mot · GE02Jo245 · 1991-01-25 00:00:00 — I och norra lever det pastoralalandskapet kvar. är det län, som har störstareal naturlig hagmark kvar, och där återfinns alltjämtrelativt många betesdjur. är det tredje störstafårproducerande länet i landet med mer än 12 000 tackor.Fåren är kända naturvårdare. De håller landskapetöppet, där marker håller på att slya igen. Man finner demockså i skogsplanteringar, där de håller rent från gräs ochbuskar. Risk föreligger emellertid , att fårbetesmarkerna,de lågavkastande hagmarkerna, planteras igen. Denextensiva betesskötseln med får har nämligenlönsamhetsproblem.I det livsmedelspolitiska beslutet våren 1990konstaterade jordbruksutskottet och , att densvenska konsumtionen av får och lammkött ligger på en lågnivå men att flera skäl talar för en ökad konsumtion.Fårnäringen antogs få större betydelse just genom detlivsmedelspolitiska beslutet. pekade på hurfårnäringen är av särskilt intresse som medel att bibehållaett varierat och rikt odlingslandskap. Den successivanedtrappning av pristillägget, som regeringen föreslog,accepterades med antagandet, att producenterna skullekunna finna vägar för att öka avsättningen underövergångstiden.Emellertid har förutsättningarna för svensk fåravelförsämrats trots en ökad konsumtion med 16procent. ökade nämligen importen med 15procent. Framgångsrika konkurrenter är bl.a. Nya Zeelandoch , som levererar billigt lammkött. Sedan gammaltimporteras också från utaninförselavgifter. Stora kvantiteter nöt- och griskött hardominerat hemmamarknaden. De milda vintrarna har gjortatt efterfrågan på pälslammskinn varit låg. Lågavärldsmarknadspriser har därutöver pressat de svenskaullpriserna i botten.Per capita konsumeras endast /år i av får-och lammkött. Den inhemska produktionen på cirka 4 500ton täcker inte ens den konsumtionen.Självförsörjningsgraden ligger på . Det finnsalltså expansionsutrymme.Mycket talar sålunda för en ökad svensk produktionunder förutsättning att lönsamheten också ökar förnäringen. Branschen har konstaterat, att fårnäringenbefinner sig på amatörnivå jämfört med framståendefårländer och är därför beredd att satsa påproduktionsutbildning av medlemmarna och på en modernmarknadsföringskampanj för att möta den internationellakonkurrensen.Emellertid innebar riksdagsbeslutet för fårnäringen, attäven denna berörs av avregleringen, såtillvida attpristillägget på sänks till , till 2kronor 1993 vara helt avskaffat.Omställningsersättningen utgår inte till denna näring,eftersom den inte bidrar till något exportöverskott.Svenska Fåravelsförbundet, som är berett att möta deninternationella konkurrensen med moderna metoder ochaktiva åtgärder i denna situation, har i detta syfte föreslagitatt pristillägget omvandlas till ett engångsanslag på 10miljoner kronor för att möjliggöra de offensivasatsningarna.Fårnäringen är värd att satsas på av många skäl. Denmoderniserade marknadsföringen är förutsättningen för enframgångsrik offensiv. Den begärda omvandlingen av detutgående stödet gynnar både näring och samhälle. Mot bakgrund av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fåravelns behov av ettengångsanslag på . inom ramen för omställningsstödet.