mot · GE02Jo222 · 1991-01-25 00:00:00 — Biodynamisk odling och forskning Statens och myndigheternas inställning till alternativodling har på blivit mycket mera positiv.Det var grundtanken i jordbruksminister , när han tog emot en samling estniskajordbrukare som var i för att studera alternativodling i och på andra ställen.Han uttalade bl.a. sin stora respekt för dealternativodlare som arbetat under svåraförhållanden, eftersom det etablerade samhället ''inte trott''på dem. Men har det vänt. vinner både jordbrukarnaoch deras företrädare allt större respekt.Samhällets stödtill alternativodlingen har successivt tagit sig uttryck i gett anslag till konsulentverksamhet, rådgivning,efterhand också forskartjänster inomlantbruksforskningen.Alternativodlarna har på ett heltannat sätt än tidigare inte bara accepterats utan också visatsstort intresse från dem som tidigare sett dem och derasarbete över axeln.Från och med i år ger statenekonomiskt stöd till de bönder som vill gå över till alternativodling, och även till dem som redan tidigare lagt om driftenpå sina gårdar.Jordbruksministern berättade också att staten tagitinitiativ till ett så kallat alternativodlingsråd vidLantbruksstyrelsen, där alla de viktigare organisationernainom alternativodlingen är representerade. Detta för att detska finnas ett forum där förslag och krav verkligen kan lyftasfram. Förhoppningsvis kommer detta råd också att ge nyaimpulser till forskningsprojekt och liknande.Ett av destörsta praktiska problemen är bristen på kunnigarådgivare, konstaterade jordbruksministern också.Denna motion vill peka på några av dessa praktiskahinder, som ligger i vägen för att tillgodose den storaefterfrågan på biodynamisk rådgivning som finns hoslandets jordbrukare.Konsulent för biodynamisk odlingHittills har i avlönat enheltidsanställd konsulent sedan 1965.Rådgivningsarbetet har utvecklats sakta men säkert ochhelt i takt med efterfrågan. Ekonomiskt och mänskligt hardet kunnat fungera tack vare stora uppoffringar och enidealitet, som verkligen hör hemma under en pionjärfas.Under 1980-talet fick alternativodlingen i landet ettuppsving, som verkar att ha nått en topp , i ochmed det statliga omläggningsstödet. Denna utveckling harlett till en skärpt situation på marknaden, som kulmineratmed kontrollproblematiken. Om omläggningsstödetförlängs, vilket vissa signaler antyder, så kan man under1990-talet räkna med viss ytterligare ökning av antaletodlare.Alternativodlingsrådgivningen byggs ut pålantbruksnämnder och hushållningssällskap, och den är tillsvidare gratis. har de nya rådgivarna inte tillägnat signågon särskild kompetens i biodynamisk odling.Det är mot denna bakgrund det framstår som så oerhörtviktigt, att den biodynamiska rådgivningen nu byggs ut.Dels måste den växa rent kvantitativt i takt med en ökandeefterfrågan. Dels måste den anpassas efter odlarnas allmäntsett allt svårare situation. Konsulenternas internutbildningmåste intensifieras, så att rådgivningen motsvararvår tids behov vad det kvalitativa innehållet beträffar.Rent praktiskt innebär denna förändring att konsulentenmåste ägna mer tid åt varje odlare än vad som ärmöjligt. Detta innebär i sin tur att det måste bli flerkonsulenter för att hinna med utan orimlig tidspress.Den insamlade dokumentationen kommer attdatabehandlas centralt, och kan sedan finnas tillgänglig somunderlag vid nästa rådgivningsbesök.Konsulentverksamheten bör helst också decentraliseras,så att konsulenten själv bor i distriktet. Då kan han/hon vidakut behov snabbt vara på plats.Denna utvidgade rådgivningstjänst kommerbiodynamiska föreningen att ta på sig, i mån av möjligheter.Vad som här fordras från statens sida är ett bidrag sommotsvarar åtminstone en helårstjänst, så att detta ''detstörsta praktiska problemet'', enligt jordbruksministern,skall kunna lösas.Lagerlokaler en flaskhalsEtt annat område som skulle behöva stöd och medel ärutbyggnaden av lager och distributionslokalerför lokalt odlade ekologiska produkter. Det som behövs ärlagerlokaler, kontinuerlig skötsel av dessa och likasåkontinuerlig distribution främst till skolor, daghem,vårdinrättningar och liknande, som ju inte har egna lagerutan behöver leverans varje vecka.Som bekant beslutar allt fler kommuner att derasinstitutioner av ovan nämnd art skall ha alternativalivsmedel. Men det är i praktiken ofta svårt att ordnadistributionen. Efterfrågan här är mycket större äntillgången. Bristen på lager- och distributionslokaler är oftaen flaskhals.Biodynamiska odlare har ingen stor livsmedelskedjaeller andra kapitalstarka finansiärer bakom sig utan inneharsmåskaliga jordbruk. All distribution får därför byggas uppfrån grunden. Statliga medel som sätts in på dennastrategiska punkt skulle göra mycket större nytta än vadsom egentligen motsvarar medlens storlek.Den biodynamiska forskningens självständighetSlutligen vill vi framhålla, att så länge medlen tillforskning kring alternativ odling enbart kanaliseras viatraditionella akademiska kanaler, kommer resultaten inteatt bli vad de kunde vara. Ett typexempel, som kanföreträda många andra, är när exempelvis statskonsulentOlle vid gång på gångupprepar att det inte finns några näringsmässiga fördelarmed ekologisk odling.Vid ett seminarium om alternativ odling på KungligaSkogs- och sade OllePettersson:De undersökningar som gjorts tyder inte på attodlingsformen är en viktig kvalitetsbestämmande faktor. Vifinner inga avgörande skillnader mellan konventionellt ochalternativt odlat. Såväl vår erfarenhet som vår teori sägeross att man kan göra bra mat både med alternativa ochkonventionella metoder.Ändå var agr.dr. , alternativforskare vidUltuna, närvarande och redogjorde för sitt sexåriga försök.Han konstaterade bl.a:Jag kan komma med konkreta exempel på skillnader ikvalitetsegenskaper hos produkter från olikaodlingssystem. Det genomfördes en stor undersökning isamarbete med Nordisk Forskningsring i . Det var BoD som stod för försöket i och det var ettjämförande försök mellan alternativ (i detta fallbiodynamisk) odling och konventionell odling.Den alternativt odlade potatisen hade högretorrsubstanshalt, bättre biologiskt värde hos proteinet,uttryckt i EAA-index. Vidare hade den högre C-vitaminhalt, lägre lagringsförluster ochbättre kokningskvalitet, dvs. färre felenheter enligt SMAK.Vi har också undersökt vete, korn, vall och jag kan påståatt tendenserna var likadana i båda försöken. Dettastämmer väl med utländska undersökningar som har gjortsi bl.a. och i Schweiz.De få forskare som arbetar med ekologisk odling är oftatvingade att arbeta med andra problem istället för atthelhjärtat få ägna sig åt den forskning de helst vill.Problemets mångsidighet och att det spänner över fleraolika fack gör en vetenskaplig bearbetning utomordentligtkomplicerad.Liknande åsikter framförs av agr.dr. ,Ultuna:Forsknings- och försöksverksamheten påalternativområdet riskerar att anpassas ochkonventionaliseras. Arbetet blir i hög grad präglat avforskning på den konventionella forskningens villkor --inom ekonomi (marknadsfrågor...) biologi och teknik.Dialogen är viktig och nödvändig. måste detnya som de alternativa odlingsformerna bär in i deetablerade forskningssammanhangen få frihet och resurseratt utvecklas vidare.Frågor om etik, alternativ djurmedicin ochlivsmedelskvalitet är viktiga områden som har föga elleringen tradition inom den etablerade lantbruksforskningen.Ett påfallande exempel på den nämnda enkelriktningeninom jordbruksforskningen är den framlagdarapporten om riskerna med användning av kemiskabekämpningsmedel i jordbruket.Biodynamiska föreningen säger i sitt utlåtande omdenna rapport bl.a:Genomgående redovisas i rapporten ökade kostnaderför jordbruket och för samhället vid en minskning avanvändningen av kemiska bekämpningsmedel, medandäremot minskade kostnader eller andra vinster förbigåsmed tystnad.Utredningen har helt enkelt koncentrerat sig enbart pådebetsidan. Under punkt 4.4.4 ''Samhällsekonomiskakonsekvenser'' sägs till exempel direkt: ''Det är inte möjligtatt sätta ett pris på värdet av de minskade risker, som enbegränsad eller upphörd användning av bekämpningsmedelinnebär. ''Det är en önskan hos allmänheten att få tillgång tilllivsmedel som odlats fram med så liten kemikalieinsats sommöjligt, helst helt utan. Miljöorganisationernas intressensammanfaller med allmänhetens. Även lantbrukare sägersig i stor utsträckning vilja odla så kemikaliefritt sommöjligt, bara det är ekonomiskt genomförbart. Detallmänna intresset är alltså, till skillnad från utredningens, iprincip helt inriktat på kreditsidan.Utredningen har med andra ord endast fullföljt halva sinuppgift.Den måste ovillkorligen kompletteras med en utredningom de vinster för den enskilde lantbrukaren, miljön,sårbarheten, allmänna hälsoläget osv. som eventuellt kanbli följden av en verkligt kraftfull nydaning av jordbruket.Vi föreslår att man startar med att på allvar se på dealternativ som finns. Då blir svårigheternabetydligt mindre än den nu framlagda rapporten ger skenav.Så länge denna inställning till alternativa odlingsformerär den rådande inom de vetenskapliga institutionerna, ärdet viktigt att staten inte låter medlen till sådan forskningutdelas enbart av statliga institutioner och akademier, utanatt de biodynamiska forskarna, med egen erkändvetenskaplig utbildning, får fördela åtminstone en del avmedlen, eftersom de har den bästa kompetensen för att sevar sådana anslag gör mest nytta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att inom ramen för beslutadeanslag till Lantbruksstyrelsen anslå medel till en heltidskonsulenttjänst i biodynamisk odling,2. att hos regeringen begär förslag tillutformning av stöd till lagerhållning och distribution ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att viss del av medlen tillforskning i biodynamisk odling skall fördelas via Nordiskforskningsring respektive i enlighetmed vad som anförts i motionen.