mot · GE02Sk410 · 1991-01-25 00:00:00 — Förvärvskälleindelningen vid samverkan mellan näringsidkare Omställningen av jordbruket från traditionelllivsmedelsproduktion till andra produktionsinriktningarkräver ofta stora investeringar och därmed samverkanmellan flera lantbrukare. Det kan gälla allt från investeringi marknadsföring av gårdarna inom turistnäringen tillenergiproduktion. Samverkan mellan flera näringsidkare istörre projekt är något som samhället bör stimulera. Det ärett viktigt komplement till de stora företagen som ofta harandra prioriteringar i fråga om till exempel lokaliseringenav sin verksamhet.Det är av största betydelse att kostnaderna för denna typav gemensamma framtidsinvesteringar kan finansieras medobeskattade vinstmedel. Så är emellertid inte förnärvarande fallet.En näringsidkare som gör en investering i en anläggningi den egna näringsverksamheten får med skatterättsligverkan skriva av anläggningen i sina räkenskaper. Han fåri verksamheten också göra avdrag för räntekostnader ochandra driftskostnader som är hänförliga tillnyinvesteringen. Det innebär alltså att den redan pågåendeverksamheten i förvärvskällan finansierar utbyggnaden iverksamheten. Anta i stället det fallet attinvesteringsutgiften är så stor att den måste ske i samverkanmed en eller fler andra näringsidkare. Då inträffarföljande.Om två eller flera fysiska eller juridiska personer sluteravtal att gemensamt utöva näringsverksamhet i bolagföreligger ett handelsbolag. Handelsbolaget blir jurdiskperson redan i och med att avtalet är slutet. Bolaget skallvisserligen föras in i handelsbolagsregistret, men dennainföring har inte någon betydelse för bolaget som sådantutan endast för bolagsmännens ansvarighet gentemot tredjeman.Handelsbolag taxeras inte självt utan bolagets inkomsthänförs till delägarnas inkomst med en andel av bolagetsvinst eller förlust. När det gäller en enskild näringsidkaresom är delägare i ett handelsbolag hänförs inkomst frånhandelsbolaget och annan inkomst till skilda förvärvskällor.Detta gäller även i det fallet de båda verksamheterna är attbedöma som aktiv näringsverksamhet (jfr 18 § femte stycketkommunalskattelagen). En effekt av denna regel blir attden enskilde näringsidkaren måste redovisa två separataförvärvskällor.För en lantbrukare som är delägare i ett handelsbolaginnebär förvärvskällereglerna stora nackdelar. Enlantbrukares överskott i jord- eller skogsbruksdriften kaninte kvittas mot underskott i en förvärvskälla i etthandelsbolag som han är delägare i. Problemet ställs på sinspets när lantbrukaren vill använda sitt omställningsstöd tillinvesteringar i denna typ av gemensamma projekt.Situationen är följande.Omställningsstöd lämnas för som tas urlivsmedelsproduktion och varaktigt överförs till annananvändning. Omställningen av åkermarken skallgenomföras till 1996-06-30.Stödet är dels en kompensation för uteblivna intäkter, delsett investeringsstöd för att åstadkomma annan användningav arealen. Stödet utgår i form av ett engångsbelopp. Igenomsnitt lämnas /ha för den som går in iomställningen 1991/1992, /ha 1992/1993 och /ha 1993/1994.Enligt bestämmelserna i 22 § anv p 9 st 7 KL kanbeskattningen av den del av stödet som kan anses varainvesteringsstöd skjutas upp till dess stödet används föravsett ändamål. Den skattskyldige måste göra sannolikt attstödet skall användas för en framtida investering för attbeskattningen skall skjutas upp. Om närmare utredningsaknas bör enligt uppfattning framtill stödets sluttidpunkt till beskattning tas upp enviss minsta andel.Vid sidan om omställningsstödet finns anläggningsstödetsom syftar till att stimulera anläggning av våtmark ochplantering av lövskog och energiskog på åkermark.Anläggningsstödet kan lämnas /1992--1994/1995 och uppgår till /ha för plantering avlövskog och energiskog. Stödet behandlas som ett vanligtinvesteringsstöd i enlighet med bestämmelserna i 22 § anv p9 st 4--6 KL.Låt oss anta att lantbrukaren har en areal om 100 ha somhan varaktigt vill ställa om från livsmedelsproduktion. Hankan då uppbära i omställningsstöd och i anläggningsstöd om han till exempel planterarenergiskog. Anläggningsstödet är skattepliktigt men kankvittas bort mot de direkt avdragsgillaplanteringskostnaderna. Om lantbruken använderomställningsstödet i en energianläggning tillsammans medett antal andra lantbrukare konstituteras ett handelsbolag.Lantbrukaren tvingas då skatta av beloppet fördelat på deår det anses belöpa i den förvärvskälla som jordbruketutgör. Minst hälften (48--) går bort i skatt ochavgifter. Om däremot andelen i energianläggningen ansettsutgöra en investering i samma förvärvskälla somjordbruket, där omställningsbidraget uppburits, hadeomedelbar beskattning kunnat elimineras genom attavskrivningsunderlaget -- i enlighet med reglerna ombeskattning av näringsbidrag -- hade fått sättas ned med ettbelopp motsvarande omställningsstödet.Den här beskrivna problematiken som har generellgiltighet för all samverkan mellan enskilda näringsidkarekan lösas på i princip två sätt. Det ena är en förändring avförvärvskälleindelningen. Det är den mest komplicerademetoden. Den enklaste metoden är att införa krav påregistrering för att ett handelsbolag skall anses konstituerat.Det förslaget finns redan utrett och presenterat i en inomjustitiedepartementet upprättad promemoria från oktober1989. Motsvarande förslag hade också URF-utredningen.Med hänsyn till att lantbrukarna nu börjar lyftaomställningsbidragen är det angeläget att fattarett snabbt beslut i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om åtgärderför att underlätta samverkan mellan enskilda näringsidkareenligt vad som anförts i motionen.