mot · GE02Sf261 · 1991-01-25 00:00:00 — Nya regler för registrering av vårdår En av de reformer som genomfördes under denborgerliga regeringstiden var föräldrars rätt till så kalladevårdår om de under större delen av ett kalenderår vårdat''ett här bosatt barn som inte fyllt '' (11 kap. 6a§ AFL). Bestämmelsen, som gäller ,innebär att föräldern får tillgodoräkna sig året som år medpensionspoäng. För att få full ATP krävs medpensionspoäng. Har man exempelvis endast medpensionspoäng får man endast 27/30 ATP. Vårdår påverkarinte pensionspoängens storlek utan kvalificerar endast förtid.De viktigaste förutsättningarna som måste varauppfyllda för att få vårdår tillgodoräknade är följande:Sökanden har vårdat barn utan att haförvärvsarbetat eller studeratEndast vård före barnetstreårsdag räknas som vårdtidVården har sammanlagtvarat mer är av kalenderåret. Behöver intevara sammanhängandeSkriftlig ansökan görs tillförsäkringskassan senast efter utgången av det år somskall tillgodoräknas.Möjligheten att få räkna pensionsår för vård av barn ärsärskilt viktig för den förälder som tar det största ansvaretför barnet/barnen. Denna rättighet skall ses mot bakgrundav att en man på tio får full pension och en kvinna påhundra, enligt försäkringsbolagens information. Orsaken äri regel brist på ATP-år för kvinnans del, ofta grundat påhennes ansvarstagande för barnen.Riksdagen har de senste årenbehandlat det sjunkande antalet anmälningar av vårdår.Någon konkret åtgärd som förändrat situationen för deföräldrar som missat en del av sin framtidapensionsinkomst har dock inte vidtagits. Däremot harbroschyren ''Föräldrapenning'' kompletterats medinformation om vårdår. Frågan utreds därtill ingåendebland annat med SCB:s hjälp medan statistiken talar sitttydliga språk.Totalt antal beviljade vårdår1982: 17 159 1986: 5 474Beviljade vårdår fördelade på kön1982: 17 038 kvinnor, 121 män 1985: 5 326 kvinnor, 40 mänEnligt beräkningar(pressmeddelande ) skulle siffrorna innebära att iverkligheten missar nio av tio denna möjlighet till bättrepension. En svag uppgång av beviljade vårdår kan noterasför 1988 (senaste år med tillgängliga uppgifter) då drygt 7 000 ansökningar beviljades.Med all sannolikhet är det så att människor intemedvetet tackar nej till bättre pensionsförhållanden. Mankan således ifrågsätta om den kartläggning av 1 000 personer som SCB gjort verkligen givit ett resultatsom motsvarar de resurser kartläggningen tagit. SCB:sundersökning bekräftar det man länge vetat: attinformationen om vårdårsrätt är bristfällig. De somdärigenom förlorat kvalifikationstid och utfallande pension(mest kvinnor) har gjort det på grund av bristandeinformation. av de tusen tillfrågade har aldrighört talas om vårdår, vet inget om reglerna. Desom vet något har fått informationen genom släktingar,vänner och bekanta i första hand. Skälet till att de ej ansöktär otillräckliga kunskaper i av fallen och attsystemet är krångligt i av fallen. Orsakerna tillden bristfälliga informationen kan vara både politiska ochadministrativa. Om det nu finns en gemensam politisk viljaatt föräldrar verkligen skall få de pensionsrättigheter defaktiskt har rätt till, borde det finnas politiskaförutsättningar för att besluta om nya regler för registreringav vårdår.De två vägar som förefaller mest naturliga är då antingendirekt riktad information eller automatisk registrering.Båda vägarna förutsätter riksdagsbeslut.Ansökningstiden kan utsträckas så att den riktadeinformationen till hela den berörda befolkningen hinnsmed. Man skulle få söka fram dem som har ''samhörighet''med barn och som inte ''av egen kraft'' tjänatin PGI på grund av föräldrapenning, förvärvsinkomst ellerannan pensionsgrundande ersättning. Detta kan inte skeförrän vid eller efter utgången av andra året efter vårdåret,det vill säga då det enligt nuvarande regler är för sent attansöka. Ansökningstiden måste således utsträckas. Enligt''RFV anser 1989:8'' blir den vägen dyrareförsta året på grund av att en direkt korrespondens med allaföräldrar blir nödvändig. beräknas denårliga fördyringen till 150 000 konor. Onödigt krångligt kandet också synas att gå den vägen i dataålderns tidevarv.Det är tekniskt okomplicerat att göra en automatiskregistrering, men det kräver ett omformuleratriksdagsbeslut angående vårdårets registrering. Enautomatisk registrering skulle kunna tillgå så att allaföräldrar till barn registreras automatiskt förtillgodoräknande av vårdår. Alla som har haft en inkomstöver ett basbelopp faller bort, precis som medgällande bestämmelser. Endast i de mycket få fall där bådaföräldrarna haft inkomst under ett basbelopp krävs attkontakt tas för att utröna vilken förälder som haft dethuvudsakliga ansvaret för barnet. Administrationen skulledärmed hållas på ett minimum och föräldrar skulle slippafylla i blanketten, komma ihåg anmälningsdatum etc.Det väsentliga när det gäller rätt till vårdår är om någonhar pensionsgrundande inkomst eller ej. Man kan diskuteradet rimliga i att vägra en studerande utan inkomst att räknavårdår. För det första blir studierna inte lika effektiva förden som tar hand om spädbarn (och kanske ävenflera barn). För det andra innebär reproduktionen ettviktigt bidrag till folkhushållet vad gäller framtidaarbetskraft och inte minst möjlighet till framtida produktionoch inbetalning av pensionsavgifter -- insatser som Sverigeså väl behöver. Den som missunnar dessa vårdare rätten atttillgodoräkna sig vårdår undervärderar arbetsinsatsen attvårda barn. Den som motsätter sig automatisk registreringav vårdår med motiveringen att vårdår är en frivillig förmån(1988/89 Sfu:13) visar ett förvånansvärt byråkratisktsynsätt, då sannolikt inte en enda person kommer att tackanej till erbjuden pension. Det finns anledning att erinra sigatt det här handlar om en grupp med svagt pensionsskydd,ofta kvinnor med lägre utbildning. Det är en grupp somberörts av en mängd pensionsbeslut som varit negativa fördenna kategori , till exempel när det gällerpensionsbesluten vid den ''revideradeefterlevnadspensioneringen'', vid nya ÄktB:s införande,permanentskatt som drabbar dem som själva försökerförbättra sitt pensionsskydd, ofta kvinnor med lågapensionspoäng.Det krävs således ett nytt riksdagsbeslut när det gällerregistrering av vårdår om föräldrar i fortsättningen skallkomma i åtnjutande av de pensionsrättigheter de faktiskthar. En schablonmodell med automatisk registrering bordevara den smidigaste och för alla mest praktiska och rättvisalösningen. Den ger ingen förtur till den som är ''om sig ochkring sig'' eller har vana vid blanketter, tider ochpappershantering. Det väsentliga är att medborgarna på ettenkelt och praktiskt sätt kan tillgodogöra sig sinarättigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avreglerna för registrering av vårdår i enlighet med vad somanförts i motionen.