mot · GF02So10 · 1991-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:65 Valfrihet i barnomsorgen I propositionen föreslås fatta beslut om attvillkoren för statsbidrag till kommunerna för barnomsorgändras så att verksamheten i form av daghem och fritidshemsom drivs av annan än en kommun underlättas.Sammanfattningsvis handlar förslaget om att göra detmöjligt att bedriva barnomsorg i aktiebolagsform vilket f.n.ej är tillåtet.Mot bakgrund av erfarenheter från befintlig barnomsorgi enskild regi förefaller det nödvändigt att uppmärksammabehovet av att kvalitetskrav fastställs samt att barnensrättssäkerhet tillgodoses innan ''fri etableringsrätt'' kanövervägas.Enligt socialtjänstlagen skall den enskildabarnomsorgen stå under kommunernas, länsstyrelsernasoch tillsyn. Det finns även bindandeföreskrifter som gäller för enskilda förskolor ochfritidshem. Gällande statsbidragsbestämmelser innehållerkrav och riktlinjer för verksamheten. Varje enskildkommun beslutar också om villkoren för deförskoleverksamheter som skall upptas i kommunensbarnomsorgsplan.Det har dock visat sig att många kommuner avstår frånatt teckna avtal med enskilda huvudmän. Det är heller inteovanligt att rutiner för tillsyn saknas. Detta beror enligt vårmening bl.a. på att de enskilda huvudmännens rättsstatusgentemot myndigheterna är oklar. Vi anser också att detenskilda huvudmannaskapets såväl juridiska som praktiskainnebörd inte är tillräckligt definierad.Vidare finner vi att brukarintresset måste beaktas --både från kvalitetsmässig och rättslig synpunkt -- ometableringsrätten skall utvidgas. Föräldrarnas möjlighetertill inflytande är osäkra om huvudmannen är ensammanslutning som inte bygger på en demokratiskt styrdorganisation. Vi menar således att det inte går att bortsefrån i vilket syfte verksamheten bedrivs. Vi finner det ocksåangeläget att utreda de skattemässiga konsekvenserna av deföretagsformer som kan komma ifråga. Vi vill docksamtidigt poängtera att en mer genomarbetad propositionmycket väl kan visa att och hur dessa farhågor kanundanröjas.De föräldrakooperativa daghemmen är tills vidare denalternativa form av barnomsorg som bäst synes uppfylla dehöga krav som måste ställas. De bygger på ett engagemangfrån föräldrar och barn som ger möjlighet att utformaverksamheten efter de behov som finns. I kooperativenfinns möjligheter att konkret visa på solidaritet, ansvar försvaga, ansvar för oss själva, respekt för varandra samt ettgemensamt ansvarstagande. I kooperativen finnsmöjligheter att inte bara påverka utan också att vara medoch skapa. Det är därför angeläget att man innan allafrågetecken rätats ut fortsätter att uppmuntra detföräldrakooperativa alternativet.I de få personalkooperativa barnstugor som finns ärföräldrarnas medverkan inte lika självklar.Personalkooperativ är i första hand ett sätt att ta tillvarapersonalens engagemang och deras kreativitet och att gedem möjlighet att utvecklas i arbetet.I grunden finns en viktig skillnad mellan ett kooperativoch ett aktiebolag. Kooperativet är till för att öka sinamedlemmars välfärd genom den verksamhet som manaktivt deltar i. Aktiebolaget finns för att öka aktieägarnasförmögenhet, och själva verksamheten är alltsåunderordnad. Denna grundläggande skillnad kommer förreller senare att visa sig i beteendet på marknaden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av de enskildahuvudmännens rättsstatus inom den alternativabarnomsorgen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativ barnomsorg.