mot · GE02Kr514 · 1991-01-25 00:00:00 — Statens stöd till idrotten Stödet till idrotten har präglats av kraftig anslagsökningoch utvidgning av anslagsområdet.Idrotten har en betydelse för barns och ungdoms hälsaoch förströelse samt som motionsstimulans för mångamedborgare. Troligen får dock just barnidrotten och renamotionsidrotten ingen större andel av anslagen. Jfrnedanstående siffror.Ur jämställdhetssynpunkt kan det också sättasfrågetecken för den mycket stora satsningen på just idrottsom barn- och ungdomsstöd, då flickorna enligt enundersökning inte har samma intresse föridrott som pojkar och män. Skriften ''Kom igen flickor'',utgiven av , delegationen förjämställdhetsforskning samt riksidrottsförbundet uppger,att endast var tredje flicka i 16--uppger idrottsom viktigaste fritidsintresse.Även bland ledare och ledning i idrottsorganisationernasaknas, i motsättning till ungdomsrörelser avfolkrörelsesnitt, flickor och kvinnor. (Endast 10--är kvinnor bland idrottsföreningarnas tränare,lagledare och förtroendevalda enligt en undersökningbeträffande fotbollsklubbar. )Utvecklingen av det statliga anslaget till idrotten ser utpå följande sätt:Budgetår88/89 89/90 90/9l 91/92 (förslag)totalt mkr.259,3 376,0 401,0 256,1Lokalt aktivitetsstöd till barn och ungdomsverksamhet80,4 90,0 65,0 80,6Utöver dessa anslag under trettonde huvudtiteln finnsdet diverse anslag under andra huvudtitlar t.ex. tillidrottsplutoner för deltagande i arbetet mot droger ochmissbruk, till idrottsgymnasier och idrottsskolor samt till demånga lönebidragsanställda, som är verksamma inomidrottsrörelsen. Sammanlagt kan de statliga anslagen tillidrotten beräknas uppgå till över 800 milj.kr. förnärvarande.Man har bedömt att utöver de direkta anslagen tillidrotten går av allmänt förenings- ochaktivitetsstöd till ungdomsorganisationer tillidrottsföreningar. Dessa har på grund av kommunaltanordnade idrottsanläggningar och starkt föräldrastödlättare att starta och utöka verksamheten än t.ex.organisationer som främst arbetar med exempelvissamhällsproblem, musik, kultur och natur.Naturligtvis har idrotten också inkomster frånmedlemsavgifter, men torde dockinkomster från entréavgifter till tävlingar och matcher samtsponsorbidrag och TV-mediainkomster ha fått en ökadbetydelse för vissa idrottsgrenar. har dock just iidrottsgrenar med stort publikintresse utgifterna tillspelarpremier och ersättningar samt medarbetarlöner ökat.Idrotten har för en stor del av befolkningen blivit ennöjes- och förströelsekälla utan egentligt motions- ochhälsovärde. börjar man alltmera betrakta demånga idrottsskadorna som en belastning ur såväl hälso-som kostnadssynpunkt.Det är viktigt att behåller en frisk ochmotionsinriktad befolkning. Men för andrahälsobefrämjande åtgärder ger man små och otillräckligaanslag. Till en kost- och hälsokampanj t.ex. under tre årgavs sammanlagt l0 milj.kr. och till trafiksäkerhetsarbetesamt till promenad- och cykelvägar mycket sparsammaanslag. Dessa fritidsverksamheter bl.a. samt ett sundarelevnadssätt har stor betydelse för en god hälsa åtbefolkningen i dess helhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en större del av anslagen tillidrotten bör användas till barn- och ungdomsverksamhetsamt för att stimulera kvinnor att delta i idrottsverksamhet.