mot · GE02K237 · 1991-01-25 00:00:00 — Etiska värderingar i samhällslivet All diskussion om etik i vårt samhälle och i nutiden ärkanske orsakad av en avsaknad av och en saknad efter etik.Kanske är det så att den värdemässiga grunden som i vårtland tidigare varit så enhetlig att den tagits för självklarbörjat vittra sönder och vackla. Den bärande grunden, somi brist på underhåll faller samman och lämnar ett tomrum,är inte den självklarhet som många länge trodde.Den intensiva diskussionen om etiken på olika områdenkan kanske tolkas som ett sökande efter en bärkraftig grundatt stå på. Den är uppenbarligen också föranledd av denförvirring som upptäckten av ett tomrum medför. Naturenhatar ju tomrum, heter det. Det gäller säkert också påandelivets område. saknas heller inte såväl profetersom utprånglare av nya värden beredda att fyllatomrummet. Produkterna på etikmarknaden är i minst likahög grad som någonsin den gängse marknadens produkter ibehov av en kritisk granskning och sovring.Etiken kan antingen tjäna som en grund vars värderingarblir riktningsgivare för den enskilda människans inreutveckling när det gäller tanke, ord och handling, förgemenskapen mellan människor i privatliv och samhällslivoch för ett rätt förhållningssätt länder emellan eller som ensista översta dekoration, tillsatt som kronan på verket, enkosmetisk tillsats. I det förra fallet är etiken förpliktande,normativ, i viss mening objektiv. I det senare är denanpasslig, flexibel, subjektiv. Etiken i den senaretappningen är som jästen som kastas in i ugnen efter brödet.En första arbetshypotes är att en grundval församhällslivet i dess skiftande gestaltningar måste finnas ochförmodligen finns fast är bortglömd, förbisedd, outnyttjad,dåligt underhållen.Den andra arbetshypotesen skulle då kunna vara attgrundvalarna blev föremål för uppmärksamhet,bearbetning, intresse, forskning. En gemensam bredplattform, en consensus skulle kunna friläggas, ägnad attbygga vidare på.Den tredje arbetshypotesen skulle kunna utgöra enexempelsamling hämtad ur det dagliga livet i vårt land,hämtad ur massmedias presentation eller ur vår egenpersonliga erfarenhet på hur just avsaknaden av degrundläggande värdenas närvaro förvirrarhandlingsalternativen för oss människor. Exemplen kundeomfatta värstingar på hög och låg nivå, våra uppfattningarom dessa, våldet på gator och torg, dess orsak ochverkningar, manchesterliberalismens för att inte sägalibertinismens fria tyglar, där ego är satt i tillvarons mitt,förvirringen när det gäller gränsmarkeringar i samband medden medicinsk-tekniska utvecklingen. En sådan erinring avvad vi ständigt upplever skulle tjäna som enillustration till den nedvittring av stommen av värden sombär upp samhället och som långsamt bryts ner i brist påunderhåll.Behov av förpliktande reglerMånga människor är djupt bekymrade över samhälletsutveckling. Det liknar alltmera sällan folkhemsidealet, alltoftare en öken där många i ensamhet försmäktar i brist pågemenskapens livgivande oaser. Den starke som i kraft avsin styrka och makt, kunskap och smarthet kan hävda sinrätt, inte sällan på bekostnad av de svaga, leder tankarnatill ett samhälle som mera liknar en djungel. somdenna utveckling skett och sker upplever människorbesvikelsen över att klyftan mellan ideal och verklighetvidgats, som ideal och värderingar och normerförbleknar.På område efter område efterfrågas nu en etik. Finns deten bank- eller börsetik och hur ser den i så fall ut? Finns deten arbetets etik som ger vägledning beträffande såvälarbetstagarens som arbetsgivarens förpliktelser gentemotvarandra och gentemot samhället som helhet? Finns det enetik för oss skattebetalare som drar en gräns dikterad avrespekt och lojalitet gentemot det gemensamma bästainnanför den gräns som en klurighetens lagtolkning drar?Det kan vara lättare att erkänna existensen av en etikett avoskrivna regler som människor är bundna av än en etik avoskrivna lagar. Det kan hänga samman med att det kostarmer och mer och därför kostar på att hålla sig medexempelvis en börsetik vilken ju inte gerutdelning i den valuta som räknas i sådana sammanhang.Då ligger det nära till hands att vräka hela den barlastenöverbord och känna sig fri och liberal att handla i enlighetmed ett kortsiktigt egenintresse. Ju större frestelsen är attlåta egenintresset diktera ens handlingssätt, desto större ärbehovet av förpliktande regler som tjänar som stöd ochskrank. Den regeln borde också kunna tillämpas på andraområden, t.ex. när det gäller forskning på genteknikensområde.Det förhållandet att man överallt i samhället efterlyseretiska aspekter är i sig själv ett etiskt ställningstagande. Detär i själva verket skillnaden mellan att upptäcka en brist ihushållningen och påtala det och att sorglöst leva vidaresom om ingen brist fanns. Dessa båda handlingsalternativär väl bekanta från den ekonomiska politikens område,särskilt tydligt iakttagbart strax före ett val.Etiska värderingar i läroplanenDet finns ett område där ett utförligt etiskt resonemangförs när det gäller vår demokratis grundläggandevärderingar och när det gäller hur dessa skall kunna kommatill uttryck i praktisk vardaglig handling. Det är skolan. Iskolans läroplan slås fast ''att skolan aktivt och medvetetskall påverka och stimulera barn och ungdomar att viljaomfatta vår demokratis grundläggande värderingar''.Avsnittet ''Fostran och utveckling'' i läroplanen utgör enguldgruva att ösa ur om man på ett allmänt sätt villkonkretisera de normer och värderingar som är enförutsättning för en fungerande samhällsgemenskap. Menskolans mål och värderingar måste i väsentliga avseendenvara desamma som samhällets. ''De vuxnas förväntningaroch krav och den roll de spelar som barns och ungdomarsförebilder i ord och handling påverkar den bild de unga fårav sig själva liksom deras attityder till kunskap, arbete ochetiska frågor. ''För att upprätthålla denna värld av förpliktande värdenmåste man som tidigare framhållits klart inse bristerna ochriskerna för hela samhällsgemenskapen när denna stommeförvittrar. Det hjälper oss vår egen erfarenhet ochmassmedia med, vilket inte hindrar att denna kunskap ocherfarenhet mera systematiskt utforskas och kartläggs. Ettsteg vidare är att inte bara inse behovet av förpliktandevärderingar och normer utan också att upptäcka att deföreligger men är på väg att glömmas bort och reducerasfrån förpliktande värden till minnen av förpliktande värden.Läroplanen får återigen tillhandahålla konkretaåskådningsexempel: respekt för sanning och rätt, förmänniskans egenvärde, för människolivets okränkbarhet,att ingen människa får utsättas för förtryck, att ingen medproblem och svårigheter får lämnas åt sitt öde, att var ochen har ett ansvar för att försöka minska andra människorssmärta, lidande och förnedring, att grundlägga solidaritetmed eftersatta grupper, att betona den starkares ansvar föroch omsorg om den svagare.Det är inte oviktigt om man i skolan uppfattar dessavärden som förpliktande målsättningar eller bara sompoesi, alltför vacker för att vara sann eller tas på allvar.Våra folkrörelser, kyrkor och samfund -- en resursEtt ytterligare steg vore att ta fasta på denallmänmänskliga klyftan mellan att veta och att göra,mellan ord och handling. Klyftan kan överbryggas av enkraft, av ett motiv, av en inspiration. Källorna är många.Här gäller att många källor små bildar en stor å. Vårafolkrörelser, kyrkor och samfund utgör här en resurs somdet blir mer och mer angeläget att man tar till vara. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ta till vara denresurs som inte minst folkrörelser, kyrkor och samfundutgör när det gäller att slå vakt om och konkretisera denormer och värderingar som är en förutsättning för enfungerande samhällsgemenskap.