mot · GE02Fi223 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehållsförteckning 1.Sammanfattning4 1.1En politik för ''Fred med Jorden''2 1.2Huvudlinjen i de Grönas ekonomiskapolitik2 1.3Förslag i de Grönas budget3 1.4Miljöpartiet de Grönas budgetförslag6 2.Krisernas värld7 2.1Den ekologiska krisen7 2.2Den politiska krisen13 2.3Den ekonomiska krisen -- en stresskris15 2.4Tredje världen16 2.5Östeuropa och nedrustningen16 3.Tillståndet i nationen17 3.1Tillståndet i de ekologiska systemen18 3.2Medborgarnas fysiska och psykiska hälsotillstånd21 3.3Tillståndet i ekonomin24 4.En grön solidarisk ekonomi på demokratisk grund31 4.1Gröna krav på solidaritet och dess konsekvenser34 4.2Energipolitiken35 4.3Trafikpolitiken40 4.4Konsumentpolitik45 4.5Livsmedelspolitik45 4.6Arbetsmarknadspolitiken46 4.7Den offentliga sektorn48 5.Konsekvenser av de Grönas ekonomiskaförslag50 5.1Inflationen50 5.2Handels- och bytesbalansen50 5.3Arbetsmarknaden50 5.4Tillfälligt höjd skattekvot50 5.5Effekter för olika samhällssektorer51 5.6Regionala effekter52 5.7Förbättrad miljö och hälsa52 5.8Värderingsförsök52 6.Hemställan53 7.Budgetsammanställning55 1. Sammanfattning 1.1 En politik för ''Fred med Jorden''Barnens bästa i förgrunden!Minska den materiella förbrukningen och stressen!Ta socialt och internationellt ansvar!Dela på jobben och sänk arbetstiden!Försvara demokratin! Öka friheten!Ta miljöfrågorna på allvar!Gröna Luntan 1991 har samma principiella uppläggningsom föregående års. Den är de Grönasalternativ till statsverkspropositionen ''Nådiga Luntan''.Grunden är den globala situation som vi befinner oss imed en ökande miljöförstöring. En situation som vi somlever i den rika industrialiserade världen till stor del är skuldtill. Resurserna utarmas med minskande skördar ochminskad odlingsyta per världsmedborgare. En energikrismed sinande oljekällor och minskande färskvattentillgånginger stor oro.Hur en snabbt ökande världsbefolkning skall kunna fåen god försörjning inom ramarna för en krympanderesursbas är en av vår tids stora ansvarsfrågor.Ekonomin i världen har kriskaraktär på grund avstigande skuldsättning i så väl u- som i-länder med några fåstora undantag som , och oljeproducerandeländer.En huvudorsak till samtidens problem är den ökandemateriella förbrukningen, som driver till inflation ochkostnadskris, ökande miljöförstöring samt mera förslitningoch stress hos medborgarna.En utgångspunkt för en ansvarsfull ekonomisk politikmed ekologisk inriktning är att aktivt medverka till attminska den materiella förbrukningen. Materiellförbrukning är inte bara prylar. Det är också förbrukning avexempelvis , fossila bränslen och grus.Hög materiell förbrukning i kombination med att vi iindustrivärlden har organiserat samhällets processerlinjärt -- dvs att det går en nästan rak linje mellan gruvanoch avfallshögen -- leder oavsett politiskt-ekonomisktsystem till stora miljöskador.Den nuvarande ekonomiska politiken är enförstörelsepolitik eftersom den stimulerar till snabbtökande materiell förbrukning med bibehållande av detlinjära produktionssystemet.Den nuvarande politiken är ett krig med jorden.Vi måste få fred med jorden.1.2 Huvudlinjen i de Grönas ekonomiskapolitikEn politik med grön inriktning bidrar till att lösa såväl demänskliga som de ekologiska och ekonomiska problemen ivårt land och i världen. Minskad materiell förbrukningminskar stressen för människor, miljö och natur och inomekonomin.Den svenska ekonomin har varit och är stressad avinflationspolitiken som regeringen med stöd av de storaoppositionspartierna har fört. Regeringen har stimulerat enöverhettning av ekonomin genom att släppa losskonsumentkrediter, acceptera en stor spekulations- ochlåneekonomi, stimulera till stora företagsvinster, accepterakraftigt stigande hyror och varupriser och genom attupprätthålla konstlat låga energipriser.Medborgarna är mer och mer stressade av ett allt högresamhällstempo för att hinna konsumera i den önskadetakten och för att täcka kostnadsökningarna. Tiden vill interäcka till.Miljöpartiet de Gröna vill minska den materiellaförbrukningen bland annat med följande åtgärder 1 Ökad användning av fossila bränslen genom-- Miljöanpassade drivmedelsskatter också för flyget-- Sänkta fordonshastigheter-- Slopad mervärdeskatt på kollektivresande på land ochhav-- Styrande miljöavgifter-- Utbyggnad och förbättring av den kollektiva spårburnatrafiken-- Överföring av person- och godstrafik till järnvägen-- Lösning av storstädernas trafikproblem-- Inga nya motorvägsbyggen-- Bromsad utveckling för inrikesflyget-- Utöka användningen av biobränslen, vindkraft, olikaformer av solenergi-- Effektivisera befintliga anläggningar2 Effektivisera energianvändningen3 Bygga upp en fungerande konsumentupplysning4 Motverka konsumtionsstimulerande reklam5 Stödja utvecklingen av ett avfallssnålt samhälle-- Motverka engångsförpackningar-- Stimulera till förlängd användningstid för varor6 Minska transportarbetet genom att stimulera till meralokal tillverkning7 Minska skatterna på arbete och ersätta dem med skatt påenergiråvaror8 Omläggning av jordbruket, bort från kemikalieberoendet 1.3 Förslag i de Grönas budgetUtbyggnad av barnomsorgenMiljöpartiet de gröna lägger förslag om att kommunernamed hjälp av statsbidrag skall kunna hjälpa dem som vill blidagbarnvårdare åt eget barn. Partiet vill förlängaföräldraförsäkringen en månad utöver den tid som gäller idag.Minskad arbetstidUnder kommer vi om inte alla teckenslår fel att vara mitt uppe i en djup lågkonjunktur med ökadarbetslöshet. Då om inte förr är det viktigt att hjälpa till attsolidariskt försöka fördela lönearbetstiden så att fler kan fålönearbeta. Därför föreslår vi att förlönearbetstiden skall sänkas till max pernormalarbetsvecka från och med 1.1 1992 och medytterligare från 1.1 1993. Rätten att ta ut övertidökas i samma grad som normarbetstiden sänks.Betalningsfrågorna avgörs av arbetsmarknadens parter.Reformen ökar medborgarnas frihet att använda sin tidefter eget behag.Full sysselsättning -- värna om arbetslinjenVi har i vant oss vid att vi har en mycket låglönearbetslöshet. Det är en viktig frihets- ochtrygghetsfaktor. Inför en kommande lågkonjunktur är detviktigt att se till att skapa ett handlingsutrymme för attbromsa den lönearbetslöshet som kan komma.Miljöpartiet tycker därför att det är bra att regeringennu släpper loss 20 000 milj.kr. ur industrifonderna.Miljöpartiet de Gröna föreslog detta i höstas.Arbetsmiljöfonderna måste sättas i arbete för att reformeraarbetslivet och för att få igång ett arbete för att göraindustriprocesserna miljövänliga genom mera återbruk,återanvändning och hushållningsinriktadenergianvändning.Medelsanslagen till arbetsmarknadsutbildning är ett brasätt att se till att medborgarna får bättre kunskaper förframtiden.Lägg om skattesystemet -- minskad skatt på arbete, höjdskatt på energiråvarorMiljöpartiet de Gröna föreslår att arbetsgivaravgifternaskall sänkas i , norraVärmland och på från 1.1 92, iövriga utom i storstadsområdena samt inom vård istorstadsområdena från 1.1.92 och ytterligare enprocentenhet från 1.1.93.Bibehåll biståndsmålet och satsa på miljön i Östeuropaoch i u-ländernaMiljöpartiet de Gröna anser att det är mycket viktigt attbiståndsmålet bibehålls. Vi har ett ansvar för människor itredje världen, som vi inte kan undandra oss. Det är viktigtatt biståndsarbetet gör den nytta som vi vill att det skallgöra. Partiet kan därför inte acceptera regeringens förslagatt ta bort 700 milj.kr. och använda dem tillflyktingmottagning. Miljösituationen i många länder itredje världen är svår och de Gröna har därföravsatt 1 000 milj.kr. under budgetåret för att stödjamiljöarbetet.Miljösituationen i är i många områdenomvittnat usel. Det är med stor sannolikhet så att medel,som satsas i våra östliga grannländer kommer att göra stornytta för att klara miljöproblemen i ochgränsöverskridande miljöföroreningar, som drabbar ossluftledes.Därför föreslår de Gröna att det anslås 1000 milj.kr. för miljöarbete i våra östliga grannländer.Bygg ut spårburen kollektivtrafik och skapa alternativMiljöpartiet de Gröna prioriterar utbyggnad avspårburen kollektivtrafik som ett effektivt sätt att erbjudaalternativ till massbilism och flyg. Det sker på två sätt :investeringar i banor och rullande materiel som en del iarbetet att också motverka arbetslöshet.slopad moms påkollektivtrafik till lands och sjöss. Detta ökarkostnadsskillnaden till fördel för kollektivt åkande.Miljöanpassa skattesystemetFör att få fart på miljöarbetet fordras det tydligaekonomiska signaler i hela samhället i form av miljöskatteroch miljöavgifter. Detta redovisas i separata motioner.Ställ om energisystemen -- halvera energianvändningenpå 35 årVåra energisystem och sätt att använda energi måsteradikalt förändras från slöseri till hushållning ochenergieffektivisering. Kärnkraften skall avvecklas på högst10 år och minst en reaktor tas ur drift 1991. Enlågkonjunktur med minskad tillverkning är ett lämpligttillfälle att börja avvecklingen. motionerredovisar vi hur detta skall gå till och hur vi kanminska användningen av fossila bränslen och minskaskadliga utsläpp.Försvara demokratin och öka frihetenDemokratin hotas av den tilltagandekommersialiseringen och avpolitiseringen. Stora företagarebetraktar demokrati och demokratiska processer som grus imaskineriet. De talar bland annat om att derasverksamheter fragmenteras av politiker.Styrningen av den ekonomiska politiken har undersenare år försvårats av att kapital har full frihet att rörasig mellan länder. Stora kapitalägare vill vara med och styrautvecklingen. De fria kapitalrörelserna är ett sätt attåstadkomma detta. I har vi sett hur en sådanstyrprocess sattes i gång . Genom ett massivtutflöde av kapital tvingades regering och riksbank att höjaräntorna. Regeringen tvingades till en EG-deklaration föratt återfå marknadens förtroende.Detta är en ohållbar situation för länder meddemokratiska traditioner som vill fortsatta att varademokratier också i sin funktion. de Gröna villdärför att regeringen kallar till en konferens somskall ha till syfte att finna vägar för en internationellkonvention som reglerar kapitalströmmar.En förnyelse av de politiska arbetsformerna ärnödvändig för att på nytt väcka intresse för politik ochpolitikens innehåll.Frihetsfrågornas behandling är avgörande förutvecklingen. Svenska kvinnor och män har aldrig varit såväl utbildade som . Viljan att själva få välja och ta ansvarär stor. Beslut måste föras ner till de nivåer i samhället därde bäst kan beslutas och verkställas. Närheten mellanmedborgarna och beslutsfattande demokratiska organmåste öka.Samtidigt lever vi i en värld med gränsöverskridandemiljöstörningar, som i likhet med alla miljöstörningar ärsvåra ingrepp i den personliga friheten. Frågor kringgränsöverskridande miljöstörningar behandlas bäst iinternationella och mellanstatliga organ.1.4 de Grönas budgetförslagMiljöpartiet de grönas budgetförslag för budgetåret1991/92 är något överbalanserat, med ca 3 000 milj.kr.,jämfört med regeringens förslag. Räknat som helårseffektfinns en mindre underbalansering på knappa 200 milj.kr.Skattekvoten är något högre (av BNP) än iregeringens förslag. Den högre skattekvoten beror på attdryga fem miljarder mer än vad regeringen föreslår måsteanvändas för långsiktiga investeringar för att börja kommatillrätta med våra samlade miljöproblem.Budgetförslaget bör leda till lägre priser på resurssnålavaror och tjänster och detta slår olika beroende på bransch.Inkomster från skatter och avgifter på energi ochmiljöfarliga utsläpp används dels för att sänkaarbetsgivaravgifter, dels för investeringar för en bättremiljö. Dessa skatter och avgifter har den karaktären att dehar dynamiska effekter som minskar statensinkomster. De får därför inte bindas upp i driftsutgifter försociala reformer och liknande.Tabell2. Krisernas världVi har flera pågående kriser i världen:Den ekologiska krisenDen politiska krisenDen ekonomiska krisenDe har alla sin grund i att den industrialiserade delen avvärlden för en politik med evig ekonomisk tillväxt som målmed hjälp av storskaliga och centralistiska lösningar. Detfinns en klar och entydig koppling mellan val av ekonomiskpolitik och det som sker i de ekologiska systemen.Brundtlandrapporten talar om en hållbar (sustainable)utveckling. Begreppet hållbar utveckling innebär att vi påallvar måste beakta den fråga, som är avgörande för hur viskall handskas med våra naturtillgångar; nämligentidsperspektivet.I vår tid har tidsperspektiven krympt. Medellång siktavser i svensk ekonomisk debatt och politik två möjligen treår. Ytterst sällan arbetar man med tidsperspektiv på över 10år.Vi måste inse att en uthållig utveckling innebär att vitvingas anlägga ett för oss långt tidsperspektiv.Mänsklighetens skrivna historia omfattar på sin höjd fem . Det skulle innebära utomordentligarestriktioner på våra handlingar om vi skulle läggadetta för hela mänskligheten korta tidsperspektiv för attkunna klara en hållbar utveckling. Detta förutsatt att vi ärvilliga till solidaritet med de fattiga som lever nu och medkommande generationer.2.1 Den ekologiska krisenDen ekologiska skuldsättningenVårt sätt att leva, som leder till förgiftning avekosystemen, innebär att vi överlåter till kommandegenerationer att ta kostnaderna för att komma tillrätta medekosystemens förfall. Den ekologiska skulden ökar för vartår som går. Vi ser hur våra barn och barnbarnbetalar delar av den ekologiska skulden genom att alltflerav dem drabbas av allergiska problem, som direkt beror påvår livsstil.Den ekologiska krisens huvuddelar är:Biosfärensförgiftning: den globala uppvärmningen, ozonlagretsuttunning och försvinnande, de nukleära hotenBefolkningskrisenEnergikrisen 2.1.1 Förgiftningen av biosfärenFörgiftningen av biosfären har sin grund i de slösaktigalevnadssätten i industrivärlden och att industrisamhälletarbetar linjärt; dvs det går en nästan rak väg från gruvan tillavfallshögen. Längs denna väg sprids också molekylsopor (tex koldioxid och kväveoxider) till luft och vatten. Denlinjära industrimodellen innebär att samhälletsavfallsprodukter förr eller senare sprids i naturen.Vi måste inse följande grundfakta:1. Ingenting försvinnerDet vi tar upp ur jordens inre och använder finns alltidkvar i någon form.2. Allting sprider sigDet vi använder sprider sig i luft, vatten och i jorden.En viktig del av förgiftningen på norra halvklotet är desura regnen, som beror på den stora och ökandeanvändningen av fossila bränslen. Det vi ser nu är en allmänförgiftning av de ekologiska systemen på grund av alla degifter och avfallsprodukter, som vi sprider och som deekologiska systemen inte kan ta hand om och bryta ner.Det som sker , mitt framför våra ögon och med vårdagliga medverkan, är att vi med ökande hastighet återförjorden till tillstånd, som liknar de då liv uppstod på jorden.Vid den tidpunkten var jordens atmosfär giftig och detspirande livet började en reningsprocess, som vi som levernu försöker upphäva.Detta sker trots att vi har kunskaper och insikter omförloppen och orsakerna till dem. Vi har också medlen ochmöjligheterna att hejda förgiftningen. Ännu har inteledande politiker, företagsledare, etc visat kraft att ta itumed problemen. Vi har ännu inte sett tecken på att de villanvända sig av de kunskaper som finns. Denna vilja finns istället i den gröna rörelsen och miljörörelsen (,SNF och andra) samt hos oroliga forskare.Den globala uppvärmningenMånga tecken tyder på att industrisamhällenasslösaktighet med bland annat fossila bränslen leder till englobal uppvärmning på grund av utsläpp av växthusgasersom koldioxid, metan, lustgas, freoner och haloner. Enligtmånga forskare kan vi, om inget avgörande sker, förväntaoss dramatiska klimatskiften de närmaste femtio åren.Det finns synnerligen starka skäl att minska den totalaanvändningen av fossila bränslen och utsläppen avväxthusgaser samt se över jordbruks- ochdjurhållningsmetoder, som alstrar växthusgaser.Återplantering av skog och odling av grödor som tar uppkoldioxid är ett måste för framtiden. Skövlingen av detropiska regnskogarna måste snabbt minska i omfattning. tabellDe stora industriländerna har med sina mycket storautsläpp speciellt ansvar för att sätta igång arbetet att minskakoldioxidutsläppen. I diagrammen redovisas utsläppenomräknade till ton kol.tabellAtt länder som och är med på listani det första diagrammet beror på skövlingen avregnskogarna i dessa länder. bör hamna i den gruppdär vi återfinner och . Det är blandannat därför som de Gröna kräver enminskning av fossilbränningen om året.Uppnåbara nivåer för kolutsläpp för att kunna hållatillbaka växthuseffekten enligt Worldwatch InstitutetabellOzonlagrets uttunning och försvinnandeOzonlagrets uttunning förorsakas i huvudsak av freoneroch haloner. Dvs ämnen, som också bidrar till den globalauppvärmningen. Ökningstakten i användningen av freonerär mycket oroväckande med tanke på de kunskaper vi harom deras skadeverkningar.tabellOzonlagrets uttunning och försvinnande leder till riskerför och skördeskador på grund av starkt ökad UV-strålning.Uttunningen ger skador på hela ekosystemet.Ämnen som förorsakar ozonlagrets uttunning måstesnarast tas ur tillverkning i alla länder.De nukleära hotenDessa är betydande då all kärnkraftshantering innebärstora risker. De är alltid utsatta för mänskligt felhandlande.Många incidenter och olyckor visar detta. Helakärnkraftscykeln är i olika skeenden farlig för allt levande.Det farliga avfallet måste lagras skyddat under 100 000-talsår -- ett långt tidsperspektiv på långt över 4 000generationer. Tjernobylkatastrofen borde ha varit den sistavarningen.Därför måste kärnkraften i hela världen avvecklas isnabb takt. Kärnkraft har ringa betydelse för att ersättafossila bränslen. Sambandet mellan kärnkraft ochkärnvapen kvarstår.2.1.2 BefolkningskrisenVi är på väg in i en global försörjningskris om intepolitiken ändras i solidarisk riktning. Världens befolkningökar snabbt. Med nuvarande trender räknar man med enfördubbling . Vi kan konstatera att denodlade ytan per världsmedborgare sjunker . Enhalvering mellan 1950 och kan förväntas.tabellLänge kunde den minskande tillgängliga odlingsytan perinnevånare mötas av ökade hektarskördar. Under detsenaste decenniet har detta samband upphört att gälla ochvi får i genomsnitt i världen allt mindre att äta. Prognosernafram är dystra.Befolkningsutvecklingen i världen inger stor orotillsammans med de fallande försörjningsmöjligheterna.Det är värt att lägga märke till att ökningstakten stiger förvarje årtionde.tabell 2.1.3 EnergikrisenDet är uppenbart att tillgången på olja kommer att varabegränsad med tanke på hur snabbt de nukända reserverna töms. Inom dryga beräknas de varatömda vid den förbrukningstakt som rådde 1989 och mednuvarande prisnivåer.TabellDet anmärkningsvärda är att de stora reserverna finnskoncentrerade till ett litet område kring Persiska viken.Utpressningssituationer från ett sådant maktcentrum kanbli en realitet med kraftigt höjda priser. Eftersom olja är enavgörande drivkraft i världsekonomin innebär det attförändringar i energianvändningen blir nödvändiga redanpå kort sikt.2.2 Den politiska krisenOm likheterna mellan systemen i öst och i västDe kommunistiska systemen har till slut fallit ihop undertyngden av sin egen orimlighet. Att planekonomiskt styraett rike fungerar inte. Att sätta människor i tvångströjafungerar inte i längden. Trots de enorma frihets- ochvåldsskillnaderna i de båda systemen har de en radutvecklingslikheter, som är slående vad avser:1. Massiv ökning av materiell förbrukning,2. Omfattande och ökande miljöförstöring som drabbarproduktionsförmågan i de biologiska systemen, livsgrundenoch människors hälsa,3. Stark drift till monopolisering och storskaligalösningar,4. Behov av stark centraldirigering och likriktning: denväxande Brysselmakten i EG och den sönderfallandeMoskvamakten i Comecon,5. Behovet av centralstyrets maktorgan för att klaracentralisering och likriktning: den gemensammamilitärmakten och säkerhetspolitiken, den gemensammapolisen, den gemensamma valutan, den gemensammacentralbanken,6. De sociala och regionala klyftorna,7. Den bristande demokratin -- det demokratiskaunderskottet,8. Planekonomin,9. Propagandan,10. Murarna mot omvärldenDen materiella förbrukningen och miljöförstöringenBåda systemen har som mål att öka den materiellastandarden, som betraktas som något gott i sig.I öststatsekonomierna har man byggt upputomordentligt slösande och miljöförstörandeproduktionssystem utan egentlig rening, som har givitinnevånarna mycket små möjligheter till valfrihet i detdagliga handlandet. Det finns stora utsläppskällor. Det hari diktaturernas värld inte funnits någon hörbar oppositionmot vanvettet.I västekonomierna har man gått en annan väg med enenorm privat konsumtion med många miljöförstörandeutsläpp; främst vägfordon. Man har på många håll börjatkomma tillrätta med de stora punktutsläppen frånindustrierna. I ett öppet informationssamhälle har industrininte kunnat hålla emot kritiken och därför tvingats tillåtgärder.Till detta kommer sopor som produceras i ökad mängd.Sopor som ofta bränns med resultat att syror och höggiftigadioxiner bildas och att tungmetaller frigörs.Förbrukningen av fossila bränslen är stor i bådasystemen. Både i öst och väst är systemen höggradigtmiljöförstörande.Centralisering och likriktningI de båda systemen finns det starka drivkrafter förcentralisering av politisk och ekonomisk makt och därmedlikriktning av politiken. Vi ser det tydligt genommaktkoncentrationen till inom EG.MaktorganFör att kunna centralisera makt och likrikta fordras detcentrala maktorgan och maktinstrument. Vi ser nu hurdessa håller på att utvecklas inom EG med dengemensamma militärmakten och säkerhetspolitiken, dengemensamma polisen, den gemensamma valutan, dengemensamma . Utan maktorgan kan intehundratals miljoner människor tvingas till likriktathandlande. Militärmakt fordras också för att förena folkentill kamp mot yttre fiender till systemet.Sociala och regionala klyftorStarka centralistiska system tenderar att strunta iområden i dess periferi så länge det inte hotar systemensmakt. Det uppstår tydliga regionala skillnader på grund avcentraliseringssträvandena.Bristande demokratiCentrala byråkratiska system har svårt att fungerademokratiskt. Inom EG är det mycket markant ochbenämns det demokratiska underskottet. Människornakommer allt längre från beslutsmaktens centrum. Denobefintliga demokratin inom är väldokumenterad.PlanekonominDen blåa planekonomin är den, som storatransnationella företag använder sig av när den av olikaföretagsekonomiska skäl fördelar tillverkningsresurser runtom i världen. Skilda tillverkningsenheter specialiserar sig pådelar av företagets sortiment. Förfaringssättet är i sinpraktik snarlikt det inom de gamla planekonomierna iÖsteuropa när olika delar av väldet tilldelades skyldighetenatt tillverka vissa varor. Båda systemen leder till en starkcentraldirigering och mycket transporter.PropagandanI de västliga ekonomierna är propagandan (reklamen)inriktad på att få medborgarna att öka sin konsumtion föratt därigenom tillägna sig en för företagen (marknaden)lönsam livsstil.I diktaturer styr man också människors livsstil medpropaganda avpassad efter de makthavandes önskemål.Murarna mot omvärldenEG bildades därför att starka krafter i centralaVästeuropa ansåg att de hade hamnat på efterkälkenekonomiskt och maktpolitiskt. Ett starkt skullekunna möta hoten från , och . Fördetta fordrades det en stark organisation med murar motvärlden och en fri rörlighet innanför murarna. FestungEuropa bildades.När väl de fysiska murarna mot öster föll byggdes detnya med hjälp av visumtvång så att människor skulleförhindras att komma till .