ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A766 · 1991-01-25 00:00:00 — Enväl fungerande är till gagn för helaSverige. Moderata samlingspartiet tänker bestämt slå vaktom och värna dess tillväxtbetingelser. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga regionala konsumtions-eller arbetsplatsskatter skall införas,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ny inriktning beträffande dekommunala skatterna,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kommunalaskatteutjämningen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationerna iStockholmsregionen,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att börbevaras,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida inriktningen avbostadspolitiken,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de särregler som gäller för s.k. allmännyttiga bostadsföretag bör avvecklas,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentligt drivnabostadsförmedlingar,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga åtgärder skall vidtas isyfte att bromsa tillväxten i ,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida inriktningen avbarnomsorgspolitiken,4][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisationen avsjukvården,4][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den landstingskommunalabeskattningsrätten bör upphöra,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida inriktningen avutbildningspolitiken,5][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kollektivtrafiken börutformas efter marknadsekonomiska principer,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förstärktordningsmakt i ,6][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn avutskänkningslagstiftningen,4]att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett avskaffande av det offentligaarbetsförmedlingsmonopolet.
mot · GE02A767 · 1991-01-25 00:00:00 — Etnisk diskriminering på arbetsplatsen Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K247 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagstiftning mot etniskdiskriminering på arbetsmarknaden.
mot · GE02A770 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetslöshetsförsäkringen har helt uppbyggts efter deanställdas förhållanden. Så var med säkerhet nödvändigtunder då samtliga arbetslöshetskassor var inrättadeför endast anställda inom respektive yrken.När även företagarkassorna finns synes detvara riktigt att bestämmelserna avpassas för de speciellaförhållanden som råder inom området och medverkar till attde försäkrade företagarna verkligen uppleverarbetslöshetsförsäkringen som meningsfull och för deras deleffektiv. De begränsade regler som gäller kan inte stärkakassamedlemmarnas tillit till försäkringen som ett verkligtstöd.Det bör inte föreligga oöverstigliga svårigheter när detgäller att konstatera om ett avbrott i verksamheten vid egetföretag är en ren engångsföreteelse och helt oavsiktligt.AMS försäkringsdelegation och har redan i remissvar till prop. 1973:56uttalat att arbetslöshetsbegreppet för företagare är alltförinskränkt. Med tanke på att företagarkassorna under numer än har administrerat försäkringen synes det i dagföreligga anledning att se över arbetslöshetsbegreppet förföretagare.Ersättning bör t.ex. kunna utgå under kortare uppehålli rörelsen som inte är av säsongskaraktär eller årligenåterkommande. Särskilt inför den kraftiga ökningen avarbetslösa småföretagare som vi nu ser, och som kanförväntas stiga ytterligare, vore det önskvärt om dessaföretagare enligt nu gällande lag inte tvingas avyttra hela sinrörelse utan kunde fortsätta verksamheten när tidernaförbättras. En sådan lagändring skulle underlättaåterupptagande av verksamheten och också minskasamhällets kostnader den dag konjunkturen vänder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslöshetsförsäkringen förföretagare.
mot · GE02A771 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf646 hemställsatt beslutar att hos regeringen begära ettförslag om lag mot diskriminering på arbetsmarknaden.
mot · GE02A772 · 1991-01-25 00:00:00 — Ledighet för vård av barn Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf353 hemställsatt beslutar att utvidga rätten till hel ledighetför vård av barn till dess att barnet fyllt .
mot · GE02A773 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T647 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte låta svensk arbetsrättsliglagstiftning omfatta andra länders sjöfart.
mot · GE02A774 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi229 hemställsatt beslutar återta sitt beslut om förlängdsemester i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02A8 · 1991-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:69 Arbetslivsforskningens organisation m.m. I de gröna ställer vi oss i stort positiva till dei propositionen framförda förslagen. Därför nöjer vi ossmed att tillföra några viktiga åsikter, som berörorganisationen.Arbetsmiljöinstitutet och arbetslivscentrum bör även ifortsättningen bestå som självständiga enheter för att intebalansen mellan sektors- och tvärvetenskaplig forskningskall snedfördelas. Vi vill särskilt understryka vikten avtvärvetenskaplig forskning, eftersom särskiltarbetsmiljöproblemen är gränsöverskridande -- även utåtmot den yttre miljön, och naturligtvis inåt, däromvårdnaden om den psykiska miljön visar sig vara alltviktigare både för människan och företaget.Knytningen till universitet och högskolor kan med fördelstärkas och forskare knytas på projektbas till de bådaforskningsorganen. Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt arbetslivsforskningens vetenskapliga råd bör läggasärskild vikt vid att den tvärvetenskapliga forskningen fåren stark ställning,2. att beslutar att de båda forskningsorganenknyts till universitet och högskolor, med särskiltprojektanställda forskare.
mot · GE02A802 · 1991-01-25 00:00:00 — Bestämmelser i jämställdhetslagen om studerande Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub802 hemställsatt hos regeringen begär förslag om sådanändring i jämställdhetslagen att även studerande ochforskarstuderande omfattas av lagen i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GE02A803 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U505 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt politik för ökadjämställdhet i EG-sammanhang.
mot · GE02A805 · 1991-01-25 00:00:00 — Kvinnors arbetsvillkor i storstadsmiljö Förändringarna av våra livsvillkor går snabbt. Dentekniska och ekonomiska utvecklingen driver framförändringar av människors vardag på gott och ont.Massmedier och andra informationsbärare gör att vi vetalltmer om omvärlden, utan att få alla sammanhang klaraför oss. Vardagen tenderar att bli alltmer uppsplittradmellan arbete, familj och fritidssysselsättningar.Allra snabbast går den här utvecklingen istorstadsområdena. Och vi har anledning att tro att denmedför större förändringar i vardagslivet för kvinnor än förmän.Men vi vet inte särskilt mycket om hur kvinnorsarbetsvillkor och livsvillkor i storstad förändras. Vi vet intesärskilt mycket om hur den snabba samhällsomvandlingenpåverkar kvinnornas traditionella roll som den som harhuvudansvaret för hem och barn. Vi vet inte hur nyamönster för boende och arbete påverkar kvinnors faktiskaarbetsbörda. Vi vet inte hur den offentliga sektorns sätt attfungera -- eller inte fungera -- påverkar kvinnornas villkor.Varken som arbetstagare eller som mottagare av den servicesom ges.Storstadsutredningen har givit en del intressant materialsom belyser hur en stor del av vårt lands innevånare har det.En kompletterande uppföljning av just kvinnornas situationi storstadsmiljö skulle vara till stor hjälp i den framtidasamhällsplaneringen.En sådan uppföljning skulle t.ex. belysahurarbetsresorna påverkar kvinnors situation och villkorhuri det sammanhanget den kollektiva trafiken fungerarivilken mån kvinnor själva kan påverka sina arbetstiderhur butiksetableringar och andra serviceinrättningarstämmer överens med kvinnors behov i vardagenhurbarnomsorgens organisation påverkar kvinnors möjlighetatt dels välja arbete, dels vara med i samhällslivet i övrigthur kvinnor använder den offentliga servicen, t.ex.kommunala fritidsanläggningarhur kvinnors deltagande iföreningslivet ser ut och deras möjligheter att ta på siguppdrag och makthur kvinnors sociala nätverk ser ut inya bostadsområdenhur den kuturella mångfaldenpåverkar kvinnor -- både svenska och invandradehurkvinnornas vardag påverkas av att omflyttningen i mångabostadsområden är hög.Många av alla dessa frågor gäller kvinnoröverhuvudtaget, men problem förstärks av en allt snabbarerytm i storstäderna. Förstärks av att de kommersiellakrafterna styr hårdare där. Och av att inflyttning ochomflyttning är vanligare där. Det är också så att för mångasom nu bor i storstad, är det något nytt. Man har ingen i sinnärhet som har generationers erfarenheter av ett sådant liv.Därför är det extra viktigt att få det belyst på ett så allsidigtsätt som möjligt.Enligt arbetsmarknadsutskottets betänkande 1990/91:1kommer storstadsutredningens arbete att följas upp med ettforskningsprogram i vilket frågan om kvinnornas situationsärskilt bör belysas. Det är en angelägen forskningsuppgiftsom bör komma till stånd och så långt som möjligtsamordnas med det arbete vi föreslår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en allsidig översyn av kvinnorsarbets- och livssituation i storstad.
mot · GE02A811 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi426 hemställsatt hos regeringen begär att den snarastredovisar statsbudgetens fördelning av de ekonomiskaresurserna mellan kvinnor och män.
mot · GE02A813 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett kvinnopolitiskt perspektiv på ekonomin Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi224 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kvinnopolitiskt perspektiv påekonomin.
mot · GE02Bo201 · 1991-01-25 00:00:00 — Reglerna för statliga lån till egnahem Det föreligger en orättvisa mellan de småhus somhar statlig belåning och de som inte har sådana lån.Räntekostnaderna för egnahemsägarna blir på detta sättolika, ja helt enkelt orättvisa. Detta medför ofta att den somöverväger att köpa en äldre fastighet utan statliga lån iställetväljer att bygga nytt till betydligt högre kostnader. Dentotala bostadskostnaden blir -- trots den högreanskaffningskostnaden -- lägre i nybyggnadsalternativet,eftersom de statliga lån som då utgår har en kraftigräntesubvention.De statliga lånen med subventionerade räntor kommerde småhusägare till del som antingen bygger nytt eller gören genomgripande reparation av sitt hus. Enligt vår meningborde bestämmelserna ändras så att det bör vara möjligtäven för den som köper ett äldre hus att erhålla statliga lån.Dessutom borde de krav som ställs på en ombyggnad ändrasså att statliga lån även kunde ges till mindre genomgripandeupprustning av småhus. Som detta nu är lockas man att görabetydligt större ingrepp i fastigheten än som egentligen ärnödvändigt p g a att kraven för att få statliga lån är sådanasom de är. Som vi nämnde inledningsvis väljer många attöverhuvudtaget inte befatta sig med ett äldre hus utanbygger istället ett nytt.Vårt nuvarande system innebär alltså att man binder merpengar i boendet än vad som egentligen varit nödvändigt.Vi anser att det är angeläget att finna ett system som skaparstörre rättvisa mellan dem som bygger nytt och dem somväljer att satsa på ett äldre hus och sedan förbättra det.Undertecknade har fört fram dettaförslag men har avslagit motionerna. När detgäller flerbostadshus har dock beslutat omstimulanser för att öka intresset för reparationer.Mot denna bakgrund borde det vara att ändraden orättvisa som finns när det gäller småhus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändraderegler för statliga lån till egnahem i enlighet med desynpunkter som framförts i motionen.
mot · GE02Bo202 · 1991-01-25 00:00:00 — i är det enda museum ilandet som saknar ändamålsenliga lokaler i en särskildmuseibyggnad. Detta medför att museets rika samlingarinte kan visas och att det är omöjligt att bedriva någonpublik verksamhet över huvud taget.Länsmuseets byggnadsfråga har stötts och blötts . Huvudmännen för Stiftelsen ,och , har1988 låtit utarbeta ett mycket ambitiöst program för om-och tillbyggnad av Gådeå sjukhus till länsmuseum.Programmet är även intressant ur den aspekten att detnya basutställningar föreslås få en ekologiskinriktning, att en länsbildcentral för fotohistoriskt materialinrättas och att stora delar av de magasinerade samlingarnaäntligen göres tillgängliga för besök.Ombyggnad av Gådeå sjukhus till länsmuseum beräknaskosta i dagens penningvärde. Ett statligtinvesteringsbidrag på motsvarar sålunda . Huvudmännen ärberoende av detta statliga investeringsstöd, vilket ocksåföreslogs i utredningen för hela landet. Förslaget hardock avvisats av utbildningsministern.Under B 11: Stöd till icke-statliga kulturlokaler kandenna post inrymmas. Vid ombyggnation erhålles därvid i bidrag.Det måste bedömas som djupt otillfredsställande attlänsmuseets verksamhet i inte kanbedrivas i överensstämmelse med den av riksdagenfastlagda kulturpolitiken.Samtliga länsmuseer, vilka erhåller statsbidrag tilldriften, måste ges någorlunda likvärdiga förutsättningar.Ett minimikrav är därvid rimligen en museibyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till stöd för icke-statliga lokaler /92 anvisar 30 milj.kr., utöver vadregeringen har föreslagit eller således 55 milj.kr.,2. att hos regeringen under anslag B11, bil. 13, begär 45 milj.kr. i anslag för ett länsmuseumi , .
mot · GE02Bo203 · 1991-01-25 00:00:00 — Information om riksdagbeslutet om ålderdomshem Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information beträffanderiksdagsbeslutet om ålderdomshem.
mot · GE02Bo205 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbyte av eluppvärmning mot andra uppvärmningssätt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N421 hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärder såatt elvärme i det befintliga byggnadsbeståndet kan ersättasav andra uppvärmningssätt.
mot · GE02Bo206 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillägg till instruktion.
mot · GE02Bo207 · 1991-01-25 00:00:00 — har bidragsstödet till barnfamiljervarit så beskaffat att det behovsprövade bostadsbidraget iabsoluta tal har minskat för en familj om antalet barn varitfyra eller fler, dvs om alla faktorer utom barnantalet i olikafamiljer varit lika, har trebarnsfamiljen fått högrebostadsbidrag än fyrabarnsfamiljen och fyrabarnsfamiljenhar fått högre bostadsbidrag än fembarnsfamiljen. Dennatingens ordning har från ansvarigt håll förklarats med atthänvisa till flerbarnstilläggens storlek. Det är dock märkligtatt ett generellt bidrag skall kompensera en snedfördelningav ett behovsprövat bidrag eller vice versa.Med början 1991 ändras barnbidragens relativa storlekberoende på familjens barnantal. ändras ävenkonstruktionen på bostadsbidraget.För familjer med tre eller färre barn ökar barnbidraget istorleksordningen , för familjer med fyra barn ökar barnbidraget meddrygt och för fembarnsfamiljer med . D.v.s. flerbarnstilläggen minskar för stora familjer.Man förväntar sig då att stödet i stället läggs i form avbehovsprövade bostadsbidrag.I proposition 1990/91:69 konstateras att alla barn är likavärda oavsett familjestorlek och att alla barn bör ha egetrum. I bjärt kontrast till denna hugnesamma läsning finnsdock i samma proposition följande slutsats: ''Oavsett ombarnantalet i en familj är tre eller fler har familjerna sammakostnad för boendet, därför bör bostadsbidraget utgå medsamma beräkningsgrund för samtliga familjer som har treeller fler barn''.Att en familj med fyra eller fler barn inte har högrebostadskostnad än en trebarnsfamilj betyder ej att familjeninte skulle behöva dyrare bostad för att samtliga barn i denstora familjen skulle få eget rum. Förhållandet att fyra- ochfembarnsfamiljerna inte betalar mer än trebarnsfamiljernaför bostad beror på att man helt enkelt inte har råd. Detfaktum att de större familjerna inte har högrebostadskostnad än de mindre får alltså inte tas som intäktför att permanenta orättvisan mot barnen i de störrefamiljerna.Motionärerna anser att beräkningsgrunden för detbehovsprövade bostadsbidraget skall ta hänsyn till familjensfaktiska storlek och detta särskilt med tanke på att antaletfamiljer som berörs är c:a 25 000 av landets ungefär 1 000 000 barnfamiljer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attberäkningsgrunden för det behovsprövade bostadsbidragetförändras i enlighet med motionen,[att beslutar om en översyn avflerbarnsfamiljers totala situation i enlighet med vad imotionen anges (flerbarnstillägg, bostadsbidrag).1]
mot · GE02Bo209 · 1991-01-25 00:00:00 — har fattat beslut om att införa räntelån inyproduktionen om möjligt . Ibeståndet skall räntelån erbjudas fr.o.m. 1 januari 1983.Regeringen avser att återkomma om vilka villkor, som skallgälla för beståndet samt vilka årgångar, som kan kommaifråga för det nya finansieringssystemet. Detta kommer attpreciseras i budgetpropositionen 1992 och beslut i riksdagenkan väntas , dvs. ett drygt halvår föreikraftträdandet.Det är olyckligt att det inte tidigare klarläggs hur denlångsiktiga finansieringen utformas. De boende har ettstarkt och berättigat intresse av att kunna planera sinekonomi. Därför är det angeläget att regeringen snarastmöjligt utformar ett förslag till finansieringsalternativ förbostadsbeståndet.Därvid är det också angeläget att överväga om alternativtill räntelån kan tillskapas för en övergångsperiod. Ibostadsbeståndet har de boende genomfört investeringarmed en förväntan om att nuvarande system skulle ligga fast.Vid ägande- och bostadsrätt kan redan den nuvarandeskuldbördan vara stor, särskilt om bostaden omsatts undersenare år. Fastighetsekonomiskt utrymme kan då oftasaknas för ytterligare skuldsättning, särskilt i regioner medsvag prisutveckling på egnahem och bostadsrätter. Underdessa omständigheter kan de boende ha svårt att accepterafinansieringsmodeller, som innebär stigande skuldbördorunder överskådlig tid. Alternativet att helt ersätta destatliga bostadslånen med nominella lån tillmarknadsmässig ränta kan å andra sidan leda till orimligthöga boendekostnader.Många av dessa boende skulle föredra en finansieringenligt nuvarande metod, även om det skulle krävas ensnabbare upptrappning av den garanterade räntan. Ettsådant alternativ skulle utformas som särskildaövergångsregler för de årgångar av beståndet därräntebidragen är betydande och övergång direkt tillmarknadsmässig ränta inte framstår som realistisk.De som främst berörs av ändrade villkor är de senastetio årgångarna och med tyngdpunkt på senare årsproduktion. De boende i äldre årgångar, främst 1960- och1970-talsproduktionen, har i det närmaste fullt ut dragitnytta av nuvarande generella stödsystem. Det ter sig motden bakgrunden både rimligt och rättvist att de boende iberörda årgångar ges möjlighet att välja ett alternativbaserat på nuvarande metod, men med en snabbareupptrappning av den garanterade räntan än som gäller förnärvarande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förslag till villkor för bostadsbeståndets inträde iräntelånesystemet föreläggs ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt alternativ till räntelån tillskapas enligt den i motionenskisserade modellen.
mot · GE02Bo210 · 1991-01-25 00:00:00 — Räntestöd till vissa flerbarnsfamiljer för förvärv av äldre egnahem Förvärvsstöd till vissa flerbarnsfamiljer kan sedan år1987 utgå för köp av äldre egnahem. Villkoren är att det iköparens familj skall ingå minst två barn, att familjen kanberäknas få bostadsbidrag, att kommunen godkäntköpeskillingen och åtagit sig borgenansvar. Dettaförvärvsstöd infördes på försök och därefter harsedan nytt beslut fattats. I början kunde vissatillämpningsproblem ses, men systemet har börjat finnasina former. Kommunerna har t.ex. ofta satt en högstaprisnivå.I län har drygt 650 barnfamiljer på dettasätt fått stöd för att skaffa sig ett bättre boende. Enligt våruppfattning är den här typen av åtgärd ett gott exempel påen social bostadspolitik som når de mest angelägnagrupperna. Dessa hade, utan detta stöd, troligen haft småmöjligheter att hävda sig på en bostadsmarknad med högefterfrågan. Det är därför angeläget att inte utan noggrannanalys avhända sig ett bra bostadspolitiskt instrument.Vi föreslår mot denna bakgrund att denna frågaytterligare övervägs och att slutligt ställningstagande fåranstå till nästa års budgetproposition som ursprungligenplanerades. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare överväganden i frågaom förvärvslånen.
mot · GE02Bo211 · 1991-01-25 00:00:00 — omlokaliserades till 1975.Alltsedan omlokaliseringen har verksamhetsvolymen ökat.Det har för verket inneburit besvärande trångboddhet ilokalerna i Kv. Vasen med produktionsstörningar som följd.På grund av lokalsituationen har verket i samarbete medbyggnadsstyrelsen utrett lokalbehovet . Verkethar till KBS hemställt om en tillbyggnad avhuvudbyggnaden i . KBS har därefter i närasamarbete med lantmäteriverket (LMV) genomfört enutredning om tillbyggnadsbehovet.Lantmäteriverket () disponerar sammanlagtca 36.000 kvm i . Huvuddelen ligger i detstatsägda Kv. Tjänsterum för 70 personer saknas iKv. Dessa är lokaliserade i två förhyrdakontorslokaler (ca 2.200 kvm). Verkets behov avinternutbildning sker i inhyrda lokaler. Lokaler fördigitaliseringsutrustning saknas. Teknikutvecklingen har iövrigt medfört att utrustningen placerats isammanträdesrum och kommunikationsutrymmen.Reservutrymmen saknas i hela anläggningen.För LMV har upprättats lokalprogram omfattande 4.390kvm (). Lokalprogrammet tillgodoser LMV:s behovav att koncentrera kartutbildningen till , skapalokaler för teknikutbildning samt återlokalisera ca 70personer till i är i behov avlokaler på ca 500 kvm (). Denna lokalareal ingår i denföreslagna tillbyggnaden som därmed totalt är beräknad till4.890 kvm (). Avtal med kommun om markköppå 2,5 milj.kr. är upprättat och avser 5.850 kvm. Vidare ärplanfrågorna lösta.Erfarenheten visar att de genomförda lokaliseringarnautanför LMVs huvudbyggnad är mycket ogynnsamma förverksamheten med påtagliga produktionsstörningar somföljd. En samlad verksamhet i LMVs huvudbyggnad ärdärför nödvändig för att ett godtagbart produktionsresultatskall kunna uppnås. LMVs verksamhet sker till stora delari en produktionskedja, vilket innebär att den är beroendeav olika stödfunktioner i huvudbyggnaden t.ex. arkiv,utmatningsutrustningar, laboratorielokaler etc. Lednings-och sambandsbehoven är svåra att upprätthålla medverksamhet som är splittrad på flera platser.Utbildningsverksamheten är likaledes beroende av närasamband med lärare, produktionen samtutvecklingsresurserna som finns inom LMV.Regeringen har i budgetpropositionen ej bifallitByggnadsstyrelsens framställan i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lantmäteriverkets behov avutbyggnad av verkets lokaler i .