mot · GE02K503 · 1991-01-25 00:00:00 — Demokratisk styrning av statsförvaltningen m.m. har viktiga utredningar och beslut tagitsikte på att förändra de statliga myndigheternas ochaffärsverkens organisation. Huvudinriktningen har varit attförbättra regeringens och demokratiska styrningsamt att modernisera den myndighetsinternaorganisationen.Samtidigt har statsförvaltningens förnyelse tagit sikte påatt söka nya metoder för att förbättra effektiviteten.Affärsverken söker affärsmässigare resultat, en delförvaltningsmyndigheter prövar ''köpa--säljmetoder'' ochandra myndigheter vill ha egna tänkta regionalaindelningar.Det är positivt att både affärsverken ochförvaltningsmyndigheterna utvecklar och förbättrar sinverksamhet. måste givetvisanpassas till förändringar i människornas behov,näringslivets utveckling m.m.Med den här motionen vill vi lyfta fram frågor om dendemokratiska styrningen av förvaltningsmyndigheterna ochaffärsverken. Vi befarar att den demokratiska styrningenoch de regionalpolitiska målen fått stå tillbaka för ett alltförsnävt effektivitetstänkande. Det får inte bli så attförvaltningen ges en frihet från styrning. Myndigheterna ärunderställda regeringen och regeringen är ansvarig införriksdagen. Gällande riksdagsbeslut säger också attmålstyrning och utvärdering måste utvecklas till verkligademokratiska styrinstrument. Detaljstyrningen tonas ned.Följande frågeställningar diskuteras nu bl.a. iskogslänen:Affärsverkens regionalpolitiska ansvarMänniskor och företag skall oavsett boende ellerverksamhetsort garanteras likvärdig service inom post, tele,vägar och kommunikationer. Affärsverken omfattas enligtriksdagsbeslut och instruktioner både av affärsmässigverksamhet och regionalpolitiskt ansvar.Det är angeläget att nu seriöst utreda hur affärsverkentar sitt regionalpolitiska ansvar. Vidare hur dendemokratiska styrningen utformats och tillämpas i de olikaaffärsverken.Avgörande för att statsmakterna tidigt fastlade att viktigverksamhet skulle drivas genom statligt ägda affärsverkgrundades bl.a. påatt verksamheten är av den art ochbetydelse för det svenska samhället att krav på samhälleliginsyn och styrning av verksamheten är av centralbetydelseatt affärsverksformen kombinerarregionalpolitiskt och socialt ansvar med marknadskrav påett tillfredsställande sätt.Affärsverksformen har möjliggjort för statsmakterna attge affärsverken ett särskilt regionalpolitiskt ochsocialpolitiskt ansvarstagande och därmed en viktig roll ifördelningspolitiken. Flera av affärsverken har viktiga delarav sin verksamhet lokaliserade just till glesbygderna ochutgör där viktiga förutsättningar för välfärden.Från flera av affärsverkens ledningar hävdas nu attaffärsverken spelat ut sin roll. Marknadsorienteringenkräver att affärsverken ombildas till aktiebolag. Dessutomkrävs också att bolagen introduceras på aktiebörsen. Dvs.att affärsverkens verksamhet skall privatiseras i större ellermindre utsträckning. I förlängningen skall nog inga andrahänsyn än rent marknadsekonomiska gälla.Enligt vår uppfattning har konsekvenserna av enbolagisering av affärsverken inte utretts tillräckligt. Enligtmarknadens krav har utsträckning ensidigt beaktats medande samhälleliga kraven på verksamheten tonats ned.FörvaltningsmyndigheternaMotsvarande frågor gäller förvaltningsmyndigheterna.Här är behovet av den demokratiska styrningen ännu merframträdande. Förverkligandet av viktiga välfärdsmålkräver att den statliga förvaltningen lyhört kan förverkligariksdagens och regeringens beslut.Förvaltningsmyndigheterna skall också ta ettregionalpolitiskt ansvar. Hur är resultatet?Den regionala organisationenVi ser nu en strävan från flera statligaförvaltningsmyndigheter att själva bestämma om sin yttreorganisation. har det beslutsansvaret, menmyndigheterna vill själva hitta sin egen organisation.Trots att regering och riksdag lagt fast reformenom samordnad länsförvaltning vill nu flera myndigheter gåifrån den organisationen och ''starta eget''. Det kan intevara rimligt att varje sektor ordnar sin organisation. Detsamlade demokratiska ansvaret måste i stället gälla ochtillämpas.Ty fortfarande gäller problemet med sektoriseradförvaltning och bristande helhetssyn på människor, arbeteoch boende. De myndigheter som vill dra sig ur strävandenamot helhetssyn i den regionala statsförvaltningen har intestöd i beslut eller i skogslänsbefolkningen.I onödan har service i glesbygden gått förlorad på grundav sektoriseringen och därmed bristen på samordning.Problemen i sjukförsäkringen, rehabiliteringen och vårdenhar också sin orsak i för långt driven sektorisering. Härsignaleras nu också nya och samlade grepp.Målstyrning och resultatmätningNär lade fast att förvaltningsmyndigheternaoch affärsverken skulle frångå detaljstyrningen och i ställettillämpa målstyrning och resultatuppföljning var syftet attförbättra den demokratiska styrningen.Det är svårt att ge begreppen målstyrning ochresultatuppföljning ett innehåll. Man får acceptera att detblir något av en försöksperiod innan de nyastyrinstrumenten fått avsedd kraft och effekt.I debatten om decentraliserad verksamhet har en delmissförstått själva grundidén. Man har trott attdecentralisering skulle vara liktydigt med att centrala måloch styrning också borde upphöra. Detta är en allvarligmissuppfattning. Decentralisering förutsätter att ''huvudetstyr vart benen skall gå''. Detta gäller för övrigt bådeföretag och offentlig verksamhet.Målet med t.ex. statliga affärsverk är ju också attdemokratin behövs för solidarisk fördelning av basalservice. Det bygger på ett rättvisetänkande. Skulle målet istället vara ren affärsmässighet behövdes inte staten ochdemokratin. Då kunde verksamheten privatiseras medpåföljd att rättvisan och regionalpolitiken föll bort. Denordningen vill vi inte ha. Därför är det så angeläget attstyrningen fungerar väl från regering och riksdag. Likasåden regionala förankringen.Staten och kommunernaVi ser en utveckling där detaljregleringen i statsbidragentonas ned till förmån för generella bidrag och vidgadkommunal frihet. Detta är bra för verksamheten och denkommunala demokratin.Det är lika angeläget att regering och riksdag skaffar sigbra instrument för målstyrning och resultatuppföljning --inom den kommunala sektorn. Statistik om kvalitet,effektivitet och resultatuppföljning behöver gemensamtbyggas upp om den verksamhet som sköts av kommuneroch landsting.Det är märkligt att , med så väl utbyggd offentligsektor, saknar relevant välfärdsstatistik om skolan, vårdenoch omsorgen. Det går t.ex. inte att få fram uppgifter omhur välfärden ser ut lokalt och regionalt. Är sjukvården ikris och sammanbrott som en del påstår? Vi tror inte att detär kris och sammanbrott. Men vi skulle gärna vilja hastatistik om kvalitet, effektivitet, service, valfrihet,jämförelsetal m.m.Det bör också diskuteras om den offentligaverksamheten alltid skall sättas till noll inationalräkenskaperna. mäts framgångarna iBNP så snävt ekonomiskt att varken välfärd eller miljö vägsin. BNP-redovisningen är här otillfredsställande.Regeringen har ju också påbörjat ett arbete med s.k. grön-BNP. Kvar står att göra något åt välfärdsstatistiken.Parlamentarisk översynMot den här bakgrunden föreslår vi att en bred översyngörs av hur den demokratiska styrningen avstatsförvaltningen utvecklats och vilka åtgärder som kanbehöva vidtas för att ge bra innehåll åt målstyrning ochresultatuppföljning. Också myndigheternas regionalaorganisation behöver uppmärksammas ur demokratisksynpunkt. Likaså behovet av relevant välfärdsstatistik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om demokratisk styrning avstatsförvaltningen och affärsverken.