mot · GE02So521 · 1991-01-25 00:00:00 — En ekonomisk kommission för hälsofrågor Bruk av alkohol, tobak och narkotika utgör tillsammansett av de största hälsoproblemen i dagens Sverige.Tillgänglig statistik visar att alkoholen bär den störstaandelen av dessa skador. avlider ca 5 000--6 000personer till följd av bruk och missbruk av alkohol. Enstörre andel av detta dödstal har sin orsak i att människorunder rusets inflytande utsatts för våld eller omkommitgenom olyckor. föds minst ett 50-tal barn medbestående skador till följd av moderns alkoholkonsumtion.År 1983 redovisade nationalekonomen en bok en total förlust för samhället på 50 miljarder kronortill följd av totalkonsumtionen. I dagens läge harkostnaderna stigit till . På motsvarandesätt har andra forskare redovisat negativa effekter församhällsekonomin vad gäller tobak och narkotika.Inom andra sektorer i har det genomförtsframgångsrika insatser för att t.ex. minska skadorna avbiltrafiken. Den samhällsekonomiska vinsten har varit ettstarkt motiv för de medel som anvisats.Den offentliga sektorn behöver omfördela och seöver sina kostnader för att på ett rättvist sätt kunna gemedborgarna den service som finns att fördela. Om svenskafolket medvetandegörs om möjliga förändringar, finns detexempel på att man solidariskt ställer upp, på förändringarom det vinner andra fördelar.Enligt en beräkning utförd av medicinprofessorn skulle en halvering av alkoholskadorna i Uppsalalän medföra att skulle kunna frigöra cirka 270milj.kr. I skulle medmotsvarande beräkning 350 milj. kr. bli tillgängliga förexempelvis kortning av vårdköer, förbättrad primärvårdeller äldreomsorg.Inom EG pågår f.n. en kampanj mot cancer somförutom avståndstagande från droger också gerrekommendationer om att undvika fet mat,överkonsumtion av solning etc. Härtill kommer punkter omandra former av preventivt arbete genom tidig upptäckt avolika allvarliga sjukdomar. Kostnaderna för detta flerårigaprogram var 60 miljoner danska kronor.Stat, kommuner och landsting har i flera fall gjortkraftfulla insatser för att förbättra folkhälsan. Denvälståndsökning som industrialismen och det postmodernasamhället skapat för del har nästan helt elimineratspädbarnsdödligheten, och medelåldern har senare decennier fortsatt att öka. För människor imedelåldern, särskilt i storstäderna och räjongendäromkring, visar statistiken en kraftigöverdödlighet. Överkonsumtion av droger m.m. kan varaen orsak till detta.Sverige ställde sig 1984, tillsammans med 30 andraländer inom WHOs Europaregion, bakom en hälsopolitiskstrategi, vars mest ingripande åtgärd handlar om att minskaalkoholkonsumtionen med till år 2000.Denna målsättning har den svenska beslutatställa sig bakom.I den svenska debatten framhålls ibland att det ärmissbrukarna som är det största problemet. Det bör dånoteras att allt missbruk kommer ur ett bruk. Modernforskning har påvisat, att det är totalkonsumtionen, som harbetydelse för ett samhälles totala alkoholkostnad. Äveninternationellt har totalkonsumtionsteorin vunnit terräng. Isåväl som i t.ex. och pågårlagstiftande program och hälsopolitiska aktiviteter för attminska konsumtionen.Det moderna samhället i sig skapar hälsorisker men gerockså möjligheter för befolkningen att forma livs- ochlevnadsvillkoren efter behoven. WHOs ambition syftar tillatt öka den individuella och kollektiva kontrollen övervillkoren för en bättre hälsa. Denna process att kontrollera,påverka och förändra är central i det svenska samhället.Folkbildningen har därvid en stor uppgift i dettahälsoarbete. Man måste utgå från att befolkning har en kunskaps- och bildningsnivå som möjliggör ettförändringsarbete.Utifrån en positiv värdering kan man utgå frånatt detär omgivningens sätt att organisera tillvaron förmänniskorna och betoningen av livsstil som formar vanoratt äta nyttigare mat, att sluta röka eller avstå från alkoholeller att undvika trafikrisker,att den psykosociala miljöni sig kan vara pressande men att det är bristen på kunskapatt kontrollera situationen som skapar benägenhet att brukadroger, vilket medför sjukdomstillstånd,att deekonomiska krafterna får sådana effekter att manställs inför valet mellan att acceptera miljörisker ellerfortsatt samhällelig utveckling, samtatt kulturellaförändringar har en tendens att mycket långsiktigt stannakvar eftersom de har sin grund i sekelgamla beteenden ellertraditioner.I har vi på olika vägar skaffat osskunskaper om effekterna av missbruksskador på olikaområden. Problemet är att de sällan sammanställts totalt. fall finns det ingen total analys av de skador man kanfå av hälsomässiga, medicinska, socialpsykologiska,ekonomiska och juridiska omständigheter.De samhällspedagogiska insatserna har också haft enbenägenhet att i förhållande till ovan nämnda satser intevara tillräckligt långsiktiga och har avbrutits, närde fått någon form av acceptans hos individer och grupper.Det har medfört att de som utsatts för påverkan fått enkänsla av att faran är över. Nya individer tillförs ständigt iden kulturella gemenskapen och de behövermedvetandegöras för att kunna medverka till en positivsamhällelig förändringsprocess.Enligt vår bedömning bör vi därför upprätta enkommission som får till uppgiftatt göra en grundligsammanställning av tillgängliga faktaatt utifrån dessafakta forma strategier som har till uppgift att långsiktigtskapa bestående grundsyn för en förändrad hälsoinriktadlivsstil/livssynatt förankra dessa strategier för en bättrefolkhälsa i folkrörelsernaatt redovisa de ekonomiska ochsociala vinsterna av denna samhälleliga insats sett i ettlångsiktigt samhällsekonomiskt perspektiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att klarlägga deekonomiska vinsterna av att långsiktigt nå en bättrefolkhälsa.