mot · GE02Kr519 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningSverige har enastående förutsättningar som turistland.Vi kan visa upp några av sista orördavildmarker. Allemansrätten innebär att naturen ärtillgänglig för alla. Århundraden av mänskligt skapande harsatt sina spår i form av ett rikt och mångfacetteratkulturlandskap, särpräglade historiska minnesmärken ochett vitalt kulturliv.Grunden för en expansiv turistnäring behöver intebyggas upp. Den existerar redan, dels i form av allt vadskilda delar av har att erbjuda gästande besökare,dels i form av de människor som lägger ner sin själ för attutveckla turismen och dess naturliga förutsättningar i sinahemtrakter.Turismen har fått allt större betydelseför sysselsättningen i . Genom näringens expansionhar exempelvis arbetstillfällen skapats på orter -- ofta iglesbygd -- där de utgör en förutsättning för bevarande ochutveckling av samhällets infrastruktur. En utveckling avturismen skulle också ge värdefulla möjligheter att minskaunderskottet i bytesbalansen.En växande turism i främjas i första hand genomåtgärder på andra områden än de som har direkt anknytningtill själva näringen.Det krävs en mer kraftfull och beslutsam kamp motinflationen om vi skall kunna ge utländska turister en chansatt komma hit på rimliga ekonomiska villkor. Bara så kan vilångsiktigt komma till rätta med bilden av som ettland där det är för dyrt att turista. I det arbetet finns ingagenvägar. Det är endast en framgångsrik ekonomisk politiksom kan lösa detta kostnadsproblem.Natur- och kulturvårdande insatser spelar en central rollför turismen. Bara om vi slår vakt om änglamarken och vårorörda natur kan vi bevara de värden som gör Sverigenärmast unikt i ett europeiskt perspektiv. Inte minst i detperspektivet är bristen på resurser för vård avnaturskyddade områden ett betydande problem.I andra motioner till detta lägger folkpartietliberalerna fram en rad förslag på dessa områden. I dennamotion behandlar vi mer specifika frågor med direktanknytning till turistnäringen i Sverige.Mål för turismenRiksdagen har 1984 fastlagt målen för turistpolitiken:att förbättra bytesbalansatt öka sysselsättningeni landetatt stödja regional utvecklingatt möjliggöraturism och rekreation för breda folkgrupperFakta om turismenTurismen är en av de största näringarna i världen. Denberäknas fortsätta att öka med 5--, i det globalaperspektivet, fram till mitten av decenniet. Det finns en stortillväxtpotential, eftersom det endast är 20procent av världens befolkning som passerat ennationsgräns.I kan turist- och rekreationsnäringen numeraräknas som en del av vår basindustri, med 200 000 hel- ellerdeltidsarbetande. Det är lika många som sammanlagtarbetar i massa-, pappers- och grafisk industri. Turismen ärtill och med huvudnäringen i vissa glesbygder.Sverigeturismen, bestående av fritids- och affärsresor,omsätter . Det är enansenlig summa och då är ändå inte inräknat t.ex. inköp avfritidsartiklar, fritidsbåtar eller . Drygt 21 000företag är verksamma inom turistnäringen. Därutöver ärmånga fler sektorer inom näringslivet beroende avturismens indirekta effekter.Liksom i de flesta andra länder är det den inhemskaturismen som dominerar i . De utländska turisternakommer oftast från eller och tillförSverige lite mer än i turistvaluta. Dettaär en form av export, men både produktion och konsumtionsker inom . Andelen motsvarar avden totala exporten och så mycket som avtjänsteexporten.Svenskar har dock spenderat betydligtmer pengar på resor och besök utomlands än vad utländskagäster tillfört . På så vis drabbas vi av ett stortturistvalutaunderskott, som ökar . Under 1990rör det sig om närmare 19 miljarder. Eftersom turismenvärlden över är på frammarsch, är det utomordentligtväsentligt att vi förmår inspirera en betydligt större andelutländska turister än att besöka , inte minstmed tanke på att i jämförelse med andra branscherkapacitetsutnyttjandet i turistnäringen är alltför lågt.Beläggningen i våra reseanläggningars bäddar ligger pådrygt , och i många landsdelar ännu lägre.De nya turistströmmarnaDen ökande rörligheten inom EG för med sig störrenyfikenhet på omvärlden och behov av tätare kontaktermellan länderna. Det är bra, men vi måste se till attresandeströmmen blir betydligt tätare till Sverige.I samma snabba takt som den ekonomiska tillväxten harökat i bl.a. och har befolkningarna i dessaländer ökat sitt resande. Det torde t.o.m. vara möjligt attinleda chartertrafik till . Vi kan erbjuda just de nyaupplevelser, den omväxling och de kontraster som visat sigvara en drivkraft inom turismen, och som motsvarar de kravsom sydeuropéer ställer på sitt resande.Under förutsättning att demokratin segrar i Öst- ochCentraleuropa och i , kan vi räkna med attresandet därifrån också kommer att öka. Redan föregåendesommar var det många från öst som sökte sig till södraSverige. Man är intresserad av hur en demokrati fungeraroch kan ofta åtskilligt om vår kultur.Än så länge är deras köpkraft låg. De närmaste årenkommer sannolikt turistströmmen att vara betydligt störretill än från. var antalet inresande 10miljoner mot knappt 2 miljoner som reste utomlands frånÖsteuropa. Men om marknadsekonomin tillåts att kommaigång och välståndet ökar, så innebär och Sovjeten enorm potential. Länderna ligger nära och harmycket stora befolkningar.FramtidsperspektivSveriges rena och omväxlande natur, vår kultur och vårtkulturarv är ovärderliga tillgångar, nu när intresset för renluft och ren miljö ständigt ökar.Samtidigt blir valen mer individuella och skall vara braför hälsan både till kropp och själ. Man söker sig till skönheti olika former, och vill ha kvalitet på sina upplevelser.Därför är man beredd att planera på , och ställerkrav på service och funktion. Detta gäller särskilt vidvistelse i ett högprisland som Sverige.Allt talar för att vi, med en bättre och mer målmedvetenmarknadsföring, kan locka betydligt fler att börja turista iSverige. har den stora ökningen av resandet gått ossförbi. Det beror bl.a. på otillräckliga satsningar, eftersomde flesta utländska turister som hittar hit är nöjda ochkommer tillbaka.Turism och regional utvecklingTurismen är speciellt viktig för vissa regioner ochglesbygder i , särskilt där gamla basnäringar såsomgruvverksamhet har minskat eller helt upphört. Numerakan turismen till och med höra till huvudnäringen på en ort.Turistnäringen är till största delen ensmåföretagarverksamhet. Den är arbetskraftsintensivberoende på den höga graden av service. Genom attturismen ger många möjligheter till kombination med andrasysselsättningar, har den blivit ett viktigt komplement förmånga människor som annars hotats av arbetslöshet. Somexempel kan nämnas samernas aktiviteter inomturismområdet vid sidan om rennäringen.Enligt samstämmiga bedömningar kommer turismen attfortsätta att öka och möjliggöra nya satsningar. Det är oftastinte resurser som saknas utan goda idéer, och förmågan att idet dagliga planeringsarbetet vara uppmärksam påmöjligheterna för den framtida turismen. Det är i förstahand ett ansvar för kommuner och landsting, som bådedirekt och indirekt svarar för en stor del av den lokalainfrastruktur som turismen är så beroende av. Även inomkulturområdet finns alltjämt mycket att ta tillvara, som kanbidra till en positiv utveckling av turismen på både små ochstora orter.Den koncentrerade förläggningen av semestertid ochsportlov har ofta framhållits som ett stort hinder för ettbättre kapacitetsutnyttjande inom turistnäringen.Framförallt är det bygder med en mindre andel affärsresor,som skulle få glädje av en ändring. Även andra aspekter,inte minst positiva effekter på samhällsekonomin, gör attdet är väsentligt om en ändring kommer till stånd.Regeringen bör intensifiera sina ansträngningar att få medsig arbetsmarknadens parter på en förändring.Ansvaret för resurserna till turism och rekreation måstetill allra största delen ligga på det lokala och regionalaplanet. Fler måste bli medvetna om att satsning på turismoch kultur också genererar indirekta positiva effekter förföretag och samhällsekonomi. Dessutom är en betydligtbättre samordning mellan olika insatser absolut nödvändigi framtiden.Det fordras bättre samverkan om satsningar skall ge denkonkurrenskraft som behövs för att fler skall vilja turista iSverige. Här har såväl hembygdsföreningar ochstudieförbund, som kommun, landsting och staten genombl.a. , och ochinte minst näringslivet ett stort ansvar.Nöjda turister kommer inte bara tillbaka. Utländskagäster är också mer benägna att köpa svenska varor i sitthemland. Därför måste näringslivet uppmuntras att i störreutsträckning delta med kapital i de regionala och lokalaturistprojekten.De statliga insatserna, som är direkt inriktade påturismsektorn, kanaliseras genom Turistråd. Detsker i första hand i form av kunskapsstöd samt hjälp medsamordning och marknadsföring.I statsbudgeten finns andra anslag som indirekt har storbetydelse för den fortsatta utvecklingen av regionerna ochSverige som turistland. De avser t.ex. kommunikationer,utbildning, forskning, kultur och naturvård.InlandsbananRegeringen har utan hörande beslutat attstatens köp av persontrafik på skall upphöra.Det är ett mycket olyckligt beslut med tanke på de berördaglesbygdskommunerna och för turistnäringen. Godakommunikationer är en av förutsättningarna förutvecklingen av turismen i . gerfantastiska möjligheter att färdas genom norra längs banan har uttryckt önskemål om attta över persontrafiken mot viss ersättning från staten. Detär angeläget att det alternativet prövas. Kommunerna harbildat en ekonomisk förening bl.a. för det syftet.Folkpartiet liberalerna föreslår i en kommittémotion tillårets att SJ skall driva trafiken på banan underytterligare för att inlandskommunerna skall gesmöjlighet att ta över driften under 1992.Kultur-turismMånga turister är intresserade av kulturella upplevelser.Många väljer numera att dela upp sin semester ochanvänder delar av den eller annan kortare ledighet till att''turista med kultur'' eller delta i kurser.Kultur-turism har blivit värdefull i utvecklingen avturistnäringen. Kulturinstitutioner och kulturarrangemangkan dra till sig mycket folk. På så vis har kultur-turismenockså varit till stor glädje för det lokala kulturlivet, vid sidanom ökade inkomstmöjligheter. Den stärker denregionala identiteten.Det är festivaler med specifik inriktning, kulturellasevärdheter eller unika miljöförutsättningar som harutvecklats för att locka besökare till en bygd. I har vicirka 100 återkommande festivaler. De är spridda över helalandet från Musik i över ''nygamla'' operauppsättningar till iMalmö. ruinspel är exempel på hur man lyckatskombinera teater, kulturella sevärdheter och turism.Ungefär 30 festivaler lockar även internationella besökare.Fornminnesplatser, slott, industri- och bruksmiljöer kanutnyttjas för kultur-turism i Syd- och ,eftersom de bevarats genom att vi sluppit undan förödandekrig. I norra är det t.ex. midnattssol, forsar ochnationalparker som är det unika. Eketorps borg på Ölandär en välkänd kulturell sevärdhet, alltjämt underutveckling, som blivit en stor turistattraktion.Till kultur-turism kan också räknas ett besök vidSveriges främsta fågelsjö, , som ligger i en mycketgammal kulturbygd. Genom stora ideella insatser kan dehundratusentals besökare som kommer till bygdenockså studera fågellivet. Dock saknas ett besökscentrum,liknande det som med hjälp av statligt stöd uppförts vidHornborgasjön.Folkpartiet liberalerna anser att mer pengar böranvändas till statliga miljövårdsinsatser, bl.a. som stöd tillideella naturvårds- och miljöorganisationer. Regeringenbör pröva om medel kan anvisas till projektering av ettbesökscentrum vid inom ramen förmiljödepartementets budget.Runt om i landet skulle man kunna göra mycket mer föratt utnyttja turistvärdet i befintliga anläggningar. Men detmåste i första hand vara lokala intressen och förutsättningarsom avgör hur detta skall ske. Den lokala samordningenoch samarbetet är A och O. Men naturligtvis kan t.ex.Sveriges Turistråd vara behjälpligt med råd vid starten avett projekt.Båtliv och fritidsfiskeSveriges många insjöar, kuster och skärgårdar inbjudertill båtliv och sportfiske. Mer än två miljoner svenskarberäknas delta i dessa fritidsaktiviteter. Det är för mångaalternativet till utlandsresor. Ju fler som väljer att turista pådetta sätt, desto lägre blir underskottet på turistvalutan.Fiske och båtliv symboliserar frihet, naturupplevelseroch familjesamvaro. De hör tillsammans med camping tillhörnstenarna i den folkliga turismen och har en bredspridning inom alla socialgrupper.För glesbygds- och skärgårdsbefolkningen utgör båtlivoch fritidsfiske ett omistligt underlag för service ochsysselsättning. Även själva båtbranschen, med ungefär6 000 direkt sysselsatta, är mycket viktig för glesbygden.FiskevårdSverige är ett oerhört mångsidigt sportfiskeland. Unikanaturupplevelser erbjuds och fiskemetoderna varierar.Allemansrätten och det fria fisket med handredskap längskusterna och i de fem största sjöarna möjliggör för de allraflesta att kunna ägna sig åt denna friluftsaktivitet. Drygt 600000 personer turistfiskar . Uppskattningsvis blirdet ca 5,3 miljoner turistfiskedagar.Men fiskevatten måste vårdas. Det mesta görs avfrivilliga krafter genom sportfiskeklubbarna. Statens anslaghar, , legat på ca 5 milj.kr. förfiskevård, bildande av fiskevårdsområden och särskildaprojekt. Denna summa har inte alls motsvarat behovet menhar betytt mycket som stimulans. I många fall har det variten förutsättning för kommunala bidrag.Under våren 1991 kommer en proposition som bl.a. rördet statliga stödet till fisket. Men i årets budgetpropositionslopas hela bidraget till bildande av fiskevårdsområden,trots tidigare löften från regeringen och beslut i riksdagenom att inlämnade ansökningar skulle behandlas. Dettakommer att få mycket negativa återverkningar påfiskevården och möjligheterna att fiska genom att lösafiskekort.Förslaget får därför inte genomföras. Regeringenmåste återkomma till med förslag om hur dettidigare utfärdade löftet skall kunna hållas.Laxen i älvarnaEn annan fiskefråga gäller laxen i Norrlandsälvarna.Naturlaxen är utrotningshotad. Tillgången har minskatkraftigt, speciellt i älvarna. Orsakerna är flera, bl.a.ökningen av laxuttaget i och älvregleringarna.Endast en procent av laxen fångas i älvarna. Dessutom ärbara mellan av Norrlandsälvarnaskapacitet att producera lax utnyttjad.Det finns motstående intressen mellan yrkes-, mynnings-och älvdalsfiske. Men alla skulle vinna på om de naturligalaxbestånden ökade och Norrlandsälvarna fick tillbaka enstörre andel. Det är en riksangelägenhet, men har dessutomstor betydelse från regional- och sysselsättningssynpunkt förNorrlandslänens inland.Riksdagen bör hos regeringen begära etthandlingsprogram för att få laxen tillbaka iNorrlandsälvarna.Turism och rekreation även för handikappade ochkroniskt sjukaFör handikappade och kroniskt sjuka är fritiden ofta del av vardagen. Många har inget arbete och bristen påmeningsfull fritid är stor. Man längtar, precis som allaandra, efter omväxling och nya miljöer.De anläggningar som är attraktiva turistmål för mångamänniskor, måste därför ges bättre förutsättningar att ocksåanpassas till människor med olika rörelsehinder.Stora pengar investeras , både av den offentligasektorn och av näringslivet, på verksamheter förmänniskors fritid. Men det är långt ifrån självklart att dessagörs handikappanpassade. Ofta saknas t.ex. en sittlift förrörelsehindrade vid simbassänger. Det borde varaobligatoriskt för allmänna bad och för hotell med pool.Folkpartiet liberalerna har, i en särskild motion omhandikapp, föreslagit att statsbidraget till derekreationsanläggningar som drivs avhandikapporganisationer skall ökas med 2 milj.kr. utöverregeringens förslag.Vid ett bättre samarbete mellan den offentliga sektornoch servicenäringarna skulle den stora och outnyttjadekapacitet som finns när det gäller transporter och hotell-och restaurangtjänster kunna erbjudas till människor medhandikapp, som inte klarar att campa, bo i husvagn ellerdylikt.Informationen om prisvärda turistobjekt måste blitillgänglig i största möjliga utsträckning för allakonsumentgrupper. Även kulturella arrangemang t.ex.anpassas till synskadades möjligheter att ta del av utbudet.Skattereformen och turistnäringenAv naturliga skäl är turistnäringen oroad över effekternaför branschens utveckling av införandet av den breddademomsen. Näringen har expanderat med ca 5 procentrealt och utvecklingen tyder nu på en klaruppbromsning.Folkpartiet liberalerna anser att det är viktigt att skapagoda förutsättningar för utveckling inom turistnäringenlikaväl som inom andra delar av näringslivet. Detta skulleockså få positiva effekter på turistvalutabalansen, somsedan lång tid tillbaka visar ett ökande underskott.Vi vill betona att ett viktigt skäl bakom detta underskottär den allmänna prisutvecklingen i . Det är kort sagtdyrt att turista i , och med den inflation som densocialdemokratiska politiken skapat hardet blivit allt dyrare, särskilt i förhållande till andraturistländer. Denna utveckling måste nu brytas. I denprocessen är skattereformen ett måste.Turistnäringen är en arbetskraftsintensiv bransch.Kostnaderna för arbetskraft spelar därför en förhållandevisstörre roll inom denna näringsgren än inom många andra.Det viktigaste inslaget i en turistfrämjande politik ärdärför att minska den kraftiga löne- och prisökningstakten.Vi bedömer detta som långsiktigt viktigare än engångsvisaförändringar av momsen. Det torde inte råda någon tvekanom att skattereformen, efter själva genomförandet,kommer att medverka till en lägre inflation.Det viktigaste inslaget i skattereformen är den storasänkningen av inkomstskatten. Många, inte minstbarnfamiljerna, får nu mera kvar av sin inkomst och kansjälva bestämma hur dessa pengar skall användas. Det ärsannolikt att man kommer att använda en del av pengarnaför att turista. Här finns stora möjligheter att utveckla deninhemska turismen.En stor del av turistnäringen består av småföretag.Deras skattesituation förbättras i och med skattereformen.Framför allt får de möjligheter att konkurrera på lika villkorom investeringskapital i och med att den s.k. inlåsningen avvinster i gamla vinstrika företag minskar.Viktiga delar av skattereformen återstår emellertid. särskilda redovisningsmetoden (SRM) var positiv förde mindre företagen och det är angeläget att den utredningsom nu tillsatts arbetar skyndsamt. Målet för dettautredningsarbete är att kunna erbjuda egenföretagaremöjlighet att arbeta på samma skattemässiga villkor somaktiebolag, utan att behöva använda sig av någon form avbolag. Även beskattningen av handelsbolag behandlas idenna utredning.En av de skattefrågor som är allra viktigast försmåföretagen har inte ingått i skattereformen. Det gällerförmögenhetsskatten på arbetande kapital. I denna frågafinns nu en promemoria från sominnebär stora försämringar för småföretagen. liberalerna anser att skatten påarbetande kapital måste avskaffas helt.En sänkning av det totala skattetrycket är nödvändig.För småföretagen är det särskilt viktigt attarbetsgivaravgifterna kan sänkas, inte minst den s.k.särskilda löneskatten. Vi anser t.ex. att genomförandet avsjuklön måste ta hänsyn till de mindre företagens speciellasituation och lika självklart måste företagens ökade utgifterför sjukfrånvaron fullt ut kompenseras med sänktaarbetsgivaravgifter. De små företagen, som ofta har lägresjukfrånvaro, kommer att gynnas av sjuklönesystemet i ochmed att de slipper ''subventionera'' andra företag med högresjukfrånvaro.TurismutbildningenFör att kunna konkurrera med andra länder omturisterna måste vi kunna sälja vår image och ge rätt service.Vi måste ha en tydlig identitet där ''Made in ''innebär kvalitet både på produkter och tjänster.Väsentligt är då att vår turismutbildning tillgodoserefterfrågan, och att den svarar mot de kompetenskrav somär helt nödvändiga för att vi skall kunna möta den ökandekonkurrensen.Hela utbildningsområdet har diskuterats under åtskilligaår, men alltjämt är utbildningsutbudet diffust och splittrat.Tillgången på kurslitteratur är dålig på allautbildningsnivåer.TurismhögskolornaVid högskolorna i , /ochÖstersund finns 2-åriga turismlinjer. Genom att man satsarmedel från anslaget för fristående kurser har dessa linjerförlängts till . I vår partimotion om högre utbildningoch forskning föreslår vi att högskolan skall tillföras 4 400platser utöver regeringens förslag. Vi förutsätter att dennaökade dimensionering även kan komma turismutbildningentill del.Med förändringar av anslags- och styrsystemet förhögskolan vilket vi också föreslår i samma partimotionförändras förutsättningarna för dessa högskolor. Inomramen för tillgängliga resurser kommer högskolorna självaatt kunna prioritera sin verksamhet. Detta skulle innebärastörre förutsättningar än att anpassaturismutbildningarna till marknadens behov.GymnasieskolanTurismen bör få ett särskilt utrymme i den nyayrkesinriktade gymnasieskolan t.ex. inom ramen förhandelslinjen. Även inom ramen för den kommunalavuxenutbildningen måste det finnas kurser som kantillgodose turistnäringens krav.Vi avser att återkomma med förslag när propositionenom gymnasieskolan kommer under våren 1991.Arbetsmarknadsutbildningens rollRegeringen föreslår en väsentlig ökning avarbetsmarknadsutbildningen . Videlar uppfattningen att det bästa sättet att öka rörlighetenpå arbetsmarknaden är utbildningsinsatser.Som vi konstaterat kommer turismen attspela en allt större roll för sysselsättningen, inte minst iglesbygden. För att bättre kunna möta de krav som en ökadturism ställer är det därför naturligt att även inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen göra insatser förturistnäringen. Dessa utbildningar borde också kunna riktasmot småföretagare. Detta bör ges regeringen till känna.GuideutbildningAtt förklara och förmedla upplevelser, att levandegöraföreteelser och att utöva värdskap för besökande kräverkunskaper i specifika ämnesområden, pedagogisk förmågaoch en vilja att ge bra service. Detta gäller oavsett om dethandlar om att guida runt i staden, på museet, i industrin, inaturen eller någon annanstans. För många, inte minstkvinnor, är guidningen en viktig bisyssla. Det kommer denatt vara även i fortsättningen. Men dessa guider är ocksåmycket väsentliga som ambassadörer för Sverige.Guideyrket behöver professionaliseras i högre grad ännu och för detta behövs bra utbildning på olika nivåer.Utbildningen är splittrad och inte alltid så omsorgsfulltplanerad som den borde varit. Det skulle t.ex. behövas merhögskoleutbildning i guidningens metodik och pedagogik.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att inventera ochsamordna utbildning som riktar sig till guider.Sveriges Turistråd och RRV:s rapport samt riksdagensrevisorers förslag angående sociala målSveriges Turistråd bedriver den turistfrämjandeverksamheten för statens räkning. Det är en stiftelse därockså landstingsförbundet och kommunförbundet ingår.Turistrådet har två beslutande organ, en styrelse och enpermanent delegation. Den senare är dels självständigmyndighet, dels beredande instans till rådets styrelse.Riksrevisionsverket, , har sedanavlämnat en rapport om hur kan hantera deuppgifter man tilldelats.RRV:s slutsats är:Verksamheten är alltför bred ochför splittrad.