mot · GE02Bo402 · 1991-01-25 00:00:00 — I stället för att kunna fåränteavkastning på fonderade medel skall företagen alltsåi fortsättningen låna pengar till underhållet. På längre siktkommer detta system att leda till kraftiga hyreshöjningar dåreparationslånen skall återbetalas. Framtida hyresgäster fårbetala den förslitning dagens hyresgäster svarar för.Vad som krävs är ett system med fasta spelregler, somkan fungera , och som gör det möjligt attfinansiera såväl det kortsiktiga som det långsiktigafastighetsunderhållet ur hyresinkomsterna från fastigheten.Ett sådant system förutsätter för det första en hyressättningsom ger utrymme även för de långsiktigaunderhållskostnaderna och för det andra en möjlighet förfastighetsägaren att fondera de medel som flyter in.Vi föreslår att det införs en rätt för fastighetsägare attgöra skattefria avsättningar till reparationsfonder. Dessafonder skall vara knutna till viss fastighet och de fonderademedlen skall endast kunna lyftas för renovering ochmodernisering av fastigheten. En konsekvens av vårtförslag är att hyreshöjningar kan hållas tillbaka i renoveradefastigheter. Ett system med sådana fastighetsanknutnareparationsfonder leder vidare till en kraftig begränsning avnuvarande detaljreglering och lånebyråkrati.Beträffande småhus bör en avdragsrätt för reparationerinföras. En sådan avdragsrätt skulle verksamt bidraga till attstävja det så kallade svartjobberiet. En rätt till avdrag förstyrkta lönekostnader upp till exempelvis perår skulle sannolikt inte leda till något skattebortfall. Dettaberoende på de positiva effekterna vad gäller redovisningav uppburna inkomster.BosparandeDet finns ett stort behov av att öka det långsiktigtbundna, enskilda sparandet i . Det bör mot dennabakgrund skapas nya och attraktiva former förmålsparande -- till exempel sparande i aktiefonder -- tillegen bostad i form av ägt småhus eller bostadsrätt. Ökar detenskilda bosparandet minskar lånebehovet tillbostadssektorn. En annan följd är att månadsutgifterna förden boende blir lägre, eftersom en större del avbostadskostnaden kan betalas kontant med sparade medel.Ägande medför också regelmässigt bättre hushållning ochdärmed lägre kostnader för drift och underhåll av bostaden.Normer och byggregleringEn avreglering av svensk bostadspolitik är nödvändig.Moderata Samlingspartiet har riktat kritikmot komplexet av byggnormer på grund av dess omfång ochdärför att råd och krav blandas. Dessutom innebär mångaav kraven onödig, kostnadsdrivande ochutvecklingshämmande detaljreglering. Från och med den 1januari har hittillsvarande normsamling (SvenskByggnorm) upphört att gälla. Den har ersatts med nya ochnågot mindre detaljreglerande bestämmelser(Nybyggnadsregler). Enligt vår uppfattning är dennaomarbetning otillräcklig. Antalet bestämmelser måstereduceras betydligt mer och helt utformas somfunktionskrav. Bestämmelserna bör dessutom samordnasmed de regler som gäller inom EG. En sådan förändringskulle främja nytänkande och ett bättre byggande i vårtland.Regeringens tidigare beslut att förlänga det år 1986införda stoppet för annat byggande än bostäder istorstadsområdena måste hävas. Företag med godlönsamhet kan inte bygga ut sin kapacitet. Förhoppningenatt regleringen skulle resultera i ett avsevärt ökatbostadsbyggande har inte heller infriats.Denna reglering har i kombination med den direktskadliga särskilda investeringsskatten för kontor resulterati kostnadsökningar för både företag och enskilda samt attöver 15 000 jobb i , som annars skapats,inte tillkommit. Denna skatt måste omgående avskaffas.1987 genomdrev socialistiska majoritet lagenom bostadsanvisningsrätt. Lagen präglas avsedvanlig socialistisk övertro på politikers och byråkratersförmåga att häva en bristsituation, som de själva skapatgenom olika regleringar. Bostadsanvisningslagen skaparinte några bostäder. Lägenhetsbyten ochandrahandsuthyrningar försvåras. Den svarta eller gråbostadsmarknaden växer än mer. Enligt vår uppfattning börriksdagen upphäva lagen om anvisning av bostäder.FastighetsskattNär ännu var ett agrarsamhälle betraktadesmark inte bara som en form av förmögenhet utan som denavgörande produktionsresursen. Att beskatta ägande avmark uppfattades därför huvudsakligen som att beskattaproduktionsförmåga, det vill säga (potentiell) inkomst.Mark ansågs självklart ha en förmåga att kontinuerligtgenerera en avkastning som kunde beskattas.I dag är det inte längre så, men gamla tänkesätt ochregelsystem har fått ett eget liv och påverkar fortfarandeutformningen av lagstiftningen. Värdet på fastigheter, husoch mark avspeglar i allmänhet inte någon avkastning.Skatten måste därför betalas med inkomster från helt andrahåll.Fastighetstaxeringarna och -beskattningen är utformadesom om höga överlåtelsepriser avspeglade en motsvarandeförmåga att generera löpande inkomster och en förmåga attbetala löpande skatter, vilket alltså inte är fallet.En bostadsfastighet representerar för sin ägare tvåvärden: det uppenbara att han har någonstans att bo, ochett förmögenhetsvärde. Det kontanta avkastningsvärdet äri de allra flesta fall lika med noll.Det finns ingen principiell anledning att beskatta enfastighets förmögenhetsvärde på något annat sätt än annanförmögenhet. Från principiell synpunkt saknas skäl bådeför en separat fastighetsskatt utöver förmögenhetsskatten,och för en lindrigare beskattning än för annan förmögenhet.Å andra sidan finns det skäl för statsmakterna att stimuleralångsiktigt bundet sparande i form av bland annat boende.Beskattningen skall inte påverkas av vem som äger enfastighet. Oavsett om en enskild person eller någon form avföretag eller förening är ägare bör beskattningen varaneutral.Det saknas således bärande motiv för att beskattaboendet i sig. Denna principiella uppfattning framstår somän klarare när man, som i vårt land, tvingats motiverautökade boendesubventioner med hänvisning till den högaboendebeskattningen. Av statsfinansiella skäl är det intemöjligt att avskaffa all fastighetsskatt.Färdriktningen måste emellertid vara klar och entydig.Ett första steg bör vara att avskaffa en tredjedel avfastighetsskatten under kommande budgetår. Detta innebären skattesänkning med omkring 2,9 miljarder kronor.Fastighetsskattens nivå bör därefter stegvis minskas underde följande budgetåren.Den skulle utgöra ett viktigt led i den nödvändigasänkningen av det alltför höga skattetrycket i Sverige.Den skulle innebära en påtaglig minskning av denbelastning på boendet som följt av den genomfördaskatteomläggningen. Denna har ju medfört att såväl hyrorsom kostnaden för boende i eget hem stigit markant.En sänkt fastighetsskatt skulle vidare möjliggöra attmänniskorna själva kunde betala en större del av övrigakostnader för boende. Behovet av bostadsbidrag till olikagrupper av boende skulle således minska. Detta skulle förövrigt innebära ansenliga besparingar för såväl stat somkommun.I december 1990 beslutade en majoritet i attdet skall införas ett nytt investeringsbidrag förbostadsbyggande. Bidraget skall utgöra kompensation förökade kostnader till följd av de slopade reduceringsreglernaför mervärdeskatt för byggnads- och anläggningsarbeten. Ibudgetpropositionen har regeringen beräknat attkostnaderna för investeringsbidraget kommer att uppgå till5,för kommande budgetår.Investeringsbidraget utgör en del i den nyligengenomförda skatteomläggningen, vars finansieringModerata Samlingspartiet i stora delar motsatte sig. Den avoss föreslagna sänkningen av fastighetsskatten börfinansieras genom att det ovan nämnda investeringsbidragetför bostadsbyggande avskaffas.Det kan hävdas att om det nämnda investeringsbidragetinte kommer att utgå detta kan leda till minskatbostadsbyggande. Det uteblivna bidraget torde dock endasti relativt ringa mån påverka kostnaderna i nyproduktionen.Kapitalkostnaderna per bostad ökar med mindre än 100 000kronor, vilkas subventionerade lån måste förräntas genomhögre boendekostnader. Med dagens regler motsvarar dettaknappt . Detta motverkas mer än välav de kostnadssänkande effekterna av våra förslag omavregleringar och införande av ett enhetslån.Det framstår emellertid som troligt att bostadsbyggandetunder alla omständigheter kommer att minska. Betydelsenav detta bör dock inte överdrivas. Så som ovan anförts har vii flest bostäder i förhållande till folkmängden i helavärlden: 4 miljoner bostäder på 3,7 miljoner hushåll. Igenomsnitt har varje invånare ca bostadsyta.Enligt vår mening är därför problemet inte i första handbristen på bostäder utan den låga rörligheten påbostadsmarknaden. Ökad rörlighet kommer att medföraökade möjligheter för bostadssökande att finna en bostad.Så som framgår nedan föreslås från vår sida att den såkallade flyttskatten vid bostadsbyte skall avskaffas. Dettakommer väsentligt att öka rörligheten påbostadsmarknaden.Frågan om bostadsbyggandets utveckling måste vidareses mot bakgrund av de ekonomisk-politiska förslagModerata Samlingspartiet presenterat. De skulle blandannat leda till lägre räntor, vilket i sig är ägnat att stimulerabyggverksamheten, eftersom boendekostnaderna tillövervägande del består av kapitalkostnader i dagensnyproduktion.Flyttskatten avskaffasBostäder träffas inte bara av löpande beskattning i formav fastighetsskatt och förmögenhetsskatt, utan också avrealisationsvinstbeskattning vid försäljning. Skatten kallasofta flyttskatt, eftersom den drabbar den som säljer enbostad för att flytta till en annan.Nybyggande av bostäder kommer alltid att svara för enmycket liten del av det totala beståndet, endast någonprocent. På en fungerande bostadsmarknad användsbefintliga bostäder på ett ändamålsenligt sätt. Med andraord är det en stor fördel för oss alla om fler människor finnerdet naturligt att byta bostad allt eftersom deras förhållandenförändras.En förutsättning för att människor skall varaintresserade av att byta bostad när familjen blir större ellermindre är naturligtvis att de uppfattar det som att de självahar någon fördel av det. Så är det dock ofta inte i dag.Tvärtom drabbas många av både flyttskatt och högreboendekostnader i den nya bostaden.Flyttskatten är destruktiv genom att den försvårar elleromöjliggör för människor att byta bostad när de önskar.Sverige har redan världens högsta bostadsstandard om manräknar antalet bostäder per tusen invånare. Trots det är det'bostadsbrist'' på många orter. Och trots det finns tillexempel pensionärer som inte kan byta från en störrelägenhet några trappor upp till en mindre lägenhet påbottenplanet för att det blir för dyrt. Vid en internationelljämförelse kan man konstatera att i finns ingenreavinstskatt innehav. I , ochVästtyskland går gränsen vid , och i vid ett år.Belgien, , och haröver huvud taget ingen reavinstbeskattning av bostäder.De som drabbas direkt av effekterna av den orättvisaflyttskatten är bland andra de många barnfamiljer somskulle vilja komma in på småhusmarknaden eller sombehöver ett större hus. Men även de tiotusentals ungdomarsom saknar egen bostad drabbas, eftersom de mindrelägenheter de i första hand efterfrågar är upptagna avsmåhusköande barnfamiljer.Enligt vår uppfattning måste dessa orättvisor elimineras.Från och med 1992 skall realisationsvinster beskattas efterfull indexuppräkning av anskaffningsvärdet somde så kallade takreglerna justeras i motsvarande mån.Uppskovsmöjligheterna skall återinföras och tillämpas försåväl egna småhus som bostadsrätter. Hela systemet förbeskattning av realisationsvinster vid försäljning avbostäder bör bli föremål för en särskild utredning. Därvidbör strävan vara att avskaffa flyttskatten, annat än möjligenvid korta innehav. Hur detta tekniskt skall utformas börövervägas i samband med en genomgripande översyn avhela kapitalvinstbeskattningen.Förköp, expropriation och markvillkorSocialdemokraterna har genom olika lagar lyckatsgenomdriva en gradvis urholkning av äganderättensinnehåll i vårt land. Exempel på lagstiftning med sådaninnebörd är PBL, expropriationslagstiftningen ochförköpslagen.Moderata Samlingspartiets grundläggande uppfattningär att med markägande skall följa rätten att bestämma överegendomen, att bruka, bebygga och sälja den, m.m. Statenseller kommunernas inskränkningar i enskilda markägaresrätt får endast ske på följande grunder:för att skyddaandra människor till liv, hälsa och säkerhet,för att skyddamiljön och naturen,för att kunna genomföra för landeteller kommunen ytterst angelägna uppgifter.Då markägares rätt inskränks skall utgångspunkten varaatt full ekonomisk gottgörelse utgår.Förköpslagen infördes . Den harsedan dess byggts ut alltmer och omfattar nu ett stort antalförköpsgrunder. Det kommunala planmonopolet,expropriationslagen och överlägsna ekonomiska ochpersonella resurser ger kommunerna en mycket starkställning gentemot de enskilda fastighetsägarna.Kommunerna har härigenom möjlighet att genomföra sinaplaner utan att behöva ta till förköpsmöjligheterna.Förköpslagen bör därför avskaffas.Expropriation skall kunna tillgripas endast omkommunen har ett nödvändigt och påvisbart behov avaktuell fastighet inom snar framtid. Kommunen skall därvidbetala det fulla marknadsvärdet för fastigheten samt ersättaägaren för de kostnader som uppkommer genomexpropriationen.Markvillkoret, som innebär att statliga bostadslån inteutgår om inte kommunen upplåtit marken eller själv ägerden, leder till att enskilt byggande ytterligare stryps.Markvillkoret är ett inslag i de socialdemokratiskasträvandena att skapa en total planhushållningpå bostadsområdet. Exploatering och byggande i privat regiförsvåras. Markvillkoret bör därföravskaffas.I motionen har lagts fram förslag som medförlagändringar. Det bör ankomma på vederbörande utskottatt utforma sådana ändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ägande och ansvar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att boende i eget hem inte skallmissgynnas,3. att beslutar avskaffa möjligheten att bildanya tomträtter,4. att beslutar ändra strandskyddsreglerna ienlighet med vad i motionen föreslagits,5. att hos regeringen begär förslag ominförande av ägarlägenheter i enlighet medägarlägenhetsutredningens betänkande Ägarlägenheter(SOU 1982:40),6. att beslutar ändra lagen (1975:1132) omförvärv av hyresfastighet m.m. så att krav omförvärvstillstånd -- utöver nu gällande undantag -- inteheller skall gälla en riksorganisation eller regionalorganisation för bostadsrättsföreningar,7. att beslutar ändra bostadsrättslagen(1971:479) så att nuvarande regler om möjlighet för HSBoch att tillämpa hembudsskyldighet avskaffas,8. att beslutar ändra lagen (1982:352) om rätttill fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätta) så att lagen inte skall gälla om fastigheten innehållerfärre än tre lägenheter,b) så att s.k. intresseanmälan skall kunna göras även avhyresgäster boende i allmännyttiga bostadsföretag,9. att avskaffar den s.k. att hos regeringen begär förslag om ändringi hyreslagstiftningen så att lägesfaktorn ges ökad vikt,11. att ändrar hyresförhandlingslagen så attden enskilde hyresgästen ges förhandlingsrätt,[att hos regeringen begär förslag innebärandeatt hyresnämnd och bostadsdomstol avskaffas och ärendenaöverförs till allmän domstol,1]12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låne- ochfinansieringsreglerna skall vara lika för alla fastigheteroavsett vem som äger dem,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om att de kommunalabostadsföretagen skall beskattas enligt konventionellmetod,2]13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ombildning av allmännyttan,14. att beslutar upphäva det s.k.räntelånesystemet,15. att hos regeringen begär förslag om ettbostadsfinansieringssystem lika för alla upplåtelseformer,byggt på s.k. enhetslån,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande avlänsbostadsnämnderna och StatensBostadsfinansieringsaktiebolag,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stegvis avskaffande avräntebidrag,18. att beslutar avskaffa systemet med statligalån och bidrag till reparationer och underhåll av hyreshus ienlighet med vad i motionen förordats,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en rätt för fastighetsägare attgöra skattefria avsättningar till reparationsfonder,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om avdragsrätt för reparationer ismåhus,2][att som sin mening ger regeringen till kännaatt system för bosparande bör införas i enlighet med vad imotionen förordats,3]19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen förordats om utformningen av boverketsnybyggnadsregler,20. att beslutar avskaffa lagen (1971:1204) ombyggnadstillstånd m.m.,[att beslutar avskaffa den särskildainvesteringsskatten för kontor i enlighet med vad imotionen anförts,2]21. att upphäver lagen om kommunalbostadsanvisningsrätt,[att beslutar avskaffa en tredjedel avfastighetsskatten i enlighet med vad i motionenanförts,2][att hos regeringen begär förslag om ändradrealisationsvinstbeskattning av fastigheter syftande till attflyttskatten avskaffas i enlighet med vad i motionenanförts,2]22. att beslutar avskaffa förköpslagen(1967:868),23. att hos regeringen begär förslag till ändringi expropriationslagstiftningen i enlighet med vad i motionenanförts,24. att beslutar avskaffa det s.k. markvillkoret.