mot · GE02Jo113 · 1991-03-11 00:00:00 — Vianser att det övergripande målet för den ekonomiskapolitiken måste definieras i överensstämmelsemed detta begrepp.Sverige bör gå före och utveckla ''grönanationalräkenskaper''. Vidare bör trycka på iinternationella fora för att användningen av grönanationalräkenskaper skall bli en global företeelse. Dettagäller inte minst i samband med den kommandevärldsmiljökonferensen i Brasilien.Centern har i drivit kravet pånaturresursräkenskaper. Vi har därefter utvecklat vår synpå gröna räkenskaper i ett flertal motioner. tillsatteregeringen en utredning om grön BNP.Internationellt har arbetet med att sammanföra miljöoch ekonomi främst utgått från kostnader förmiljöpåverkan.Vi anser att en grön BNP ska ge underlag för att mäta enuthållig utveckling, där resurshushållning ochkretsloppstänkande är viktiga delar. En möjlighet atttydliggöra detta skulle vara att basera räkenskaperna på detkvantitativa materialflödet i samhället. Med dagensresursslösande flöde minskar en grön BNP kraftigt, medanett samhälle baserat på resurshushållning och återbruk geren högre BNP. Ett sådant värde skulle kunna åstadkommasgenom att BNP per capita divideras med avfallsproduktionper capita, kort sagt bruttonationalprodukten genombruttonationalavfallet.Detta räcker dock inte. Gröna nationalräkenskapermåste också sätta spår i de beslut som fattas så att miljö- ochnaturresursaspekter blir grundläggande i allsamhällsplanering. De måste således beakta ocksåanvändningen av lagerresurser och förnybara resurser.Vi anser att samhället i större utsträckning bör användamarknadsekonomiska styrmedel. Miljöavgifter har införtspå handelsgödsel och bekämpningsmedel och därefter påsvavel och kväve samt på koldioxid. Därutöver finns vissapantsystem.Miljöavgifterna ska åstadkomma att produkter ochverksamheter bär sina miljökostnader fullt ut. På så sätt blirdet lönsamt för utsläpparna att utnyttja den bästareningsteknik som är ekonomiskt tillgänglig inom ramen förmiljökostnaden eller att ersätta en miljöförstörandeprodukt med en som har mindre miljöpåverkan.Regeringen skriver om betydelsen av ekonomiskastyrmedel. Ändå ger propositionen mer bilden av enregering som har accepterat systemet medmiljöavgifter och är på väg att överge det. Regeringenborde ha tagit fasta på flertalet av miljöavgiftsutredningensförslag. Det gör man emellertid inte. Vi föreslår i detföljande flera miljöavgifter, bl a med anledning av förslageni MIA.Många miljöproblem är till sin karaktär globala.Internationella överenskommelser är önskvärda ochöverstatliga beslut kan enligt vår uppfattning komma att blinödvändiga. Även internationella miljöavgifter börutnyttjas i syfte att sluta kretsloppen.Avfallsavgift nuMIA föreslog att en avgift införs på osorterat hushålls-och industriavfall fr.o.m. . Utredningenföreslog att avdrag medges för sorterade fraktioner. Vianser att MIAs förslag, i avvaktan på ett meramiljöanpassat förslag, bör genomföras. Behovet av att fåfram en fungerande återvinningsmarknad är stor. Behovetav ekonomiska resurser till att utveckla avfallssnål teknik ärockså stort. Vi anser dock att den föreslagna nivån på 50 krper ton avfall är för låg. Vi föreslår att en avfallsavgift tas utmed per ton osorterat avfall.HushållningsstimulanserSträvan bör vara att de kostnader, som är förknippademed varje varas slutliga omhändertagande, kommer tilluttryck i varans marknadspris. På detta sätt geskonsumenterna och tillverkarna ett reellt incitament för attvälja ett handlingsmönster som avlastaravfallshanteringssystemet.Denna prissignal påverkar dock inte konsumenten närdet gäller att göra sig av med den uttjänta varan på ett riktigtsätt. För att uppnå den uppdelning av avfallsströmmarna,som är nödvändig för ett miljöriktigt omhändertagande avavfallet, måste därför pantsystem komma till användning.Erfarenheten visar att endast genom pantsystem kan manuppnå den separation av avfallet, som är nödvändig för ettframtidsorienterat avfallssystem. Samhället måste också iökad utsträckning tillgripa förbud, när ingen annanmiljöriktig lösning finns tillgänglig.Skall den långtgående separation av avfallsströmmarnasom är nödvändig kunna uppnås, krävs det också ettutbyggt system av mottagningsplatser för de varor somavskiljs från det övriga avfallet. Då det finns en gräns förhur många pantsystem och andra retursystem som kaninrymmas inom ramen för den nuvarande detaljhandeln,spelar de s k returcentralerna en nyckelroll i dettasammanhang. En returcentral skall inte sammanblandasmed en återvinningscentral, utan den bygger istället påprincipen om ett omvänt distributionssystem. Det är alltsåen form för att sluta kretsloppen för produkterna ochvarorna och att ge producenten en möjlighet att ta ansvaretför varornas hela livscykel.För att förverkliga dessa långsiktiga målsättningar krävsen målmedveten satsning på forskning och praktiska försök.Detta är något som måste påbörjas . Vi föreslåratt en utredning tillsätts för att utforma en sådan styrandemiljöavgift.MiljölagstiftningMiljöbalkenDet är bra att miljölagstiftningen ska samordnas i ensärskild miljöbalk. Vi anser att denna borde omfattasamtliga miljölagar. Utöver regeringens förslag börvattenlagen, strålskyddslagen och lagen om kärntekniskverksamhet ingå i den översyn sommiljölagstiftningskommittén ska göra. Miljölagstiftningenska inte bara samordnas utan framförallt skärpas för attfungera förebyggande. Vi föreslår att utredningen särskiltbör uppmärksamma följande åtgärder:Vi anser attlagarna på miljöskyddsområdet måste inriktas på att denmänskliga påverkan på naturen inte ska vara större än vadnaturen tål. Speciell hänsyn måste också tas till särskiltkänsliga områden. Miljökvalitetsnormer ska utarbetas somanger gränsvärden för acceptabel påverkan avekosystemen.Miljökonsekvensanalyserna måste omfattaalternativa beskrivningar och omfatta alla beslut som merän marginellt kan påverka natur och miljö.Miljöorganisationerna måste ges talerätt vid behandling avärenden enligt miljöskyddslagen, naturresurslagen,naturvårdslagen, samt vattenlagen ochsedermera den nya . Det är angeläget attmiljökunnande och engagemang i miljöorganisationerna tastill vara. Vi anser att miljöorganisationer som uppfyllervissa kriterier ska ha rätt att överklaga beslut om tillståndoch sådana frågor som avses i 8 § andra och tredje stycketmiljöskyddslagen. För att ge erforderlig stadga åt systemetbör regeringen fastställa vilka organisationer som ska fåtalerätt. finns redan rätt till överklagande förkommuner och lokala arbetstagarorganisationer.Internationella överenskommelser som ratificeratmåste inlemmas i den svenska lagstiftningen.Vi anser attmätningar och analyser av ämnen och föreningar som ger deallvarligaste effekterna på miljön måste prioriteras ikontrollprogrammen. Miljöskyddsförordningens § 7 måsteändras så att möjlighet ges för myndigheterna att prioriteraärenden utifrån miljöeffekt, vilket bör ges regeringen tillkänna.Gränsvärden måste ersätta dagens riktvärden. Debör ange utsläppsgränser för en begränsad tidsperiod, t exen timme eller . Därmed uppnås en högre grad avsäkerhet som leder till en ökad rättssäkerhet också för densom ansvarar för berörd verksamhet.Påföljden för ettbrott ska vara relaterat till brottets straffvärde. I vissa fallinnebär miljöbrotten oersättliga skador för generationer. Vianser att i utformningen av den nya måste ökadhänsyn tas till betydelsen av skadans varaktighet.MiljöåklagareDe nuvarande förhållandena är otillfredsställande bådeför den som leder förundersökningen och för denmisstänkte. När det gäller andra komplicerade frågor harsamhället valt att tilldela en speciell åklagare uppgiften attleda förundersökning och föra talan i domstol. Enligt vårmening bör miljörätten behandlas på samma sätt i vart fallunder en övergångstid, tills tillräcklig erfarenhet avmiljöbrottsligheten vunnits. En särskild statsåklagare imiljömål bör nu utses.I det dagliga arbetet med att utreda och beivramiljöbrott har det visat sig vara svårt för åklagaren attfastställa vem som ansvarat för en viss miljöförstörandeåtgärd. Ansvarsförhållandena inom det misstänktaföretaget är ofta inte helt klara och sådana oklarheter måsteundanröjas. Vi anser därför att miljöskyddslagen börkompletteras med en bestämmelse med innebörden att ensärskild miljöansvarig ska utses på varje företag som sysslarmed miljöfarlig verksamhet i sådan omfattning attkoncessionsnämnden utfärdat anvisningar för driften avföretaget.MiljöombudsmanSamhällets kontroll av miljöföroreningar är bristfällig.Domstolarnas bevakning av miljöbrott är ocksåotillfredsställande. Med de ökade kunskaperna ommiljöriskernas betydelse för samhället och för enskildamänniskor anser vi att inrättandet av en miljöombudsmanskulle kunna vara en väsentlig insats för miljövården ochrättssäkerheten i vårt land. bör gesmöjlighet att själv föra talan i domstolar och gerekommendationer till myndigheter.Rättshjälp i miljömålEn viktig princip är att garantera alla medborgare likhetinför lagen. Rätten till juridiskt biträde är således väsentligför att uppfylla denna rättsprincip. Vissa ändringar harnyligen företagits i rättshjälpslagen. Bl a skall allmänrättshjälp kunna beviljas i sådana fastighetstvister, där denrättssökandes kostnader kan uppgå till betydande belopp, tex i miljömål och i mål om mögelhus, och därrättsskyddsförsäkringen inte räcker för att betala denrättssökandes egna kostnader.Det finns dock fortfarande anledning att förbättrarättshjälpen ytterligare och genomföramiljöskadeutredningens förslag om att införa en regel i 25 §rättshjälpslagen för att få en sakkunnigutredning omtekniska och medicinska frågor i skadeståndstvister.Handlingsplaner för ren produktionSverige behöver handlingsplaner för ren produktion.Centern har utvecklat detta synsätt i miljömotionen frånjanuari 1991. Principen ren produktion måste ocksåinnebära en förändring av myndigheternas arbete. Närtillstånd ges måste krav ställas på avfallsreducering samtråvaru- och kemikaliesubstitution som skapar nyaförutsättningar för ren produktion. Den nyorientering avmyndighetsrollen som beskrivits här hänger starkt sammanmed företagens eget miljöarbete. Eftersom målen med renproduktion är att förebygga, borde lagstiftningen göra detmöjligt att ställa industrier till ansvar om de använder sig avfilterteknik innan de uttömt alla möjligheter attförhindra eller minska problemen genom ren produktion.Myndigheterna borde också åläggas att föreskriva''verkliga'' förebyggande åtgärder istället för att som nuacceptera snabba påbyggnadslösningar.En möjlig målbeskrivning vid tillståndsprövning skullekunna se ut så här:1. I första hand ska åtgärder vidtassom främjar ren produktion.2. Filterlösningar (rening avutsläpp, etc) ska bara få användas när avfallsförebyggandealternativ har utnyttjats till fullo.3. Om filterteknikanvänds får inte det hindra att ny och bättreavfallsförebyggande teknik utnyttjas när den blir tillgänglig.MiljöorganisationHela miljöorganisationen ses över, men bit för bit.Naturvårdsverket utreds för sig, den regionalaorganisationen för sig och ansvarsfördelning inomkommunerna för sig. Vi har tidigare föreslagit att enparlamentarisk utredning görs av hela miljövårdensorganisation. Vi vill nu understryka behovet av ensamordning av de pågående utredningarna för att få enheltäckande och effektiv miljöbevakning på alla nivåer. Vianser att de pågående översynerna av miljöorganisationenbör inriktas på att höja kompetensen för hanteringen avtillståndsfrågor och kontroll.Miljö- och hälsoskyddsnämndernaCentern ser med oro på de förslag till ändring avkommunlagen, som innebär att miljö- ochhälsoskyddsnämnderna inte längre ska vara obligatoriska.Kommunerna har fått ett avsevärt ökatansvar för miljöfrågorna. Det gäller inte minst tillsynen avvissa delar av kommunens egen verksamhet. Vidareinnebär delegeringen att kommunerna ska utöva tillsynöver utsläpp och övrig miljöpåverkan, som kan fåkonsekvenser utanför den egna kommungränsen. Det ärdärför direkt olämpligt att sammanföra miljö- ochhälsoskyddsnämnden med exempelvis byggnadsnämnden.Vi vill istället stärka miljö- och hälsoskyddsnämndernasställning. Vi vill bygga upp den ekologiska kompetensen ikommunerna så att hela förvaltningen kan dra nytta av den.Nämnden bör på ett tidigt stadium komma in i ärendena ochpåverka den kommunala planeringen ur miljösynpunkt.Centern anser att det mer än någonsin behövs starka miljö-och hälsoskyddsnämnder, som med integritet kan hävdaomsorgen om miljön.MiljövårdsenheternaDen personalförstärkning av miljövårdsenheterna pålänsstyrelserna som påbörjades har inte fullföljts. Vi anseratt med de ökade arbetsuppgifter som ålagts länsstyrelsernaär det viktigt att förutsättningarna också finns för attbedriva ett offensivt miljöarbete. Vi föreslår att 20 milj krytterligare anslås för detta.MiljörevisionFöretagen måste själva ansvara för att inventera helaproduktionen och minimera miljöbelastningen. Vi anser attföretagen ska genomföra miljörevisioner av sin verksamhet.Det ska vara en naturlig del av företagets verksamhet ochutföras av auktoriserade miljörevisorer. För att underlättatillsynsmyndigheternas arbete anser vi att revisionen skallvara öppen för myndigheterna.Bildning för god miljöEfter en lång tids väntan föreslås i förslaget till nyläroplan att miljöundervisning införs på alla s k program iden nya gymnasieskolan. Det är bra. Skolan ska stimuleraett personligt förhållande till naturen och främjamiljöansvar.Miljöfrågorna i den grundläggandehögskoleutbildningen-- Integreringen av miljöfrågorna i utbildningenDet är svårt att ta regeringen på allvar när denpresenterar sitt förslag till ''satsning'' på miljöfrågor ihögskolan. I propositionen föreslås att miljöfrågorna skallges en ökad vikt i all högskoleutbildning, vilket är vällovligt.Problemet är bara att detta inte följs upp med några somhelst förslag till anslagsförstärkningar.Regeringen tar istället resurser från redan befintligaanslag för att på så sätt finansiera ''reformen''. Resultatetkan inte bli annat än att en redan resurssvaggrundutbildning får en ytterligare minskad tilldelning percapita. Detta kan inte acceptera.Enligt mening krävs, för att möjliggöra enintegrering av miljöfrågorna i respektive ämnesområde, attresurser tillförs utvecklingsarbetet för bl a metoder ochläromedel. Nya resurser krävs också för fortbildning avlärare inom detta område. avvisar regeringensförslag att omfördela inom anslaget D 10 Lokalaoch individuella linjer och fristående kurser och enminskning av anslaget D 5 Utbildning för tekniska yrkenmed till detta ändamål. föreslår istället,att anslås för perioden /92 -- 1992/93 att ställastill UHÄs förfogande som en särskild anslagspost underanslaget D 10, för utvecklingsarbete och fortbildningavseende integrering av miljöfrågorna i den grundläggandehögskoleutbildningen.-- Utbildning och forskning inom avfallsområdetDe alltmer ökade avfallsmängderna som vårtkonsumtionssamhälle skapar utgör ett stigande problem.Återvinning och en samtidig minskning av den totalaavfallsmängden är de enda rimliga alternativen förframtiden. En förstärkt forskning och utveckling krävsdärför inom flera områden för att klara detta mål. Viföreslår, till skillnad mot regeringen, att resurser tillförsmiljöforskning och forskarutbildning. föreslår attresurserna till detta ändamål förstärks med förperioden /92 -- 1992/93.-- Miljö- och hälsoskyddslinjenFör att möta det stora behovet av bl a miljö- ochhälsoskyddsinspektörer startades /77 en miljö- ochhälsoskyddsutbildning vid . Utbildningendimensionerades till 62 antagningsplatser. hävdaderedan vid denna tidpunkt i en motion (1989/90:Ub758) att''Efterfrågan på personal med denna utbildning är redanidag mycket stor från bl a kommuner och länsstyrelser. Ettframgångsrikt miljöarbete är starkt beroende av att tjänsterinom miljövårdens myndighets- och tillsynsverksamhet kantillsättas med kvalificerade sökande. Mot denna bakgrundvill vi nu föreslå att utbildningen byggs ut med ytterligare 60nybörjarplatser förlagda till annan del av landet.'' ärsituationen ännu mer akut. Både inom kommuner ochnäringsliv upplever man ett kraftigt tilltagande behov avytterligare tjänster inom området.Regeringen föreslår en utökning av antaletantagningsplatser till 90 /92. Vi anser att dennautökning, sett i ett nationellt perspektiv, är otillräcklig.Centern föreslår därför att utbildningen byggs ut medytterligare 60 antagningsplatser till högskolan iKarlskrona/. Dessa inrättas med till en början 30platser /92 och ytterligare 30 platser /93.När det gäller regeringens förslag till finansiering av detutökade antalet platser vid , gör den sigskyldig till ännu en allvarlig urholkning av befintliga anslag.I detta fall tar man helt enkelt medel från anslaget D 10Lokala och individuella linjer och fristående kurser vidUmeå universitet för att finansiera utökningen avplatsantalet på miljö- och hälsoskyddsutbildningen.Regeringen motiverar detta med att hänvisa till denförstärkning av utbildningsutbudet vid sombeslutats om vid 1988/89 och 1989/riksmöten. Dessaförstärkningar, som tillkom mot regeringens vilja, gjordesutifrån väl motiverade behov vid . Deförstärkningar av anslaget D 10 som skett har av riksdagenavsetts för att i första hand möjliggöra en utbyggddistansundervisning.Att regeringen nu föreslår en urholkning av anslaget D10 vid ter sig mot ovanstående bakgrundsom ytterst märkligt. Särskilt när man i den s k''tillväxtpropositionen'' hänvisar till förekomsten avdistansutbildning vid som ett bra exempelpå åtgärder med syfte att höja den allmännautbildningsnivån. måste på det bestämdaste avvisaregeringens förslag om en minskning av anslaget D 10 vidUmeå universitet med 1991/92.Centern föreslår att till anslaget D 5 vid Umeåuniversitet anslås 1991/92 för en utökning avantalet platser på miljö- och hälsoskyddsutbildningen.Detta finansieras inom ramen för de miljöinvesteringar somföreslås i denna motion. Vi föreslår också att högskolan iKarlskrona/, för inrättande av en miljö- ochhälsoskyddsutbildning, tillförs 1991/92 attfinansieras inom ramen för förslag tilldimensioneringsökning av högskolan med 6 000 platser1991/92 (motion 1990/91:Ub696 och partimotion1990/91:N32). De ytterligare 30 platser som skall /93 finansieras i samband med kommandeårs budgetproposition.-- KompletteringsutbildningHär gör sig regeringen skyldig till ännu en allvarligåderlåtning av anslaget D 10 Lokala- och individuella linjeroch fristående kurser. delar i och för sigregeringens bedömning att det fortfarande finns behov avåtgärder för att stärka rekryteringen till miljöområdet.Därför skall också den ettåriga kompletteringsutbildningenför naturvetare och tekniker genomföras med början 1991/92 med sammanlagt 90antagningsplatser.Det vi däremot inte kan acceptera är att helafinansieringen föreslås ske genom en motsvarandeminskning av anslaget D 10. avvisar därförregeringens finansieringsförslag som innebär en minskningav anslaget D 10 med 1991/92. föreslåratt ställs till UHÄs förfogande budgetåret1991/92 avseende kompletteringsutbildningen förnaturvetare och tekniker.MiljömärkningMiljömärkning kan ge viktig information och möjlighetatt ta ett personligt miljöansvar. En grupp har tillsatts för attutveckla miljömärkningen i . När förslaget tillorganisation behandlades i föreslog enannan utformning. De hittillsvarande erfarenheterna ärdåliga. Ingen produkt har kunnat miljömärkas medden s k svanen. Vår slutsats är att utformningen är felaktigoch resurserna är klart otillräckliga. Vi föreslår attmiljömärkningskommittén ombildas till en stiftelse, attkommitténs sammansättning förändras så att kompetens ochmiljökunnande tas till vara. Detta bör ges regeringen tillkänna.MiljöforskningI översynen av prövas också dessforskningsverksamhet. Vi anser att mycket talar för attforskningen skiljs ut från verkets uppgifter, i synnerhetlaboratorieverksamheten.Under anslaget miljöforskning sorterar också statensandel till finansiering av ochluftvårdsforskning, IVL. Grundtanken är att staten ochindustrin ska dela på kostnaderna för ett gemensamtforskningsprogram, ett s k ramprogram. Miljöforskningenska bedrivas så att resultatet blir ett opartisktbeslutsunderlag som därmed kan utgöra en kunskapsbankför huvudmännen. I överläggningar med IVL har statensrepresentant aviserat en neddragning av sin andel ochdärmed kommer troligen industrin att minska sin del avfinansieringen. IVLs värdefulla miljöforskning är hotad. Vianser att staten bör anslå ytterligare för budgetåret1991/92 till IVLs verksamhet inom anslaget förmiljöforskning.Åtgärder inom olika samhällssektorerEtt resursbevarande och miljöanpassat boendeEn bra boendemiljö förutsätter ett boende och enbebyggelseplanering som hushållar väl med naturensresurser. Boendet måste bättre än anpassas till detekologiska systemet och till behovet av bättre ocheffektivare energianvändning.En grundläggande regel för all verksamhet måste varaatt resurser skall brukas, inte förbrukas. Hela detekologiska systemet bygger på ett ständigt kretslopp. Tasresurser ur kretsloppet utan att de återförs igen alternativtom resurser tillförs som normalt inte ingår i kretsloppet,uppstår förr eller senare störningar i ekosystemet. Ettekologiskt byggande och boende måste därför ha som engrundläggande målsättning att minimera förbrukningen avej förnybara resurser, som höga krav ställs på ett''sunt boende''.Detta innebär att byggande måste ske på ett sådant sättatt störningar i naturen undviks och bebyggelsen planerasså att stor hänsyn tas till närmiljön. Det är väsentligt attnärmiljön bevaras. Den är en tillgång i boendet och får inteförst förstöras, eftersom man då tvingas att återskapa denmed stora extra resurser. I ett ekologiskt system finns alltidett nära samband och ömsesidigt beroende. Detta bör ocksåvara norm i ett ekologiskt boende, men utan att försvårabehov av enskilt boende.En successiv anpassning till ett sådant merresursbevarande boende är nödvändigt för att klaraframtidens energi- och miljöproblem och för att skapa ökadtrivsel i boendet.Vi anser att byggande och boende måste utformas på ettresursbevarande och miljöanpassat sätt.Näringsämnena i avloppsvattnet måste återföras tillmarken. För att möjliggöra detta krävs att hushållsavloppinte blandas med miljöfarligt avlopp från industrin. Lokalasystem för vatten och avlopp måste utvecklas. I nybyggdabostadsområden bör lokala system som återförnäringsämnena om möjligt användas. För att stimulera ensådan utveckling bör anslå till sådanakommunala pilotprojekt.TrafikTrafikpolitiken är antagligen det område där klyftanmellan kraftord och krafttag framstår som tydligast.Utsläppen av kväveoxider har bara obetydligt minskatsedan förra miljöbeslutet. Vägtrafik, sjöfart och flyg svarar,enligt Hur mår ? för av utsläpp avkväveoxider. För att komma till rätta med utsläppen fråntrafiken krävs massiva satsningar på en fungerandekollektivtrafik och infrastruktur. Regeringens propositionom tillväxt ger satsningar på infrastruktur, men inte i förstahand miljövänliga investeringar. däremot har lagtfram förslag om nyinvesteringar i stomjärnvägar för 1,5miljarder för nästa budgetår samt totalt för90-talet.Det innebär bl a:att utbyggnaden av Västkustbananmed dubbelspår påskyndas, samt att arbetet medArlandabanan inleds. ,, Ostkustbanan, Götalandsbanan ochutbyggnad av andra projekt bör komma inom en snarframtid. Det är också viktigt att förbindelserna till Norgeges mycket hög prioritet. En utbyggd Bohusbana kantillsammans med järnvägen via skapa erforderligkapacitet för dessa transporter,att snabbtåg --prioriteras. /94 bör hela sträckanStockholm -- vara klar för snabbtågstrafik, helaDalabanan från till gessnabbtågsstandard och även sträckan -- Karlstadbör färdigställas för snabbtåg. Järnvägsförbindelserna isydöstra bör förbättras, inte minst mot bakgrund aven positiv framtidsutveckling i ,att blir en pulsåder i inland ochbibehålls. I motionen konstateras att ompersontransporterna tas bort följer även avveckling avgodstransporter och nedläggning av hela banan.