ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ju209 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom pågår ett mycket viktigtarbete som bl.a. syftar till tidig upptäckt och förbättradbehandling av sexuella övergrepp mot barn.För att kunna förebygga och upptäcka brott av den härtypen samt ge en tidig och bra behandling, krävs insatserfrån flera organ och myndigheter i samhället, och riksdagenhar hos regeringen beställt ett förslag till samlatåtgärdsprogram när det gäller misshandel av och sexuellaövergrepp mot barn.Alla som i sin yrkesutövning ställs inför ärenden av dethär slaget måste ges möjlighet att skaffa sig kunskaper omvad sexuella övergrepp är och vilken problematik som liggerbakom. De måste lära sig att vara lyhörda och öppna, demåste kunna agera snabbt och professionellt.Det pågår ett mycket ambitiöst utvecklingsarbete imånga landsting och kommuner på det här området.Samordningsmodeller och gemensamma rutiner utarbetas,så att de olika myndigheterna inte ska försvåra varandrasutredningar och att insatserna kan samordnas på ett såsnabbt och skonsamt sätt som möjligt för barnet.Samtidigt stöter man givetvis på problem, och brister blirtydliga. Stora informationsuppgifter återstår på alla nivåer.Fortfarande händer det att för många personer ärinblandade i samma ärende och att de kommer in i felordning. Såväl barnet, som blir utsatt för övergreppet, ochföräldern känner sig ofta missförstådda och illabehandlade.Inom alla de yrkeskategorier som har att handläggaärenden som rör sexuella övergrepp mot barn är kvinnoröverrepresenterade bland dem som åtar sig sådanaärenden.Brister i utbildningen på detta område är tydliga, särskiltnär det handlar om behandlingen av små barn. Allratydligast märks kunskapsbristen bland åklagare och poliser.Problemet blir inte mindre av att det rent allmänt råder bristpå såväl poliser som åklagare.I det utvecklingsarbete som pågår ingår visserligenrepresentanter även för polisen och åklagarväsendet, menen förbättring av nuvarande situation skulle ta alldeles förlång tid om man nöjde sig med dessa insatser.Vad som krävs är i stället en komplettering i dettahänseende av den utbildning som ges till blivande poliseroch åklagare samt en utvärdering och förstärkning av denfortbildning de erbjuds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrad utbildning resp.fortbildning av poliser och åklagare.
mot · GE02Ju211 · 1991-01-25 00:00:00 — län har en lång kuststräcka med omfattandesmåbåtstrafik såväl i norra skärgårdsområdet utanförVästervik som i . I polisens arbetsuppgifteringår också sjöräddning. En polisbåt i samarbete med andrapolisiära enheter kan vid räddningsaktioner vara mycketeffektiv. I skärgårdsområdet i Västerviksområdet finnsmånga permanentboende med krav på sedvanlig polisärservice.Fritidsbåtarnas antal ökar år . Allt fler av båtarnaär snabbgående motorbåtar. En olycka i hög fart kan fåsvåra följder såväl för trafikanterna som för omgivningen.Många av sjöolyckorna orsakas av alkoholpåverkadeförare. Kraven stiger på övervakning och kontroll avsjötrafiken.För att möta dessa behov har län erhållit enpolisbåt med stationering i . Personal frånVästerviks polisdistrikt är särskilt utbildad för tjänstgöringtill sjöss.Emellertid är tillgången på personal i tillräckligomfattning för att bemanna denna polisbåt otillräcklig.Material och utrustning finns för en effektivsjöpolisverksamhet, men så länge personal saknas blirverksamheten lidande.Kalmar län är ett turistlän med en betydandebefolkningsökning . Arrangemang av olika slagavlöser varandra och behovet av polisiära insatser är mycketstort. Personalkadern inom länet är inte dimensionerad fördenna stora arbetsbelastning, som också uppkommer underden tid då sjöpolisverksamheten företrädesvis behövs.Personalförstärkningar från andra delar av länet, menockså från angränsande län, har till viss del hjälpt uppbemanningsproblemet. Förstärkningarna har dock intesvarat mot behovet, och överförandet av personal frånandra distrikt leder till att verksamheten där blir lidande.En permanent omfördelning inom länet är inte möjligeftersom personalbehoven är stora i alla polisdistrikt.Denna situation är ohållbar. Det är obegripligt att medelanslås för anskaffande av en polisbåt utan att personal finnsatt tillgå för att driva båten. Sådana investeringar ärmeningslösa och är ett omfattande resursslöseri.Ansvaret för denna situation vilar på regeringen somunder hållit nere intagningarna påpolishögskolan. Moderata samlingspartiet har under ettflertal år krävt en ökad intagning för polisutbildning. Enviss förbättring av personalläget har också skett efter det attmotionskraven delvis tillgodosetts.I den akuta situation som råder försjöpolisverksamheten i måste omfördelningar skeinom de totalt tillgängliga resurserna.Jag föreslår därför att sjöpolisverksamheten i Västervikskall erhålla personalförstärkning i sådan omfattning attverksamheten kan bedrivas på avsett sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bemanningen avsjöpolisverksamheten i .
mot · GE02Ju212 · 1991-01-25 00:00:00 — har det varit aktuellt med ettpolishusbygge i Gällivare.Rikspolisstyrelsen uttalade att befintliga lokaliteteri olika avseenden var klart otillräckliga. Yrkesinspektionenhar vid olika tillfällen pekat på ett stort antal brister pålokalerna samt brist på utrymmen. harunder 1987 gjort framställning om att få projektera ett nyttpolishus i , vilket avslagits.Den största lokalbristen har fått en tillfällig lösninggenom att man ställt upp några baracker i anslutning tillpolishuset, med byggtillstånd till 1994.Av årets budgetproposition framgår attbyggnadsstyrelsen redovisat ett antal byggnadsprojekt medbyggstart /94. Där återfinns som 5:eprojekt på prioriteringslistan. Det framgår också att detstatsfinansiella läget inte medger fler byggprojekt än vadsom angivits i treårsplanen.Med hänsyn till rådande omständigheter förGällivarepolisen, dels i form av otillräckliga utrymmen, delsi form av lokalernas miljömässiga undermålighet samtGällivares svaga arbetsmarknad bör ett nytt polishus iGällivare ges högsta prioritet.Framtiden när det gäller arbetsmarknaden i Gällivareser dyster ut. Den angelägna nybyggnationen av ett nyttpolishus bör ges möjlighet att komma till stånd av regionalaoch arbetsmarknadsmässiga skäl. Exempelvis skulleberedskapsmedel kunna utnyttjas för detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett nytt polishus iGällivare.
mot · GE02Ju213 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T424 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya poliser tilltrafikövervakning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre utnyttjande av polisbilaroch motorcyklar.
mot · GE02Ju214 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T425 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av synliga poliser itrafiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av bättretrafikövervakning.
mot · GE02Ju215 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T426 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre övervakning och ökadinformation för att minska antalet olyckor orsakade avalkoholpåverkade förare.
mot · GE02Ju216 · 1991-01-25 00:00:00 — Förstärkt polisbevakning till sjöss Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L911 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förstärkttrafikbevakning till sjöss.
mot · GE02Ju217 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo410 hemställsatt hos regeringen begär förslag om attkommun ges möjlighet att inhämta uppgifter urpolisregister för att kunna bedöma förvärvarens allmännalämplighet.
mot · GE02Ju218 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A766 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förstärktordningsmakt i .
mot · GE02Ju219 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T253 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att trafikövervakningen ihuvudsak bör inriktas på synlig övervakning.
mot · GE02Ju220 · 1991-01-25 00:00:00 — Allt fler fritidsbåtar rör sig i allt högre hastigheter. Ävenden s.k. nyttotrafiken till sjöss rör sig i höga farter.Samtidigt finns segelbåtar och andra långsamma farkoster iden trängsel som uppstår i farlederna sommartid.Olycksriskerna ökar. Ofta är det barn som kör småbåtari farter upp till 25--. Respekten förfartbegränsningar i hamnar och i farleder tycks minska årefter år. Fartsyndarna i båtar finns i alla åldrar.Endast ett fåtal åker fast för fartöverträdelser. Det tycksvara svårt för polisen att verifiera brottet. Påföljder utdömssällan.Det bör bli en snar ändring till det bättre. Enligt våruppfattning bör radarfartkontroller arrangeras därfartbegränsning råder i hamnar och farleder samt inaturskyddsområden där fågellivet ofta saboteras avvrålande motorljud och svallvågor från buskörning ochvattenskidåkning i vikar och smala sund.Enligt tidningsuppgifter har vanlig polisradar ''byggtsom'' för sjötrafikkontroll. Resultatet har blivit mycket bra,heter det.Sjöpolis, tull och kustbevakning borde snabbt kunnautrustas med sådan konverterad radarapparatur. Givetvisinnebär det kostnader och jag förmodar att varkenrikspolisstyrelsen eller anser sig ha råd attinnevarande kalenderår anskaffa utrustningen. Det bördärför ankomma på regeringen att till nästkommande årlösa finansieringsfrågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av radarfartkontroller ihamnar och farleder samt andra sjöområden där fartgränsgäller.
mot · GE02Ju224 · 1991-01-25 00:00:00 — för att granska utredningarna av mordet på begicks ett av de mest upprörandemorden i svensk historia, mordet på vår dåvarandestatsminister på öppen gata. Detta mord harsedan dess varit ett av de mest diskuterade ämnena i Sverigeoch spekulationerna kring hur mordet gick till och vem ellervilka som ligger bakom det pågår fortfarande.Frågetecknen kring mordet är hos allmänheten mångaoch teorierna och påståendena om hur det har gått till fårstå i stort sett oemotsagda på grund av att utredningsarbetetär sekretesskyddat.Palmegruppens arbete har fått utstå en massiv kritik ochtilltron till polisens arbete har sjunkit på grund av allapåstående om klantigheter och oegentligheter iutredningsarbetet. Även kritiken mot ochregeringen har varit omfattande. Åtal mot polischefer förderas olagliga buggning pågår.Vilken kritik som är berättigad emot regeringens ochpolisens arbete är oerhört svårt att bedöma utan att få enordentlig insyn i det sekretessbelagda materialet. Åtalenom buggningen berör bara en liten del av den kritik som harframkommit och dessa åtal kommer inte att ge någon störreinblick i utredningsarbetet.Vi anser att det är regeringen som bär det ytterstaansvaret för att de svenska medborgarna skall få klarhet ihur utredningsarbetet egentligen har bedrivits och vilkaanklagelser emot utredningsarbetet som saknar grund ochvilka som eventuelt borde leda till åtal.MedborgarkommissionVi föreslår därför att en medborgarkommission tillsättsav fristående och erkänt självständiga, respekterademedborgare som får i uppgift att gå igenom det materialsom nu föreligger om mordet. Denna kommissionskall givetvis tilldelas resurser och praktiska möjligheter såatt deras rapport kan bli allsidig och kritiskt granskande.Vidare måste deras undersökningsmandat i princip bliobegränsat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta enmedborgarkommission för granskning av utredningarna avmordet på .
mot · GE02Ju227 · 1991-01-25 00:00:00 — Polisen i storstadsområden, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo543 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa bättre förutsättningarför invånarnas trygghet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att bekämpa våldoch kriminalitet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbete mot droger och missbruk,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvarterspoliser och annanpolisverksamhet.
mot · GE02Ju301 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo733 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad miljökompetens inomriksåklagarämbetet.
mot · GE02Ju401 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo402 hemställsatt hos regeringen begär förslag innebärandeatt hyresnämnd och bostadsdomstol avskaffas och ärendenaöverförs till allmän domstol.
mot · GE02Ju402 · 1991-01-25 00:00:00 — 6 kap. 1 § har följande lydelse:''Arbetstagare får ej inneha anställning eller uppdrageller utöva verksamhet, som kan rubba förtroendet till hanseller annan arbetstagares opartiskhet i tjänsteutövningeneller skada myndighetens anseende. Närmare föreskrifterom detta förbud meddelas för vissa fall i lag i övrigt avregeringen. ''Med stöd av 37 § anställningsförordningen hardomstolsverket i DVFS 1983:9 B 43 lämnat information ombl a domares bisysslor. I annan information sägs bl a attvikten av att rättsskiningen omfattas av allmänt förtroendeställer stränga krav på en domares personliga integritet ochfrihet från obehöriga hänsyn. Vidare sägs att risken förförtroendeskada medför att domare måste iaktta storurskillning när de gäller bisysslor.Beträffande uppdrag som skiljeman sägs att det sällantorde föreligga några betänkligheter ur förtroendesynpunktmot att en domare åtar sig att vara ordförande i skiljenämndeller ensam skiljedomare. Stor försiktighet bör dock iakttasnär det gäller uppdrag av enskild part att ingå i skiljenämnd.I dessa fall kan ibland föreställningen uppkomma omberoende av den part som utsett domaren till skiljeman.I tidningsartiklar i dagspressen har framförts uppgifterom att flertalet ledamöter i högsta domstolen åtar sigskiljeuppdrag, ibland i betydande och alltmer ökandeomfattning. Det förhållandet att justitieråden utförvälavlönade uppdrag åt privata företag kan leda till attjävsituationer uppkommer. En annan aspekt är att mångaföretag på detta sätt kan gå vid sidan om det långsammadomstolsförfaranet och nå fram till en snabb tvistelösninggenom landets främsta domare.Det finns mot denna bakgrund starka skäl att genomföraen översyn av 6 kap. 1 § i lagen om offentlig anställning föratt få till stånd en väsentligt strängare syn på domaresbisysslor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av 6 kap.1 § lagen om offentlig anställning.
mot · GE02Ju403 · 1991-01-25 00:00:00 — Våra allmänna domstolar har i ökad utsträckning ställtsinför och avkunnat domar i olika typer av miljömål avkomplicerade slag. Det kan då exempelvis gälla yrkandenom skadestånd från enskilda, företag eller kommuner, omnedsättning av eller om återgång av köp,av väsentlig betydelse ekonomiskt, socialt ochkanske hälsomässigt för enskilda personer och familjer.Många gånger är domstolarnas utslag i sådana målavgörande för de berörda individernas framtid.Målen kan avse problem inom den yttre miljön likavälsom inom den inre miljön. Ett mycket stort antal dylika målvisar sig vara komplicerade när de blir föremål för enkomplett, allsidig granskning och behandling.Parterna i målen ställer i rätten ofta upp med vittnen somhar påtagligt skiftande kvalifikationer i enbartbyggnadstekniskt eller eventuellt geologiskt hänseende.Sällan vittnar fullgod miljöexpertis -- dit räknas inte härhälsoskyddsinspektörer -- eller experter på detmiljömedicinska området. Än mer sällan tillkallardomstolarna själva fullt kompetenta personer inom de nyssberörda disciplinerna att vara deras sakkunniga i målen.Domstolarnas ledamöter sitter inte inne medspecialkunskaper i disciplinerna ifråga, vilka är uppenbartspecifika och regelmässigt fordrar djup kunskap i respektivemikrobiologi, mykologi, biokemi, allmän oorganisk kemieller specialinriktad medicin. Det borde vara möjligt attdomstolsjurister i sin utbildning får grundläggandekunskaper i dessa ämnen. Detsamma gäller parternasjuridiska ombud.Det beskrivna kan leda till osäkerheter vid rättegångaroch sakligt omotiverade skillnader i domstolsutslag vidsåväl tingsrätter som hovrätter.Förhållandet är tveklöst otillfredsställande sett frånrättssäkerhetssynpunkt. Konsekvenserna av vissa utslagkan, som är allmänt bekant, bli dramatiska för drabbadepersoner.Den fortsatt växande miljöproblematiken med dessföljder ställer förhållandet i en allt skarpare belysning,varför en snar ändring måste ske.Jag finner dock inte att tiden är inne -- och det är troligenej heller lämpligt -- att inrätta särskilda miljödomstolar. Jagtror att en förbättrad utbildning skulle förbättrarättssäkerheten och möjliggöra en förbättring avkunskapsflödet i rättegångar i miljömål som de factoefterfrågas av medborgare som drabbats av sjuk eller direkthälsofarlig miljö.En skyndsam utredning bör kunna framlägga förslag tilländamålsenliga lösningar i frågan i sådan tid att propositioni anledning därav kan föreläggas 1990/riksdag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om domarutbildning i miljöfrågor.
mot · GE02Ju404 · 1991-01-25 00:00:00 — I anledning av proposition 1990/91:58 om psykiatrisktvångsvård lämnade en motion vari förordasatt den nuvarande utskrivningsnämndsorganisationen skallbestå. Skälen för vårt förslag är att nämndorganisationenfungerar väl och tillgodoser de krav som bör ställasavseende bl.a. rättssäkerhet avseende prövning av beslutrörande tvångsvård m.m.Vidare anförs i motionen att propositionens förslag, attärenden rörande tvångsvård skall överföras frånutskrivningsnämnderna till länsrätterna, kan leda till såvälrättsförluster som ökade samhällskostnader.Av budgetpropositionen framgår att våra farhågor närdet gäller ökade kostnader i anledning av övertagandet varväl grundade. har beräknat de årligamerkostnaderna för åtgärden till 48 milj. kr. /92 kommer att belastas med 24 milj. kr. Ibudgetpropositionen tilldelas Domstolarna 13 milj. kr. Därutöver förväntasdomstolsorganisationen -- uppenbarligen genom interneffektivisering -- täcka övriga tillkommande kostnader.Ett bevarande av utskrivningsnämndsorganisationenleder därmed till en minskad budgetbelastning /92 om . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att nuvarandeutskrivningsnämndsorganisation bevaras så som centernföreslagit i motion 1990/91:So42,2. att till Domstolarna anvisar 2 151 214 000 kr.eller . mindre än vad regeringen föreslagit.
mot · GE02Ju405 · 1991-01-25 00:00:00 — I målet om olovlig avlyssning vid tingsrätthösten 1990 ägde en rad egendomligheter rum under måletshandläggning. Sålunda beslutade tingsrätten utan att hanågot som helst lagstöd för detta att avvisa advokater sombiträder målsägande ur rättssalen. Tingsrätten genomfördeutan att ha något författningsstöd personalkontroll avnämndemännen. En företrädare för säkerhetspolisen tillätsnärvara vid förhandlingen med uppgift att ge anvisningar tillvittnen om vad de fick yppa vid förhandlingen.Det är naturligt att en rättegång som den nu aktuella tersig problematisk för statsmakterna. Det är emellertidabsolut nödvändigt att de lagregler som styrrättegångsförfarandet är så entydiga och klara ochdomstolarnas oberoende och integritet så fullständig atträttsliga organ lojalt tillämpar gällande rätt oavsett yttrepåtryckningar och svårigheter.Regeringen bör tillsätta en utredning, i vilken ävenföreträdare för ochrättsvetenskapsmän bör ingå, med uppgift att utifrånerfarenheterna från det omnämnda målet vid Stockholmstingsrätt analysera vilka ändringar i rättegångsförfarandetoch domstolens organisation som kan vara påkallade för attstärka domstolarnas oberoende ställning ochmålsägandebiträdenas ställning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att föreslå åtgärder för att stärkadomstolarnas oberoende och målsägandenas ställning ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Ju407 · 1991-01-25 00:00:00 — har kompetenta nämndemän, som utför viktigasamhällsuppgifter och goda insatser i rättskipningen. Menatt vara nämndeman är en synnerligen ömtålig uppgift.Nämndemannen har inte enbart den dömande rollen.Hon/han representerar även den vanlige medborgaren ochskall under rättegångsprocessen kunna föra in synpunktersom medverkar till att bredda faktaunderlaget.Det är sålunda inte enbart yrkesdomarens åsikter utanäven nämndemannens som skall vara relevanta inför ettdomslut.Rätt åt allaOrätt åt ingenKlara reglerLika för allaFör att kunna utföra uppgiften som nämndeman behövsåter och åter igen information. Nämndemannens uppgift ärju att vara samhällsföreträdaren, där juristen representeraryrket. Men nämndemännen är därför ett vetgirigt folk somvill ha mer information om lagar och lagstiftarnas avsikt.Man har behov av att göra studiebesök t.ex. på enkriminalanstalt. Man har behov av information ochföredragningar om olika delar av rättsväsendet. Kontaktermed lokala företrädare för polis, åklagare, domstol,kronofogde, socialtjänst, kriminalvård m.fl.Vår uppfattning är också att det vore lättare att främjaen mer allsidig rekrytering och därmed fler unga människortill nämndemannauppdraget, om fler utbildningsinsatsertillkom.Det måste fortfarande satsas mer pengar pånämndemannautbildningen. Visserligen tillkom l989 enrejäl pott -- tack vare initiativ från sida -- mendenna insats måste nu ånyo upprepas. Inför l99l årsnämndemannaval är det viktigt för alla parter -- och inteminst för dem som tar på sig detansvarsfulla uppdraget som nämndeman -- att klaraspelregler gäller för utbildning och information.Nämndemannauppdraget är ett ansvarskrävande,dömande uppdrag. Nämndemannens röst har samma värdesom yrkesjuristens.Särskilda ekonomiska medel bör därför avsättas förinformationsinsatser till nämndemännen genomdomstolsverkets budget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska medel förinformationsinsatser.
mot · GE02Ju408 · 1991-01-25 00:00:00 — En provisorisk säkerhetssal finns ibruk i i skall betjäna -- förutom Stockholmstingsrätt -- även övriga domstolar i Storstockholmsområdeti mån av tillgång.Svea hovrätts sessionssalar är från polisiär synpunktolämpliga för rättegångar där särskild säkerhet krävs.Salarna är dessutom alltför små för de stora mål som nuförekommer allt oftare. Behovet av en särskild säkerhetssalär enligt hovrättens -- i skrivelser till Domstolsverketuttryckta -- mening synnerligen stort. Härtill kommer attantalet mål där säkerhetskontroll behövs med allsannolikhet kommer att öka.Även Kammarrätten i har behov av ensessionssal som tillgodoser säkerhetssynpunkterna och somär tillräckligt stor för förhandlingar med många personerinblandade eller av stort allmänt intresse.Det är från rättsordningens synpunkt ytterst angelägetatt överdomstolarna på -- innefattandeHögsta domstolen och Regeringsrätten -- har tillgång tilllämpliga lokaler för att kunna handlägga alla slags mål.Nuvarande ordning är tveklöst otillfredsställande. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkerhetssal på iStockholm.