mot · GE02Kr14 · 1991-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:81 Filmstöd En kvalitativt högtstående inhemsk filmproduktion är enviktig del av det svenska kulturlivet. Detta gäller såvälspelfilmer, dokumentärfilmer som kort- och barnfilmer.Inom filmens område är det också viktigt att slå vakt om detkulturarv som förvaltas av i form avfilmhistoriska samlingar, filmarkiv, cinematek etc.Filminstitutet bildades genom ett avtal mellanstaten och filmbranschens organisationer. Statenavvecklade den s.k. nöjesskatten och i gengäld förband sigfilmbranschens parter i avtalet att erlägga av intäkterna från biograferna till förproduktion av ny svensk film och för kostnaderna för attbevara det filmkulturella arvet.Den 1 juli 1982 var det dags att förnya avtalet. Då hadevideon etablerats som en visningsform av film. Eftersomprincipen bakom var att all filmvisningoavsett medium skulle bidra till produktion av ny svenskfilm, var det naturligt att 1982 ta med videobranschen i ettnytt 9-årigt film- och videoavtal. Detta avtal löper ut den 1juli 1991.Förlängt film- och videoavtalI slöts ett förlängt och ''provisoriskt''avtal mellan staten och film- och videobranscherna förperioden -- . Avtalets korta tidmotiveras bl.a. med att man under det närmaste året skautreda förutsättningarna för en utökning av antaletavtalsparter så att ett nytt avtal kan avse samtliga filmvisare,d.v.s. även olika televisionskanaler, kabel-TV etc.Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare för dettaarbete.I det avtal som börjar löpa den 1 juli 1991finns vissa förändringar i förhållande till nu löpande avtal.Det viktigaste är att videoavgifterna till sänksfrån /kassett till /kassett för långfilm och från 36kr/kassett till /kassett för kortfilm. ändradesvissa procentsatser för fördelning av Filminstitutetsintäkter. Sålunda ökades procentsatsen för produktionsstödför långfilmer från till medan stödet tillkortfilmsproduktion och visningsnämndens verksamhetminskades med en procentenhet vardera.Sänkta intäkterDen sänkta videoavgiften tillsammans med en någotvikande intäktsutveckling för videouthyrning ochbiografbesök ger sammantaget en mycket negativutveckling för intäkter. 1989/90 varfilmintäkterna från film- och videoavtalet 174 milj.kr. För1990/91 budgeterades 177 milj.kr. men denna budget har idagarna fått revideras till 165 milj.kr. på grund av dennegativa utvecklingen inom film- och videobranscherna.För 1991/92, som är med den sänktavideoavgiften, beräknas fördelningsbaraintäkter uppgå till 155 milj.kr. I ren minskning rör det sigsåledes om 20 milj.kr. Till detta kommer en ungefärlika stor real neddragning på grund av den drygttioprocentiga inflationsutvecklingen. Sammantageturholkas således intäkter med bortåt 40milj.kr. till /92.Denna minskning slår gentemot alla deverksamhetsgrenar som finns inom . Mindreresurser kan avsättas för långfilmsproduktion, även omdenna verksamhets procentsats justerats upp något. Svenskkortfilmsproduktion kommer att få vidkännas ett kraftigtminskat stöd. För filmproduktionen totalt sett innebär detatt många filmarbetare kommer att bli arbetslösa. Det blirockså svårt att behålla den unika kompetens som finnsbland filmare och tekniker i eftersom många avdessa tvingas försörja sig på annat sätt än genom filmarbete.Visningsnämnden kommer 1991/92 att få mindre pengaratt fördela till lokalt stöd för olika filmkulturella aktiviteterrunt om i landet. Även visningsstöd för barn och ungdomsamt import- och lanseringsstöd kommer att få minskaderesurser. Detta är olyckligt inte minst med tanke på detarbete som inletts med att sätta filmen på den kulturelladagordningen i landets kommuner.Vi föreslår att anvisar 30 milj.kr. tillFilminstitutet utöver vad regeringen föreslagit. Därigenombör en i stort oförändrad nivå kunna upprätthållas för såvällångfilms- som kortfilmsproduktion i avvaktan på det nyafilmavtal som beräknas tillkomma i slutet av 1992.Filmkulturella konsekvenserFör film- och videoavtalets E-ändamål, dvs. kultur ochförvaltning, blir nedskärningen störst. Den direktaneddragningen av de disponibla medlen blir från 50,5milj.kr. 1990/91 till prognosticerade 35,7 milj.kr. 1991/92.Detta är en nedskärning med 14,8 milj.kr., vilket motsvararcirka . Till detta kommer att ingeninflationskompensation kan beräknas. En neddragning avdenna storleksordning får självfallet mycket allvarligafilmkulturella konsekvenser för . Trotsmaximal rationalisering och neddragning av alla kansli- ochservicefunktioner inom , blir det nödvändigtatt göra inskränkningar även på den filmkulturellaverksamheten, om inte nya resurser kan tillföras.Filminstitutets styrelse tvingades därför beslutaatt /92 inställa all restaurerings- ochrenoveringsverksamhet av svensk film. Vidare sänksambitionsnivån då det gäller bibliotek, cinematek ochfilmarkiv. Importen av utländsk kvalitetsfilm halveras. Ett20-tal anställda inom måste lämna sinaarbeten.Förhoppningsvis kan ett nytt film-, video- och TV-avtalföreligga fr.o.m. 1993-01-01. fram till dessdrabbas av en ekonomisk svacka, somofrånkomligen får mycket allvarliga filmkulturellakonsekvenser. För att lindra dessa bör besluta atttillföra förstärkta resurser till filmfonden somfördelas över alla ändamål samt tillfilmkulturella ändamål för att slå vakt om svensk filmskulturarv.Vi föreslår därför att till filmkulturellaändamål anvisar 5 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit.Bidrag till filmprojektFör fick konstnärsnämnden genom ettinitiativ från kulturutskottet två miljoner till projekt påfilmområdet. Utskottet och ansåg det viktigt attbåde filminstitutet och konstnärsnämnden kan stödjakortfilmen. Det främjar yttrandefriheten.Film är en kostsam konstart. fick många unga,lovande filmare chansen att göra kortfilm åt SverigesTelevision, men med krympande ramar och växande hänsyntill tittarsiffror har benägenhet att satsapå nya förmågor minskat. Desto viktigare är det attkonstnärsnämnden kan stödja den konstnärligt syftandefilmen, som inte alltid är kommersiellt gångbar.Hösten 1990 fick konstnärsnämnden 178 ansökningarom stöd till filmprojekt, som sammanlagt skulle ha kostat28 milj.kr. För att stödja de 34 mest angelägna projektenhade det behövts 4,5 milj.kr. Efter en ny sållning beslutadekonstnärsnämnden att stödja 22 projekt med sammanlagt 2milj.kr.Vi föreslår att anslaget för stöd till filmprojekt ökas från2 till 4 milj.kr. fr.o.m. /92. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till H 3 Filmstöd anslagspost 1, Bidrag tillfilmfonden, anvisar ett engångsanslag för budgetåret1991/92 om 30 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit,2. att till H 3 Filmstöd anslagspost 4, Bidragtill filmkulturella ändamål, för /92 anvisar 5milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit,3. att till H 3 Filmstöd anslagspost 7, Bidrag tillfilmprojekt, för /92 anvisar 2 milj.kr. utövervad regeringen föreslagit.