ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo603 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning för hästsport och hästhållning Antalet hästar ökar i . Ridsport är en av deallra största fritidsverksamheterna för flickor. Många stårdessutom i kö för att få börja rida. Möjligheterna begränsasofta av ledarbrist och brist på anläggningar.Tävlingsverksamheten inom ridsporten ökar.Det är brist på kompetenta ledare för ungdoms- ochtävlingsverksamheten och även på andra yrkeskunniga fören bra hästhållning. Av prognoser som gjorts avhästhållningens yrkesnämnd framgår det att sådana bristerkommer att kvarstå och förvärras om inte åtgärder vidtas.Det skulle äventyra en utveckling inom hästsporten bådesom tävlings- och frtidsverksamhet eftersom det med tankebåde på säkerhet och djurskydd krävs kunniga ledare.Det är svårt att överblicka den utbildning som finns i dagoch svårt att se möjligheterna till vidareutbildning för densom skaffat sig grunderna. Utbildningar har olikahuvudmän och inriktningar och det finns inget självklartsamband mellan dem. Det är svårt att se möjligheterna tillvidareutbildning för den som skaffat sig en grundläggandeutbildning. Det gör att många ungdomar med ett brinnandehästintresse ändå drar sig för att välja yrke inom branschen.Utbildningarna bör därför föras in i ett mer heltäckande ochsammanhållet utbildningssystem. Deras karaktär gör demofta svåra att placera in i det gängse utbildningsväsendet.Det gäller särskilt den eftergymnasiala, socialiseradeutbildningen. En sådan sammanhållen organisation hindrarinte att utbildningarna även fortsättningsvis bedrivs på olikaorter och i samverkan med olika organisationer inomhästsport och hästhållning.Det finns anledning att i det här sammanhanget specielltuppmärksamma hovslagarutbildningen. I finnsenbart en utbildning för hovslagare. Den är förlagd tillSkara och drivs i Lantbruksuniversitetetsregi. Diskussioner förs om det framtida huvudmannaskapetför utbildningen, vilket har gjort att dess framtid är osäker.Det finns stort behov av utbildade hovslagare och detfinns ingenting som tyder på att det behovet kommer attminska . Tvärtom synes, som redan påtalats,hästsporterna öka kraftigt. Behovet av utbildade hovslagarefinns också inom andra grenar av hästsporten, som trav ochgalopp. Till detta kommer att hästar också används i olikayrkesmässiga verksamheter. En beräkning som gjorts avhästhållningens yrkesnämnd tyder på att vi haren brist och den kommer att öka med nuvarandeutbildningstakt.Den osäkerhet som finns om hovslagarutbildningensframtida existens oroar därför många. bör därföruttala sig för fortsatt utbildning av hovslagare och att denutredning som pågår får se över huvudmannaskapsfrågor,organisation och utbildningens nivå och omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en sammanhållen ochheltäckande organisation för utbildning av olika yrken inomhästsport och hästhållning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt utbildning förhovslagare.
mot · GE02Jo605 · 1991-01-25 00:00:00 — Från en blygsam start harNorrlands lantbruksförsöksanstalt Röbäcksdalen gradvisvuxit till ett centrum för lantbruksforskningen i norraSverige.Organisationen vid Röbäcksdalen är dock mycketsvåröverblickbar. Inte mindre än 15 olika avdelningar ärförlagda hit, fördelade på sex olika huvudmän. Tio avavdelningarna tillhör lantbruksuniversitet.Därutöver har Statens utsädeskontroll, Statensmaskinprovningar, , Statens lantbrukskemiskalaboratorium och Stiftelsen eller filialer vid Röbäcksdalen.Förslag om en organisatorisk överföring av Statenslantbrukskemiska laboratorium till Sverigeslantbruksuniversitet föreligger i årets budgetproposition.Mot denna bakgrund gjorde Sverigeslantbruksuniversitet, Statens lantbrukskemiskalaboratorium samt Statens maskinprovningar, ,en hemställan hos regeringen om att få bilda en gemensamstiftelse. Denna hemställan avslogs 1990-07-26.Följande motiv för att få bilda en stiftelse vidRöbäcksdalen angavs:Röbäcksdalens nuvarandeorganisation med flera olika huvudmän underlättar ickesamverkan över ämnesgränser och mellan olikakompetensområden. Komplexiteten i dagens FoU-frågorkräver en sådan samverkan.Avsaknaden av ensammanhållen organisation ger utåt ett mycket splittrat ochförvirrat intryck. Detta försvårar tillgängligheten ochkontaktmöjligheterna för andra regionala FoU-institutioner, näringsliv, regionala myndigheter ochanslagsgivande organ.Den allmännyttiga, ideellastiftelseformen stimulerar och möjliggör för näringsliv ochregionala myndigheter att ta ett ökat ansvar för forsknings-och utvecklingsarbetet inom de areella näringarna medbibehållen statlig insyn.Näringslivets finansiellamedverkan ger verksamheten vidare ekonomiska ramar ochdärigenom en ökad verkningsgrad av de statligainsatserna.Stiftelseformen innebär ett störreengagemang från näringslivets sida vilket ger snabbarepraktisk tillämpning av resultaten av FoU-insatserna ochökar möjligheterna till återföring av nya projektidéer.Stiftelseformen underlättar finansiering av verksamhetengenom möjligheten till villkorslån, riktade investeringaretc.Av bl.a. regionalpolitiska skäl har staten påtagit sig ettsärskilt ansvar för jordbruket i norra . Dettatillgodoses framför allt genom det särskilda norrlandsstödetsamt genom åtgärdsprogrammet för jordbruket i norraSverige.SammanfattningJag finner det synnerligen angeläget att näringen i norraSverige liksom de regionala myndigheterna tar del iansvaret för forsknings- och utvecklingsarbetet inom deareella näringarna.Jag finner vidare att bildandet av en allmännyttigforskningsstiftelse är den mest lämpade plattformen för ettsådant ökat engagemang.Vidare innebär möjligheterna till ett ökat finansiellt stödtill det areella FoU-arbetet i norra attverkningsgraden av de statliga insatserna ökar vilket ärsärskilt angeläget i nuvarande ansträngda budgetläge. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillstånd för att få bilda enallmännyttig, ideell forskningsstiftelse vid Norrlandslantbruksförsöksanstalt Röbäcksdalen.
mot · GE02Jo607 · 1991-01-25 00:00:00 — Skogsforskning vid högskolan i Skogsnäringen och staten har satsat på ett särskiltsydsvenskt skogsforskningsprogram. En viktig del äretablering av forskarresurser till . I har enforskargrupp med sex forskare och en professor placeratsoch i , i , finns en parkchef och tremedarbetare. Även i , Tönnersjöhedensförsökspark, har verksamheten byggts ut.Det arbete som pågår i kommer med all säkerhet attfå stor betydelse för hela skogsbruket i . Ävenutanför skogsbruket kan det få effekter, t ex genom ennaturlig anknytning till näringslivet i den aktuella regionen.Nyligen har skogsvetenskapliga fakulteten vid Sverigeslantbruksuniversitet slutfört två utredningar, delsJägmästarutbildningen inför 2000-talet, dels Skogligagrundläggande utbildningars framtida resursbehov. Avdessa framgår att skogen med tillhörande näringar är avmycket stor betydelse för hela landet. Strukturen är dockmycket olika. av det privatägda småskogsbruket finns i Götaland.Det sydsvenska skogsbruket utmärks utöversmåskaligheten också av hög bonitet och mångsidighet.Skillnader mellan olika delar av avtecknar sigäven när det gäller utbildningsresursernas fördelning. Totaltfinns till förfogande 1,4miljarder kronor. Av dessa medel är endast någon procentplacerade i Götaland.Ovannämnda utredningar föreslår att utbildningen avjägmästare även framöver endast skall ske i ochMellansverige. Här har utredningen inte tagit hänsyn till attdrygt av de skogligt utbildade har sin utkomst i Götaland.Utredningarna föreslår vidare attskogstekniker/skogsmästare skall kunna fortsätta sinutbildning till jägmästare. Det är då, enligt min mening,nödvändigt med en rimlig geografisk närhet till högreskogliga studier.SammanfattningDen del av skogsforskningen som är förlagd tillAlnarp bör knytas till högskolan i , med närhet tillden praktiska forskningen i . Den skulle också bli ett ledi strävandena att få till stånd ett nätverksuniversitet isydöstra med högskolorna i , ochKarlskrona/som gemensamma stödjepunkter.En jämnare fördelning av den skogliga utbildningen ären viktig fråga framöver. Det gäller att ta tillvara ochutveckla den resurs som skogen utgör i ochlämplig lokalisering torde då högskolan i vara. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fasta forskningstjänster inomskogsnäringens område placeras vid högskolan i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad skoglig högreutbildning i , lokaliserad till högskolan i .
mot · GE02Jo610 · 1991-01-25 00:00:00 — , skogsvetenskapligafakulteten, har slutfört två utredningar''Jägmästarutbildningen inför 2000-talet'' och ''Skogligagrundläggande utbildningars framtida resursbehov''.På uppdrag av arbetarprofessor med en total översyn av Sverigeslantbruksuniversitet. Detta arbete skall vara klart den 1 juli1991.Skogen med tillhörande näringar är av mycket storbetydelse för hela vårt land. Villkoren för skogen ochskogsnäringen varierar dock mycket i landets olika delarberoende på bl.a. strukturförhållanden ochklimatförutsättningar. I är av skogsbruketprivatägt småskogsbruk. Sydsvenskt skogsbruk utmärks avhög bonitet, mångsidighet och småskalighet. avskogstillväxten och av värdetillväxten sker iGötaland. Av de skogligt högskoleutbildade är 25 %verksamma i . Detta betyder att också villkorenför förändring av skogen och skogsbruket skiljer sig i deolika delarna av vårt land. Trots detta är skoglig utbildningoch skogsforskning nästan helt förlagd till ochNorrland. Resursmässigt omfattar SLU totalt 1,4miljarder kronor. Endast någon procent avseende skogenkommer till del. Utbildningen av jägmästare skeridag, och föreslås i nämnda utredningar även ske,i och i . stora och ökadeskogliga betydelse både gällande möjligheter och problemgör att utbildningsresursernas fördelning till olikalandsändar noga måste prövas. Relevant utbildning meddirekt koppling till skogens olika villkor är nödvändigt föreffektivt och miljömässigt riktigt skogsbruk i framtiden.De båda utredningarna föreslår attskogstekniker/skogsmästareutbildade skall kunna fortsättasin utbildning till jägmästare. Det är bra. Men eftersommånga har familj och är etablerade på en ort krävsgeografiskt rimlig närhet till studierna om det skall finnasreella möjligheter att genomföra en flerårsutbildning.Dessa möjligheter finns nu ej för de boende i Götaland.Med tanke på de biologiska, ekonomiska och andraförutsättningar som finns för skogsbruket i /södraSverige bör en ökad andel av den skogliga utbildningen ochskogsforskningen lokaliseras till , förslagsvisKronobergs län. Det skulle innebära en möjlighet att iframtiden än bättre ta tillvara och utveckla den viktiganationella resurs som skogen utgör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av den skogligautbildningen.
mot · GE02Jo611 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökat ekonomiskt stöd till I Gammelkroppa finns den äldsta och enda skogsskolan ilandet. Den har ett statligt stöd som kraftigtunderstiger statens kostnader förskogsteknikerutbildningen vid . Det är rimligtatt Gammelkroppa skogsskola erhåller statsbidrag i sammanivå som för sina 18 årsstudieplatser förskogsteknikerutbildning. Det statliga stödet tillGammelkroppa bör därför räknas upp för budgetåret1991/92.Ovanstående bidrag skulle i huvudsak täcka denerforderliga lönekostnaden för lärare samt kostnaden förextra lärare och viss del i administrationskostnaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar höja driftsbidraget förGammelkroppa skogsskola till den nivå per årsstudieplatssom erhåller för /92.
mot · GE02Jo612 · 1991-01-25 00:00:00 — Skoglig utbildning i sydöstra Skogen med tillhörande näringar är av mycket storbetydelse för . Skogsprodukter ger vår störstaexportinkomst. Skogsbruket ger sysselsättning över storadelar av yta.Villkoren för skogen och skogsnäringen varierar mycketi landet bl.a. beroende på klimatförutsättningarna. av tillväxten sker i . Värdemässigtsvarar denna del av landet för av tillväxten.I är av skogsarealen privatägtsmåskogsbruk medan i ägs skogen huvudsakligenav staten och de stora skogsbolagen.Problem och möjligheter också gällande trädslag,omvandling av kulturlandskapet, flora/faunahänsyn,energiproduktion m.m. är olika i norr och söder.Sydsvenskt skogsbruk utmärks av hög bonitet,mångsidighet och småskalighet.Vad vi i denna motion vill framhålla är behovet av merskoglig utbildning även i södra skogliga högskoleutbildningen är förlagd till ,och . Där utbildas således jägmästaremedan den grundläggande utbildningen av skogsteknikersker i och skogsmästare i Skinnskatteberg.Sveriges , skogsvetenskapligafakulteten, har slutfört två utredningar,''Jägmästarutbildningen inför 2000-talet'' och ''Skogligagrundläggande utbildningars framtida resursbehov''.På uppdrag av arbetarprofessor med en total översyn av Sverigeslantbruksuniversitet. Detta arbete skall vara klart den 1 juli1991.Utredningarna föreslår attskogstekniker/skogsmästarutbildade ska kunna fortsätta sinutbildning till jägmästare. Många av dessa har familj och äretablerade. Det krävs då rimlig geografisk närhet tillstudierna om individen ska få reella möjligheter genomföraflerårsutbildningen. Det får ej Götalandsborna.Resursmässigt omfattar lantbruksuniversitettotalt . Endast någon procent avseendeskoglig utbildning sker i Götaland.Idag anställs av de högskoleutbildade iGötaland. Sin utbildning har de huvudsakligen fått iNorrland. För lövskogar behövs mer varieradekunskaper. Därför anställs t.ex. i danskutbildadpersonal.I den omställningstid som inletts inom jordbruket ärdet viktigt att tillräckliga kunskaper om alternativproduktion, t.ex. energiskog, utvecklas även i södraSverige.Med hänvisning till den stora betydelse skogen har förvåra två län, och län, vill vi att denöversyn som genomförs avseende Sverigeslantbruksuniversitet tar hänsyn till behovet av ökad skogligutbildning i , främst i . I det framtidasydostuniversitet som skisseras kan den skogligautbildningen vara en ekonomiskt betydelsefull och för helaregionen väsentlig tillgång. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad skoglig utbildning tillSydsverige.
mot · GE02Jo613 · 1991-01-25 00:00:00 — Bildande av en forskningsstiftelse vid lantbruksförsöksanstalten Röbäcksdalen Från en blygsam start harNorrlands lantbruksförsöksanstalt Röbäcksdalen gradvisvuxit till ett centrum för lantbruksforskning i norra vid Röbäcksdalen är dock mycketsvåröverblickbar. Det är i inte mindre än 15 olikaavdelningar fördelade på sex olika huvudmän. Tio avavdelningarna tillhör lantbruksuniversitet.Därutöver har statens utsädeskontroll, statensmaskinprovningar, , statens lantbrukskemiskalaboratorium och Stiftelsen torvforskningavdelningar eller filialer vid Röbäcksdalen.Mot denna bakgrund gjorde Sverigeslantbruksuniversitet, statens lantbrukskemiskalaboratorium samt statens maskinprovningar, enhemställan hos regeringen om att få bilda en gemensamstiftelse.Följande motiv för att få bilda en stiftelse vidRöbäcksdalen finns:Röbäcksdalens nuvarandeorganisation med flera olika huvudmän underlättar ickesamverkan över ämnesgränserna och mellan olikakompetensområden. Komplexiteten i dagens FoU-frågorkräver en sådan samverkan.Avsaknaden avsammanhållen organisation ger utåt ett mycket splittrat ochförvirrat intryck. Detta försvårar tillgängligheten ochkontaktmöjligheterna för andra regionala FoU-institutioner, näringsliv, regionala myndigheter ochanslagsgivande organ.Den allmännyttiga, ideellastiftelseformen stimulerar och möjliggör för näringsliv ochregionala myndigheter att ta ett ökat ansvar för forsknings-och utvecklingsarbetet inom de arearella näringarna medbibehållen statlig insyn.Näringslivets finansiellamedverkan ger verksamheten vidare ekonomiska ramar ochdärigenom en ökad verkningsgrad av de statligainsatserna.Stiftelseformen innebär ett störreengagemang från näringslivets sida, vilket ger snabbarepraktisk tillämpning av resultat av FoU-insatser och ökarmöjligheterna till återföring av nya projektidéer.Stiftelseformen underlättar finansering av verksamhetengenom möjligheten till villkorslån, riktade investeringaretc.SammanfattningAv bl a regionalpolitiska skäl har staten påtagit sig ettsärskilt ansvar för jordbruket i norra . Dettatillgodoses framför allt genom det särskilda Norrlandsstödetsamt genom åtgärdsprogrammet för jordbruket i norraSverige. Det är därutöver synnerligen angeläget attnäringen i norra liksom de regionala myndigheternatar del i ansvaret för forsknings- och utvecklingsarbetetinom de arearella näringarna.Bildandet av en allmännyttig forskningsstiftelse är enmycket lämplig plattform för ett sådant ökat engagemang.En forskningsstiftelse vid Röbäcksdalen verkarattraherande och därmed samarbetsfrämjande på andraFoU-institutioner, regionala myndigheter ochanslagsgivande organ.Möjligheterna till ökat finansiellt stöd till det arearellaFoU-arbetet i norra innebär vidare attverkningsgraden av de statliga insatserna ökar, vilket ärsärskilt angeläget i nuvarande ansträngda budgetläge. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillstånd för att få bilda enallmännyttig, ideell forskningsstiftelse vid Norrlandslantbruksförsöksanstalt Röbäcksdalen.
mot · GE02Jo614 · 1991-01-25 00:00:00 — Den ekologiska forskningen om vattendrag harinternationellt fått en stor uppmärksamhet, beroende påökade problem med vattenförsörjning, havsförorening,biotopbevarande och energianvändning. I de meratätbefolkade länderna är det nära på omöjligt för forskarnaatt undersöka hur vattendrag fungerar naturligt.Referensområden, med hela, opåverkade system finns inorra genom de stora outbyggda älvarna. Många avde utländska forskarna har upptäckt de stora värdena somfinns i den orörda naturen i norra , främst genomden forskning som pågår vid universitet.I har ännu inga riktade insatser gjorts för att ökaden ekologiska forskningen kring större vattendrag. Enetablering av en ekologisk forskningsstation vid Laisälvenskulle både nationellt och internationellt få en storbetydelse för den ekologiska forskningen om vattendrag.De fyra älvarna , , ochVindelälven är undantagna från vattenkraftutbyggnad bl.a.för att de besitter stora värden sett ur vetenskaps- ochforskningssynpunkt. I den senasteenergiöverenskommelsen betonas ytterligare att de fyranationella älvarna skall även i fortsättningen undantas ifrånvattenkraftsutbyggnad. begäran omöverledning av vatten från för utvinning avblymalmen i Laisvallsgruvan har blivit avslagen. Inom EG:sramar finns ett sameuropeiskt forskningsprojekt somstuderar ekologiska processer på flodstränder. Bland de sjuflodsystem som ingår i studien har utvalts somreferensområde. utgör det största biflödet tillVindelälven.En ekologisk forskningsstation bör innefatta markreserverad för experiment och byggnader medservicepersonal och utrustning. Därutöver behövsbasservice i närbelägna orter varvid en inte obetydligsysselsättning skulle erhållas. Detta måste ses som positivt ien bygd där arbetslöshetssiffrorna alltjämt är höga.En forskningsstation vid med ett stort utbudav många olika älvmiljöer i ett område med storanaturvärden kommer att fylla ett stort behov för långsiktigaekologiska experiment.Med tanke på värdet av en långsiktig ekologisk forskningom vattendrag bör i samverkan med Umeåuniversitet närmare undersöka förutsättningar för enetablering av forskningsstation vid . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av en ekologiskforskningsstation vid .
mot · GE02Jo615 · 1991-01-25 00:00:00 — Forskning i om biobränslen, m.m. Forskningen om biobränslen och hantering av biologisktavfall och slam kommer att behöva ökas kraftigt denärmaste åren. Vi utgår från att vårens energipropositionkommer att innehålla förslag om en kraftfull satsning påbiobränslen och också om en väsentlig utökning avforskning och utveckling på detta område. kan vikonstatera behovet av förstärkt forskning och utveckling avmetoder för att på ett ekologiskt bra sätt ta hand om ochnyttiggöra det biologiska avfall och slam som hushåll,industri och jordbruk producerar.Vi menar att det kan finnas starka skäl att försökasammanlänka dessa två forskningsområden med varandraoch att enhet i skullekunna utvecklas till ett kraftfullt centrum för ensammanhållen forskning av biobränslen och hantering avbiologiskt avfall och slam på både skogs- och åkermark.Vi vill i detta sammanhang peka på den mycketkvalificerade verksamhet som redan bedrivs i Garpenbergoch också på den forskning och utbildning som i övrigtbedrivs och utvecklas i regionen runt . Vi villhärvid också peka på den vision som arbetats fram förutvecklingen av högskolan i /i samverkanmed bl.a. och högskolan i / . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning i ombiobränslen och hantering av biologiskt avfall och slam.
mot · GE02Jo616 · 1991-01-25 00:00:00 — En försöksstation i för skogsforskning har etablerat ensydsvensk skogsforskningsavdelning i och vidVäxjö. Avdelningens forskningsprogram avseende densydsvenska lövskogen bör utökas. Lövskog utgör en storandel av skogarna i sydöstra (,och län ).Försöksområdets läge vid norr om kan förklaraden låga forskningsinsatsen i lövskogen, eftersom områdetligger utanför de riktiga ädellövskogsområdena.Det finns flera skäl till att väsentligt ökaskogsforskningen inriktad på lövskog, såväl ädellövskogarsom björk-, asp- och alskogar. Några av de viktigaste ärföljande:Lövskogen spelar en allt viktigare roll i detsydsvenska småskaliga skogsbruket. Småskalig produktionav exempelvis ek genom att utnyttja de allra bästa, men oftatill ytan små ståndorterna, kan vara ett lönsamtkomplement.Efterfrågan på lövträdsvirke och därmedpriserna har haft en gynnsam utveckling under senare år.Ståndortsanpassningen i skogsbruket måste nödvändigtvisförbättras. Valet av trädslag är en av åtgärderna förståndortsanpassning och lövträden kommer också av dennaanledning att spela en större roll.Skogsskadorna till följdav ökande nedfall av luftföroreningar och den markantökande surhetsgraden i skogsmarken accentuerarytterligare kravet på ståndortsanpassning med lövträd someventuellt vitalitetshöjande inslag i skogslandskapet.Skogens mångbruk kommer att utvecklas ytterligare. Dettätortsnära skogsbrukets utformning för friluftsliv ochrekreation behöver förfinas. Lövskogen kommer att varaett omfattande inslag i de sydsvenska tätortsnäraskogarna.Sett i ett globalt perspektiv på kanman förvänta stor efterfrågan på hårda trädslag som ek,bok, ask och alm.Skogsforskningen måste förutse enframtida situation då ökad kunskap om lövskogarna behövsoch starta den långsiktiga forskningen.Utöver lövskogarna är följande ämnesområden avsärskild vikt för södra ochskogsskadorkalkning och vitaliseringsgödsling avskogsmarkskogens mångbrukplantering avåkermarksydsvensk skogshistoriamarknadsföring ochförädling av lövträdvirke.Den ovan skissade forskningsproblematiken motiveraren ny lokalisering av försöksstation/försöksområde inriktadpå de aktuella frågorna.Blekinge med dess breda spektrum av olikalövskogstyper representativa för är ensynnerligen lämplig lokalisering. Riklig tillgång påförsöksskogar finns i olika delar av länet.I bör därför, som en del av den etableradeforskningsverksamheten vid , inrättas enförsöksstation för skogsforskning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att Sverigeslantbruksuniversitet får i uppdrag att som en del av denetablerade forskningsverksamheten vid inrätta enförsöksstation för skogsforskning i .
mot · GE02Jo617 · 1991-01-25 00:00:00 — Jordbruk och markanvändning i Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub631 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen föreslås om forskning för framtida jordbrukoch markanvändning i .