydligare delar.Vid mitten av 1930-talet, när det såg som mest hotfulltut för väderkvarnarna bildades ''''.Kommittén kunde med ekonomisktstöd från och flera privatpersoner utföra enpionjärgärning och rädda många väderkvarnar från rivning.Kommittén fortsätter alltjämt att dela ut bidragför att restaurera kvarnar. sker det medekonomiskt stöd från främst . Deviktigaste insatserna sker emellertid ideellt genomuppoffrande arbete inom de lokala hembygdsföreningarnai varje socken.Tack vare dessa insatser har fortfarande 350väderkvarnar kvar, varav ca 140 vårdas avhembygdsföreningar och andra organisationer. De övrigatillhör privata ägare som i de flesta fall är beroende avekonomiska bidrag för att kunna hålla dessa sinakulturminnen i försvarligt skick. Ett 50-tal kvarnar är f n iså dåligt skick att det knappast är möjligt att bevara dem.Inom hembygdsrörelsen är man på det klara med att allade nu befintliga väderkvarnarna inte kan bibehållas, men engräns nedåt måste ovillkorligen sättas, om inte skaförlora ett omistligt inslag i sin säregna kulturmiljö.Eftersom de flesta kvarnar finns i öns avfolkningsbygderär svårigheterna betydande att underhålla och skötakvarnbeståndet. Kostnaderna för en kvarnrestaurering blirhöga (ca ) trots att fortfarande mycket arbeteutförs ideellt. Befolkningen i dessa bygder har i längden intemöjligheter vare sig ekonomiskt eller personellt att självaunderhålla dessa kulturminnen.Ölands väderkvarnar är ingen lokal fråga utan enriksangelägenhet, där staten måste ta ett ekonomisktansvar. Detta kan ske genom att anvisar 2 milj krtill en fond för underhåll av väderkvarnar. Dennafond bör förvaltas av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar anslå 2 milj.kr. för underhåll avÖlands väderkvarnar att fonderas och förvaltas i enlighetmed vad i motionen anförts.