ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02N7 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:49 Vissa frågor vid överföringen av verksamheten vid till aktiebolagsform Statens naturskyddade älvsträckorI propositionen om bolagisering (prop1991/92:49) föreslår regeringen att de enligtnaturresurslagen (1987:12) skyddade vattenområden ochälvsträckor som förvaltas av statens vattenfallsverkundantas vid överföringen av affärsverkets tillgångar tillVattenfall AB.Vi hälsar det förslaget med tillfredsställelse. Vårt parti,liberalerna, föreslog i en partimotion(1990/91:N33) med anledning av den förra regeringens såkallade tillväxtproposition (prop 1990/91:97) att Vattenfallsnaturskyddade fallrätter inte skulle överföras till det nyaaktiebolag som då diskuterades. Näringsutskottetsmajoritet ställde sig dock avvisande (1990/91:NU38) ochriksdagen avslog motionen. Därför är det med glädje vi seratt den nya regeringen visar större förståelse förnaturvårdens krav.Enligt propositionen avser chefen förnäringsdepartementet att återkomma med förslag om hurförvaltningen av de aktuella vattenområdena ochälvsträckorna skall organiseras. Vi menar att förvaltningenmåste ske så att de aktuella älvsträckorna garanteras få ettvaraktigt skydd mot utbyggnad i framtiden.Det ligger naturligtvis nära till hands att älvsträckornaoch fallrätterna bör förvaltas av . Detvore i och för sig en godtagbar lösning, men vi vill i dennamotion aktualisera en annan modell.Företrädare för den ideella naturvården har tidigarevisat intresse att förvärva statens naturskyddade fallrätter.Vi tycker att detta är ett intressant uppslag. Vi föreslårdärför att regeringen bör pröva möjligheten att, för ensymbolisk summa, överlåta de enligt naturresurslagennaturskyddade vattenområdena och älvsträckorna till enstiftelse, som skulle bildas för ändamålet att ge områdenaett varaktigt skydd. Stiftelsens grundare kunde lämpligenvara ideella naturvårds- och miljöorganisationer samtkungliga . Regeringen bör undersökaintresset hos nämnda organisationer att bilda en sådanstiftelse och bistå med den hjälp som kan vara nödvändigvid bildandet.De outbyggda älvarna är unika även vid en internationelljämförelse. Övriga orörda älvsträckor har också de ett stortvärde för naturvården. Vårt land har en viktig uppgift attbevara denna hotade naturtyp. Med den modell vi skisserathär ges de aktuella vattenområdena och älvsträckorna ettvaraktigt skydd mot exploatering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överföra statensvattenområden och älvsträckor som skyddas enligtnaturresurslagen till en för ändamålet särskilt bildadstiftelse.
mot · GF02N8 · 1991-11-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:51 En ny småföretagspolitik syftar bl.a. tillatt decentraliseraansvaret för planläggning och lokal miljö tillkommunernage förutsättning för de boende att delta iplaneringen och därigenom påverka utformningen avnärmiljönge en starkare ställning för sociala ochekonomiska hänsyn i planering och byggande.För att tillgodose de övergripande målsättningarna ilagen ger PBL kommunen möjligheter att i detaljplanreglera byggnaders användning. Kommunen kanexempelvis ange att mark kan användas för allmäntändamål exempelvis barnstuga eller detaljhandel.I proposition 1991/92:51 föreslås att möjligheten förkommunen att ange var detaljhandel bör finnas skallavskaffas. Regeringen anser att konkurrens skall betraktassom ett intresse som skall beaktas vid planläggning ochlokalisering av bebyggelse.Konkurrens inom handeln är viktig. Detta betonas ocksåi lagstiftningen. har tidigare uttalat attkonkurrensfrågan vid handelsetableringar uppmärksammasså att detta intresse så långt möjligt tillgodoses. Det är ocksåviktigt att den kvalité i bostadsområden som närbutikerutgör får möjlighet att existera. Dessa butiker ligger oftastinom gångavstånd och kan utnyttjas av alla, även ickebilburna.Om propositionens krav på konkurrens resulterade i flerlivsmedelsbutiker i samma bostadsområde skulle förslagetvara positivt. Erfarenheter från vissa kommuner visar atttyvärr är konsekvensen det motsatta. Detaljhandelnetablerar sig inte där människor bor, utan på platser medstor koncentration av olika affärer. Resultatet blir attmänniskor har svårt att nå dagligvarorna. Kommunerna fårstora svårigheter att värna om de svagarekonsumentgrupperna. Barnfamiljer, äldre ochhandikappade utan bil har få möjligheter att ta tillvara depositiva effekter som möjligen en friare etablering avdetaljhandeln kan ge enskilda konsumenter. I ställetbelastas kommunernas resurser för ökad hemtjänst,som bostadsområderna utarmas på ett vitaltkommersiellt och socialt liv.Kommunerna bör som ha möjlighet att avgöra,inom ramen för den fysiska planeringen, vilken mark sombör reserveras för handels- och industriändamål utan attkonkurrensen begränsas.Beträffande införandet av konkurrensfrågan som ettallmänt intresse i första paragrafen, skulle det betyda attinte bara detaljhandelskonkurrensen skulle främjas, allkonkurrens om marken skulle i så fall främjas. Detta stridermot det grundläggande syftet med planlagstiftningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1991/92:51 vad avserändring i .
mot · GF02Sf11 · 1991-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:40 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. I samband med förändringarna avsjukpenningförsäkringen och övergången till enarbetsgivaravgift med de möjliga rationaliseringar på deallmänna försäkringskassorna som resultat därav, bör ocksåskyldigheten att rapportera de korta sjukfallen, d.v.s.sjukfallen som omfattar , tas bort.Vid behandlingen av förslaget om en sjuklön beslöts attarbetsgivarna skall lämna uppgifter om sjukfall som fallerinom ramen för arbetsgivarperioden, d.v.s. de . Som skäl härför hänvisades bl.a. till risken förmissbruk i form av otillbörligt utnyttjande av den tillfälligaföräldrapenningen, samt vikten av statistiska uppgifter.För det första kan risken vad gäller missbruk lättundvikas genom att ett arbetsgivarinträde införs i dentillfälliga föräldrapenningen.Vad avser nödvändigheten av statistiska uppgifter kanRiksförsäkringsverket få dessa genom stickprovskontroller. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rapporteringsskyldigheten avkorta sjukfall.
mot · GF02Sf13 · 1991-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:40 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. Begreppet sjukperiodBegreppet sjukperiod diskuterades isocialförsäkringsutskottets betänkande 1990/91:SfU16 omrehabilitering. Då uttalade man att de sänktakompensationsnivåerna av ensjukperiod medfört att det blivit svårare förförsäkringskassorna att motivera sjukskrivna personer attåtervända till arbetsplatsen för ett arbetsförsök. Omarbetsförsöket kom att misslyckas, skullekompensationsnivån för sjukpenningen under de följandetre månaderna sänkas.Socialförsäkringsutskottet ansåg att det var angeläget attbegreppet sjukperiod ytterligare belystes, och attregeringen borde överväga om och i vilken form särskildaföreskrifter bör utfärdas. Frågan lyftes åter i utskottetsbetänkande /91:SfU18 om sjuklön m.m.PropositionenI proposition 1991/92:40 har regeringen behandlat fråganom beräkning av sjukpenning vid avbrott i rehabilitering.Däremot förbigår regeringen de påtalade problemen vidarbetsförsök. Frågan hänvisas till en utredning som skallutarbeta förslag om införande av karensdagar isjukförsäkringen m.m.Vi anser att en sådan fördröjning av åtgärder inte kangodtas. Erfarenheterna av de sjukpenningregler som gälltsedan den 1 mars 1991 visar att det behövs omedelbaraåtgärder för att undvika detta hinder i arbetet med attförkorta sjukskrivningstiderna. Nuvarande regel att nysjukperiod med lägre sjukpenning gäller efteren återgång i arbetet, drabbar den som försöker följaintentionerna att så snabbt som möjligt gå tillbaka i arbetemen som får ett sjukdomsåterfall. Denna erfarenhet blevsnabbt allmänt känd med förlängda sjukperioder somresultat.Vi menar att definitionen av sjukperiod i lagen omallmän försäkring bör kompletteras och ges en sådaninnebörd att om en försäkrad insjuknar igen inom femkalenderdagar från närmast medsjukpenning, skall det anses utgöra en fortsättning på denföregående sjukperioden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begreppet sjukperiod i lagen omallmän försäkring.
mot · GF02Sf16 · 1991-11-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:72 Sänkt socialavgift till sjukförsäkringen skall ett nytt sjuklönesystem med s.k.arbetsgivarinträde införas. Arbetsgivarna får då svara förkostnaderna för sjuklön av varjesjukdomsfall (den s.k. sjuklöneperioden). Som gruppkompenseras arbetsgivarna för sina ökade kostnader genomen generell sänkning av arbetsgivaravgiften. Detta innebäratt företag med låg sjukfrånvaro vinner på reformen, medanföretag med hög sjukfrånvaro förlorar på den. En annanföljd är att reduceringen av försäkringen innebär ett ökatrisktagande för samtliga företag.Enligt uppfattning finns det ett flertalstarka skäl mot en förändring av gällandesjukförsäkringsvillkor. Ett av de främsta är att det finns ettnaturligt behov av ett försäkringssystem på detta område. Isärskilt hög grad gäller detta för småföretagen där relativtbegränsade förändringar i sjukfrånvaron kan ge upphov tillomfattande ekonomiska konsekvenser.Småföretagen framställdes på ett tidigt stadium somreformens vinnare. Deras oro har emellertid efterhandtilltagit. Framförallt för småföretagen ökar ju riskmomentetnär de på egen hand måste stå för kostnaderna försjukfrånvaron.Vänsterpartiet upprepar sitt nej till en sjuklöneperiodför arbetsgivarna och därmed en sänkt socialavgift tillsjukförsäkringen. Om regeringen driver igenom förslagetom en sjuklöneperiod anser att införandetbör flyttas fram till , så att konsekvensernakan utredas och åtgärder sättas in för att klara de problemsom uppstår för småföretagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1991/92:72om sänkt socialavgift till sjukförsäkringen,2. att , vid avslag på yrkande 1, hos regeringenbegär att införandet av en sjuklöneperiod träder i kraft förstden enligt vad i motionen anförts om problemenför småföretagen.
mot · GF02Sf4 · 1991-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:30 En särskild I propositionen sägs att nämndens kansli bör lokaliserastill eller omedelbara närhet. Viinstämmer i regeringens motiv för sitt förslag.Mot bakgrund av att kommun under de senasteåren har mist många statliga verksamheter och arbetsplatseranser vi att den nya börlokaliseras dit.Inom loppet av har statens arbetsmarknadsnämndoch försäkringsrätten för , med tillsammansca 200 anställda, flyttat från kommunen. Därtill kommer attt.ex. Marinkommando Ost på aviserarneddragningar med flera hundra anställda de närmaste årenoch att kontinuerligt minskar sin arbetsstyrka iHaninge. I samtliga fall har personalen uttalat önskemål omatt få stanna i . Det betyder att det i finnsvälutbildad personal med erfarenhet av arbete vid såväldomstol som andra verksamheter.Vi anser att staten skall ta ansvar för att förlägga annanverksamhet till när så stora förändringar, som demvi redovisat, har skett.I finns lämpliga lokaler förutlänningsnämndens verksamhet. Som exempel kannämnas de lokaler som försäkringsrätten lämnar och somvid behov kan utökas ytterligare. De ligger i nära anslutningtill pendeltågsstationen i Centrum.De allmänna kommunikationerna med är välutbyggda. Pendeltåg med god turtäthet tar tillStockholms Central. Bilresenärer erbjuds motorväg ochmycket bra in- och utfartsleder till City.För den som vill flytta till finns godamöjligheter att finna en bostad där. Kommunen har ett riktkultur- och fritidsutbud och kan erbjuda god kommunalservice när det gäller t.ex. skolor och barnomsorg. Denkommersiella servicen är väl utbyggd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den nya utlänningsnämndenskansli bör lokaliseras till kommun.
mot · GF02Sf5 · 1991-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:30 En särskild I en interpellationsdebatt uttalade LailaFreivalds bl a:Jag är medveten om att kommun i hög gradkommit att drabbas av effekterna avstrukturomvandlingarna inom den offentliga sektorn. Inomregeringskansliet pågår därför konkreta övervägandenbeträffande möjligheterna att lokalisera någon annanmyndighet än en domstol till Haninge.Frågan gällde då Länsrättens eventuella delning eftersammanslagningen med . finns ettutomordentligt tillfälle att förverkliga dessa ''konkretaöverväganden'' när en särskild nämnd förutlänningsärenden skall inrättas.I en rad utredningar och uttalanden haruppmärksammats den obalans som råder mellan norra ochsödra . är en av de kommuner somdrabbats hårdast när det gäller minskade arbetstillfällen.Inom loppet av har kommun förlorat tvåcentrala statliga myndigheter -- () och Försäkringsrätten förMellansverige (FRM) -- med tillsammans ca 200 anställda.Därtill kommer att Marinkommando Ost på Musköaviserar nerdragningar med flera hundra anställda denärmaste åren och att drar ner sin arbetsstyrka iHaninge. Staten bör rimligtvis ta samma arbetsgivaransvarsom man kräver att privata arbetsgivare skall ta och somman kritiserar när de försummar att göra.Förutom de arbetsmarknadspolitiska skälen till att dennya nämnden bör lokaliseras till finns också en radförutsättningar som på olika sätt smidigt kan medverka tillett snabbt igångsättande av verksamheten.De utmärkta lokaler Försäkringsrätten lämnar kanomedelbart tas i bruk. De är dessutom belägna alldeles ianslutning till pendeltågsstationen. Kommunen harutmärkta kommunikationer -- både pendeltåg ochmotorväg.Tillgång till välutbildad personal finns när FRM lämnatoch kommunen kan också medverka vid bostadsanskaffningför den personal som vill flytta till vid enlokalisering. Allt talar för att den särskilda nämnden förutlänningsärenden skulle få mycket bra arbetsmöjligheter iHaninge. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av den till .
mot · GF02Sf6 · 1991-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:30 En särskild ger sitt stöd åt förslaget att utlänningsochmedborgarskapsärenden skall överprövas av enutlänningsnämnd istället för regeringen.Utlänningsnämndens uppgifterDet kan inte godtas att ärenden som bedöms vara avsärskild vikt för ledning av rättstillämpningen får prövas avregeringen istället för . En sådan regelskulle leda till en uppsplittring av ansvaret för tillämpadpraxis, vilket vore olyckligt. Dessa ärenden bör såledeshandläggas av utlänningsnämnden.Inte heller kan den föreslagna regleringen godtas vadgäller ärenden som har säkerhets- eller utrikespolitiskaberöringspunkter. Endast om ärendet bedöms ha väsentligbetydelse för rikets säkerhet eller annars allmän säkerheteller för rikets förhållande till främmande makt ellermellanfolklig organisation bör ärendet få överlämnas tillregeringen för avgörande.Nämndens arbetsformerVänsterpartiet motsätter sig förslaget att ordförandenskall ha rätt att meddela beslut på nämndens vägnar vidavgörandet av ett ärende i sak om prövningen är av enkelbeskaffenhet. En sådan ordning skulle få den effekten attlekmännen får svårare att hävda en annan mening änordföranden i de ärenden där de medverkar.Det är oroväckande när det i propositionen föreslås attföredragningen vid nämndsammanträdena bör kunnarationaliseras och inriktas på de i ärendet betydelsefullaeller tveksamma frågorna. Det är nödvändigt attförfarandet inför nämnden blir tillräckligt grundligt ochrättssäkert. bör ett kontradiktoriskt förfarandeeftersträvas, vilket ger de bästa rättssäkerhetsgarantierna.De nu gällande bestämmelserna om muntlighandläggning tillämpas nästan aldrig. Därför är det orimligtatt föreslå att samma regel skall gälla i utlänningsnämndensom nu gäller hos invandrarverket. Rätten till muntligtförfarande är utomordentligt betydelsefull för att garanterarättssäkerheten i förfarandet och har inte allsuppmärksammats på det sätt som är motiverat ipropositionen.Vänsterpartiet anser att det är betydligt viktigare att delekmän som skall ingå i nämnden har goda insikter i ochintresse för mänskliga rättigheter och samhällsförhållandeni främmande länder än att den geografiska representativitetuppnås som regeringen betraktar som väsentligast. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avslå förslaget till ny lydelseav 7 kap. 11§ andra stycket3 utlänningslagen,2. att beslutar att 7 kap. 11§ andra stycket2 utlänningslagen skall ha följande lydelse:------ ärendet bedöms ha väsentlig betydelse för riketssäkerhet eller annars för den allmänna säkerheten eller förrikets förhållande till främmande makt eller mellanfolkligorganisation,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt för ordföranden att pånämndens vägnar avgöra ärenden i sak,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av ett grundligtoch rättssäkert förfarande inför nämnden,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om muntlig handläggning hosnämnden,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lekmännens insikter.
mot · GF02Sf7 · 1991-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:30 En särskild Av regeringsförklaringen framgår tydligt att invandrar-och flyktingpolitiken skall föras i en anda avinternationalism och humanitet. Det är därför viktigt attinförandet av en särskild äveninnebär en ökad rättstrygghet och ett vaktslående av demänskliga rättigheterna för de invandrare och flyktingarsom söker sig till vårt land. Den fördainvandrarpolitiken har misslyckats och många flyktingarsrättssäkerhet har åsidosatts. Solidariteten med förföljda ochutsatta människor måste få ett kraftigare stöd i vårt land.Systemfelen i flyktingmottagandet måste därför snaraståtgärdas.Ordförandenas kvalifikationerJag anser därför att ett absolut kompetenskrav påordförandena i den nu föreslagna --som blir en självständig myndighet för överprövning avutlännings- och medborgarskapsärenden -- är att dessa äreller har varit ordinarie domare. I propositionen har manfrångått kravet som framförts av flera remissinstanser omett domstolsförfarande. Än viktigare blir då att slå vakt omdomarerfarenhet. Av diskrimineringsombudsmannensskrivelse till förra justitieministern framgår följande:Det är också så att flyktingskapsbestämningen ocharbetet som hör samman med detta -- vilka uppgifter åvilarinvandrarverket -- aldrig tillförts judiciell kompetens av detslag som finns i domstolar för att vinna klarhet, konsekvens,snabbhet och rättssäkerhet.Dessutom kan tilläggas att många flyktingärenden ställerhöga krav på bevisvärdering för att tillgodoserättssäkerheten.Bakom kravet om att ordförandena förutlänningsnämnden ska vara eller ha varit ordinarie domareställer sig också bl.a. Hovrätten för , Svenskaavdelningen av ,Svenska Röda Korset, och Svenskaflyktingrådet.Krav på muntlig handläggningMuntlig handläggning ska tillämpas iutlänningsnämnden enligt samma lagrum som gäller förmuntlig handläggning hos invandrarverket föreslås ipropositionen. hör muntlig handläggning hosinvandrarverket till undantagen. Detta gäller även i de fallnär utlänningen begärt detta. Det blir därför ettrenlighetskrav att denna praxis förändras omrättstryggheten skall garanteras. Kravet måste vara attmuntlig handläggning ska vara regel istället för undantagbåde hos invandrarverket och . Förslagtill ändring av lagtexten 11 kap 1§ enl följande: Utlänning ska ha rätt till muntlighandläggning när denne så begär, när frågan omuppehållstillstånd avgörs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetenskrav på attordförandena i är eller har varitordinarie domare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på muntlig handläggning.
mot · GF02Sf8 · 1991-11-05 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:30 En särskild Lokalisering av utlänningsnämndenPropositionen föreslår att en friståendeutlänningsnämnd inrättas med uppgift att ta överhandläggningen av besvärsärenden från regeringen. Dettaförslag instämmer vi i.När det sedan gäller lokaliseringen av nämnden anförstatsrådet i propositionen att nämnden av rekryteringsskäl och på grund av behovetav kontakter med skilda delar av börlokaliseras till eller omedelbaranärhet.På denna punkt har vi en helt annan uppfattning. Vianser att en lokalisering till skulle innebära enrad fördelar, bl.a. effektivare och rationellare handläggningsamt avsevärda samordningsvinster.Asylprövningskommittén menade att den nya nämnden,med tanke på kostnaderna, inte skulle vara administrativtfristående utan utnyttja de fördelar som en knytning till envärdmyndighet kan innebära. Samordningsvinsterna äruppenbara avseende administrativa, ekonomiska ochkamerala funktioner. Närmast tänkbara alternativet menarvi är i Norrköping.En självklar och obestridlig fördel vid lokalisering avutlänningsnämnden till är närheten mellannämnden och . och att arbeta med samma material, sammautredningar. Transportsträckan av konfidentiellt materialmellan myndigheterna kommer att minimeras. Närhetenverkar också i riktning mot snabbare handläggning, vilketär ett viktigt mål i sig. Fördelarna blir allra tydligast då detär extra bråttom, t.ex. då förvarstagande föreligger.I finns också tillgång till personal med denspeciella utbildning och erfarenhet som krävs för bådaverksamheterna. räknar med ett visstpersonalöverskott, vilket en lokalisering till Norrköpingskulle kunna dra fördel av.En annan viktig personalpolitisk fråga ärpersonalutveckling och personalutbildning. Detta kanockså lösas i samverkan mellan och nämnden medsamordningsvinster som följd. Tillgången till SIVsländerinformation är av stort värde.Ytterligare administrativa fördelar är ett gemensamtdatastöd som skulle underlätta och effektiviseraverksamheten. Detsamma gäller en gemensam och därmedrationellare arkivering.Till detta kan läggas att i ärlokalkostnaderna avsevärt lägre än i stort antal viktiga argument talar för att enlokalisering av till geroptimala förutsättningar för effektivitet och långtgåendesamordningsvinster.Enligt vår mening är det nu dags att fullfölja det arbetesom inleddes att göra tillinvandrings- och invandrarpolitikens centrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avutlänningsnämnden till .