mot · GE02N341 · 1991-01-25 00:00:00 — Framtidsutsikterna för gruvnäringen i oroar anställda inom gruvnäringen, fackliga organisationer,kommuner och länsmyndigheter.Inom kan all gruvbrytning frånsettjärnmalmsbrytning ha upphört om inte brytvärda malmertillkommer. Vår import av metaller, industrimineraler ochbergarter är hög. Inom EG-området torde efterfrågan pådessa produkter öka med den förväntade ekonomiskatillväxten.En gammal gruvnation som kan bli alltmerimportberoende. I och med utgången av detta år finns iBergslagen ingen järnmalmsgruva i drift. För 17 år sedanvar 14 gruvor i drift. Basen för kunnande och utveckling avtekniken hotar, med fortsatta nedläggningar av gruvföretagi stor skala, att bli för liten. Ytterligare grupper av mycketduktiga och erfarna geologer får lämna sitt arbete.Uppbyggd kunskap riskerar att utnyttjas dåligt.Det är i och för sig inte brist på malm som orsakarnedläggningar. Nedläggningarna och den lågaprospekteringsnivån beror snarare på ängsliga ochkortsiktiga företagsekonomiska värderingar.Samhällsekonomiska perspektiv skjuts i bakgrunden.Sveriges mineralutvinning borde ses som en bas för landetsställning som industrination. Mineralutvinningen är avavgörande betydelse för sysselsättning i vissa regioner ochmåste också behandlas ur ett samhällsekonomisktperspektiv.Statliga insatser för mineralutvinning blir än merbetydelsefulla i ett skede av kraftig internationalisering avekonomin.Kunskapsuppbyggnaden i ligger nu till grund fören omfattande export av gruvmateriel,gruvteknik ochkonsultverksamhet. Med svensk hjälp dras gruvprojektigång där miljökraven är låga och där vinsterna ofta islutändan hamnar hos ett litet skikt i samhället eller hostransnationella bolag istället för att gynna utvecklingen iområden som exploaterats. blir dessa gruvorkonkurrenter till svensk gruvnäring, något som i vissutsträckning uppväger fördelarna med nämnda export.En överdriven koncentration för att tillfredsställa kravenpå snabb kapitalavkastning innebär för gruvnäringen riskför att företagen inte drivs samhällsekonomiskt uthålligtoch ekologiskt riktigt.Behovet av långsiktig planering av utnyttjandet av våranaturresurser gör att det är rimligt att kräva ett avsevärtägarinflytande över dessa resurser. Prospekteringen efternya och industrimineraler måste nu öka.Enligtmineralråvarukommittens betänkande SOU 1989:92 skulleen prospekteringsvolym på per årbehövas för att kompensera för den brytning avädelmetallförekomster som sker exklusiveAitikgruvan.Enligt Industridepartementets budget föreslås till statligprospektering endast för nästa budgetår.Inklusive den privata prospekteringen torde volymen underbudgetåret kunna bli i storleksordningen 120 miljoner kr.För de kommande två budgetåren aviseras 35 miljoner krper år i anslag till NSG. Detta bäddar för en halvering avsvensk gruvverksamhet. Ökade insatser måste i första handinriktas mot kända malmområden i Bergslagen,och . Av regionalpolitiska skäl börsärskild uppmärksamhet ägnas åt stödområdet. Det ärockså viktigt att prospekteringen tar hänsyn till att eventuellgruvverksamhet måste vara förenlig med högt ställdamiljökrav.En total malmprospektering inklusivedjupprospektering skulle vara värdefull och måste på siktgenomföras.En sådan undersökning skulle,förutom att denger arbete,ge en värdefull totalbild av var olika fyndigheterfinns.På kort sikt har troligen de störstamöjligheterna till nyfynd av malm i . I detta län finnsstora arealer grönstenar som har goda möjligheter att föramalmer innehållande koppar och guld. Inom andraområden kan man förväntas hitta brytvärda som förzink,bly och silver. Även industrimineral och material tillexklusiv byggnadssten och prydnadssten kan varaintressanta. Inför ett ökat behov av kalk för användning ikampen mot försurning bör kalkfyndigheter undersökas.Dolomitfyndigheter finns i och Lannavaraområdet.Särskild uppmärksamhet måste ägnas Arjeplog-Arvidsjaurområdet eftersom Laisvallgruvan så småningomtvingas upphöra. De goda möjligheter och det stora intressesom finns för utökad prospektering på vissa håll i landetmåste tas tillvara.Det är mycket olyckligt om mineraljaktenkraftigt reduceras därför att programmet för utökadprospektering nu upphört.Programmet bör förlängas till år1995 och för nästkommande budgetår bör anvisas 0,9miljoner kr. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att till mineralprospekteringanslå ytterligare 15 milj.kr. utöver vad regeringenföreslagit,2. att beslutar att ett särskilt program för''mineraljakt'' bör genomföras åren 1991--1995,3. att beslutar att till ''mineraljakt'' förnästkommande budgetår anslå 0,9 milj.kr.,4. att hos regeringen begär förslag om åtgärderså att prospekteringsvolymen kan öka i enlighet med vadsom anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att särskild uppmärksamhet skallägnas åt prospekteringsinsatser i stödområdet.