mot · GE02Jo514 · 1991-01-25 00:00:00 — ''Våra krav kunna sammanfattas i ett enda: Bröd, merabröd. ''(Ur en resolution till avlämnad den 22/4 1917vid en manifestation av arbetare i utanförriksdagshuset)1917 upplevde hungerkravaller. Och för mångamänniskor i världen är maten så dyr att de sällan kanäta sig mätta. I har vi kommit långt från svält ochnöd, men är kostnaderna för maten en tung postför de flesta hushåll. Särskilt betungande ärmatkostnaderna för låginkomsttagare. Att hållamatpriserna nere är därför en angelägen fördelningspolitiskuppgift. Det har också stor betydelse för den ekonomiskautvecklingen. Den onda inflationsspiralen kan motverkasgenom en framgångsrik konsumentinriktad prispolitik.Konsumentintresset kan för den sakens skull intereduceras till enbart en fråga om matpriserna.Kvalitet är också ett viktigt konsumentintresse. Kvalitet ibetydelsen objektivt mätbar, utgående från hygieniska ochandra standarder, gränsvärden och innehållsdeklarationer,men också i subjektiv betydelse, utgående från individerssärskilda önskemål.Konsumentens makt kan inte (som t.ex.maktutredningen gör) reduceras till möjligheten att medpriset som dominerande urvalsfaktor välja bland detbefintliga utbudet. I konsumentintresset ligger också attkunna påverka var maten produceras, hur den producerasoch vilken mat som produceras. Därav följer att instrumentmåste skapas, som möjliggör kontroll och inflytande förkonsumenterna. Trots en förhållandevis lång tradition avkonsumentpolitik i , med uppbygge avkonsumentverk, varudeklaration, konsumentombudsmanoch verksamhet så har konsumenterna inte dettainflytande i dag.Slutligen är även omsorgen om miljön och strävan tillresurshushållning ett konsumentintresse, som måstebeaktas.En livsmedelspolitik som gynnar konsumenterna måstedärför ha många beståndsdelar. Vi skall i denna motionange vilka grunder anser att en sådanlivsmedelspolitik måste vila på.Den självklara åtgärdenDen självklara åtgärden för att hålla matpriserna nereborde vara att rejält sänka momsen på mat. Iskattepolitiken har tyngdpunkten förskjutits till deindirekta skatterna. Momsen på maten står alltså för enväsentlig del av statens inkomster. För /92beräknas den ge 22 miljarder till statskassan. Vänsterpartietvill inte sänka det totala skattetrycket utan omfördela detoch ge det en tydlig fördelningspolitisk profil.Sänkt moms på maten ger utrymme förkvalitetshöjningar i matkonsumtionen. Det kan innebärat.ex. möjlighet att köpa större andel KRAV-godkändaprodukter (produkter från ett ekologiskt anpassat lantbruk,utan handelsgödsel och bekämpningsmedel och med endjurhållning, som tar större hänsyn än den konventionellatill djurens naturliga behov). Det kan också innebäramöjlighet att köpa mer helt kött eller att göra andra val,utifrån hushållens egen definition av högre kvalitet.Det finns inget annat land som har en så hög indirektbeskattning på baslivsmedel som . Flera länder haringen indirekt skatt på livsmedlen. Det gäller t.ex. förStorbritannien, och . Många länder hardifferentierad moms, där den lägre momssatsen gällerlivsmedel: , , ,, det tidigare hade ,4--. Närmast oss kommer de nordiska grannarnaNorge och med 22 %.En omläggning av 22 miljarder i skatteintäkter kan integöras i ett steg, utan måste göras i etapper. För budgetåret1991/92 föreslår vi att momsen på livsmedel reduceras till13%-nivån. I ekonomiska motion redovisasinkomstförstärkningar som täcker denna och andrabudgetförslag . att grundavdraget för inkomster över 180 000 kronoravskaffas, vilket drabbar de högavlönade. Vi har dessutomföreslagit att skatteutjämningsreserven för företagenavskaffas. En finansieringsmöjlighet inom ramen förmomssystemet skulle kunna vara att ta ut hela den sänkningav momsen som skall ske /92 pålivsmedel. Det finns olika tekniska lösningar, med engemensam politisk grundval: att förbättra ekonomin förlåginkomsttagarna på höginkomsttagarnas bekostnad ochdärmed uppnå en rättvisare fördelning.Skärp konkurrensenDen starka dominansen av ett fåtal stora aktörer inomlivsmedelsbranschen begränsar konsumenternasvalmöjligheter. Det är näst intill omöjligt att etablera nyverksamhet utanför de stora koncernernas kontroll.Konkurrensen dem emellan är ofta endast skenbar eller enkonkurrens som missgynnar konsumenterna. I stället för attkonkurrera med priser och kvaliteter, så konkurrerar manmed fiktiva extrapriser och rabattkuponger, kampanjer ochutökade reklamsatsningar. Allt detta genererar högrekostnader som vältras över på konsumenterna. Blockenmåste tvingas till större konsumentgynnande konkurrensoch möjligheterna för nya aktörer att starta verksamhetinom de olika leden måste ökas. har enkonkurrenslagstiftning som vid internationella jämförelserframstår som svag och som gynnar monopolisering ochstorskalighet.Den av regeringen tillsatta konkurrenskommittén harännu inte förmått behandla viktiga konsumentfrågor, somförbud mot horisontellt samarbete mellan konkurrenter.Det behövs en skärpt konkurrenslagstiftning, med starkaresanktionsmöjligheter och bättre övervakning.Kritik har riktats mot att plan- och bygglagstiftningenkan användas för att gynna den ena eller andralivsmedelskedjan. Det finns också ett visst samband mellanpolitisk majoritet och vilka kedjor som tillåtits etablera sig.Syftet med lagstiftningen är att göra kommunalpolitiskabedömningar av karaktären på verksamheten i ett visstområde. Det är inte rimligt att kommunerna gör andravärderingar av de olika butikernas lämplighet.Ideella konsumentorganisationerRiksdagen anslog (motion ) våren1990 för projekt i syfte att stärkakonsumentintresset i samband med omläggningen avlivsmedelspolitiken. Intresset för sådana projekt har varitstort. Den anslagna summan behöver därför redan detta århöjas till och den bör sedan ytterligarekunna höjas i takt med att det ideella konsumentarbetetväxer i omfattning.Det finns inte i en stark samladkonsumentrörelse, men det finns många mindreorganisationer, som tillsammans har kraft. Projektanslagbehövs för samarbetsprojekt och för organisationerna varför sig. Det finns mot bakgrund av den ökandeinternationella handeln med livsmedel stort behov av ettinternationellt konsumentarbete. Samarbete medorganisationer i andra länder är nödvändigt. Den ökandeinternationella integrationen medför också ett behov av attskapa gemensamma internationella regler för gränsvärden,hygien, tillåtna metoder och tillsatser, miljöfrågor ochetiska frågor. Här måste de ideellakonsumentorganisationerna få tillfälle att medverka.Livsmedelsverket, som har ansvaret för detinternationella arbetet för standardisering pålivsmedelsområdet, måste samarbeta medkonsumentorganisationerna kring detta.Småskalighet och närhetDen långt gångna strukturrationaliseringen inomförädling och handel har lett till att livsmedlen måstetransporteras långt. Det förekommer att varorna nårbutiken först när ytterst återstår till ''bäst-före-datum'' passeras.En uttalad ambition med den nya livsmedelspolitiken äratt stimulera småskalig förädling, korta transporter ochnärhet mellan producent och konsument. Sådana satsningarhar förutom ett stort konsumentpolitiskt värde ocksåregionalpolitisk betydelse. Via regionalpolitiska anslagfördelades medel i detta syfte. Det finns dock en uppenbarrisk att dessa medel, som inte öronmärkts, inte kommer attanvändas inom livsmedelsbranschen. Regeringen bördärför få i uppdrag att analysera konsekvenserna i dettaavseende av det livsmedelspolitiska beslutet samtåterkomma till med ytterligare förslag i syfte attstimulera småskalig förädlingsindustri och ökad närhetmellan producenter och konsumenter.Även här kan de ideella konsumentorganisationernaspela en betydelsefull roll genom att organisera ett direktproducent--konsument-samarbete. Exempel på sådantsamarbete finns redan. Många andra organisationer, t.ex.fackföreningar, kan också komma att engagera sig i sådantarbete.Bort med onödiga förpackningarFortfarande finns det tandkrämstuber, som ligger i enpappkartong. Det finns många exempel på onödigaoch/eller onödigt kostsamma förpackningar. I USAbetalade konsumenterna 1986 mer för förpackningarna sommaten låg i än vad bönderna tjänade pålivsmedelsproduktionen. Någon motsvarandeundersökning av svenska förhållanden finns inte, men utantvekan står förpackningarna även här för en stor kostnad.Det förekommer också ibland att matvaror i lös vikt vägsmed förpackning. Kunden får då betala även förförpackningen. Dessutom kan det vara så attförpackningarna istället för att skydda ett innehåll döljerbrist på innehåll. Stora ytterförpackningar kan visa sigrymma mycket små innerförpackningar med ännu mindreinnehåll. Om onödiga förpackningar tas bort blir det lättareför konsumenten att bedöma produkten och göra riktigaval.Skärpt konkurrensövervakning och lagstiftning ärabsolut nödvändigt. Tillsammans med skärptprisövervakning kommer det att minska möjligheterna attvältra över enorma reklamkostnader på konsumenterna.Men det behövs ytterligare åtgärder.I behandlas nu ett lagförslag som tvingarhandeln att återta alla förpackningar. Syftet är dels attstimulera användandet av returförpackningar, dels att fåhandeln och tillverkningsindustrierna att reduceraanvändningen av förpackningar. Vi föreslår att antar en sådan lag. Dessutom bör miljöavgifter ochskatter införas och samordnas så att retursystem ochåtervinningsbara förpackningar befrämjas. Högamiljöavgifter på olämpliga förpackningar ochskattebefrielse på återvinningsbara eller returförpackningarbör göra kostnadsdifferensen så stor att den får styreffekt.Sverige bör ta initiativ till ett internationelltstandardiseringsarbete för returförpackningar. Lika väl somman har internationella normer för skruvar och muttrar kanman ha det för returförpackningar. Ett sådantinternationellt system förbättrar förutsättningar för handel.Den dyra reklamenPå reklam och marknadsföring i vidare mening läggs detnu ner 27 miljarder totalt i samhället. Bristen påkonkurrens och den bristande samhälleliga kontrollen avprisutvecklingen har möjliggjort för livsmedelsgrossisteroch detaljister att lägga ner stora summor på reklam ochvältra över kostnaderna på konsumenterna. Hur storasummor det rör sig om råder det delade meningar om. Destora livsmedelskedjornas sortiment är bredare änlivsmedel. Det är en av anledningarna till att det är svårt attexakt beräkna kostnaderna. En ordentlig analys av desammantagna kostnaderna för konsumenterna av reklam,extrapriser, rabattkuponger m.m. måste göras.De s.k. extrapriserna förhåller sig till cirkaprislistor, somför vissa produkter så gott som aldrig används. Kaffe,kyckling m.fl. produkter säljs så gott som alltid till s.k.extrapriser. Detta måste förbjudas. Ett extrapris skallförhålla sig till det pris som affären normalt tar ut för varan.Även i den övriga av reklam måste det rensas upp.Rabattkuponger m.fl. reklamknep kostar förkonsumenterna mer än de smakar. harkonsumentkrav rests om förbud mot dessa avarter.Självsanering har utlovats, men kommer aldrig till stånd.Den nu arbetande konkurrenskommittén har inteheller förmått ta itu med detta. måste nu beslutaatt reklamen inom livsmedelshandeln saneras och attextrapriser i sin nuvarande form förbjuds.Mindre ytor, kortare öppethålletVisst är det en service att butiken är öppen nästan jämtoch visst är det skönt att slippa trängsel, men denna servicehar också sitt pris. har större butiksytor än mångajämförbara länder och över huvud taget mer påkostadebutiker. Också detta är delvis en effekt av att man inomhandeln inte konkurrerar med kvalitet och pris.Bundenheten till den ''egna'' grossisten och de fastlåstacirkapriserna respektive ''extrapriserna'' har försvåratdetta. Konsumenterna har inte fått mångamöjligheter att visa om det verkligen är stora ytor och långtöppethållande man sätter främst. Här måste det fram reellavalmöjligheter.PrisinformationInom livsmedelshandelns olika led är man beredd attlägga ner många miljarder på oseriös varuinformation ochmarknadsföring men den miljard prisinformationen påvaran kostar är man inte beredd att betala.Man hänvisar till att större delen av sortimentet ändåinte kan omfattas av prismärkningen. Det gäller färskvarorsom mjölk m.m. och det gäller oförpackad frukt ochgrönsaker. Ur konsumentperspektiv är det viktigt attframhålla att prismärkningen på dessa delar av sortimentetofta är mycket otillfredsställande. får konsumenternaofta leta efter skyltar med prisinformation. Det finns sällanpersonal i butikerna att fråga. För konsumenten innebärdetta irritation och förlust av tid. Prisinformationen skall uppge priset tydligtoch finnas i produktens omedelbara närhet. Jämförpriserfinns fortfarande i otillräcklig omfattning, trots att de visatsig vara ett utmärkt hjälpmedel för konsumenterna.I stället för att försämra det som fungerar bra, bordehandeln förbättra prismärkningssystemet för de i dagomärkta delarna av sortimentet. Med nyinformationsteknologi kan konsumenternas möjligheter attförsummera och efteråt kontrollera summorna öka.Riksdagen bör besluta att artikelprismärkning tills vidareskall finnas kvar och att de nya möjligheterna att förbättraprisinformationen skall utvecklas i samarbete med handeln.VaruinformationI dag görs de flesta matinköp i snabbköp. Allt fler avmatvarorna är färdigförpackade. Det försvårar förkonsumenten att bedöma varans kvalitet. Det ställer storakrav dels på varuinformation på förpackningen, dels påkontroll av att uppgifter och innehåll stämmer överens.Mängden information har ökat . Det är mångauppgifter som skall finnas med: mängdangivelse,innehållsdeklaration, näringsdeklaration, datummärkningoch också en symbol för låg fett- och fiberhalt. Vissadelar i innehållsdeklarationen är svåra att förstå, t.ex.tillsatser som har en kombinerad bokstavs- och sifferkod.Livsmedelsverket bör få i uppgift att se över det samladeutbudet av information i syfte att förenkla informationenoch göra den mer lättillgänglig.PriskontrollSamhällets prisövervakande myndigheter, framför alltstatens pris- och konkurrensverk (SPK) måste i högre gradän bevaka utvecklingen inom livsmedelsområdet.Det har upprepade gånger visats att i leden mellanproducent och konsument görs orimligt stora påslag. Detgäller t.ex. grönsaker där påslagen har kunnat uppgå tillflera . Särskilt angeläget är detta i sambandmed att förändringar genomförs. Den nyalivsmedelspolitiken förväntas leda till lägrekonsumentpriser, men utan en stark prisövervakning ärrisken uppenbar att förändringarna inte kommerkonsumenterna till goda utan resulterar i ökadevinstmarginaler i mellanleden. I samband med att momsenpå mat sänks, i enlighet med förslag i denna motion, är detsärskilt angeläget att bevaka konsumenternas intressen.Det är också viktigt att resultaten från sådanprisövervakning kommer till konsumenternas kännedom.LivsmedelskontrollDet förekommer alltför ofta brister i hygien ochrenlighet. Den lokala kontrollen sköts av miljö- ochhälsoskyddsförvaltningarna, som p.g.a. bristande resurserofta försummat livsmedelskontrollen. harnyligen beslutat om ett nytt system för livsmedelskontroll,som förhoppningsvis skall leda till effektiviserad kontroll.Mot delar av systemets utformning har vi haft invändningar,men det viktiga är nu att det nya systemet börjar fungera såatt kontrollen utökas. verksamhet börsystemet utvärderas.ImportkontrollBehovet av importkontroll växer. Det gäller t.ex.bekämpningsmedelsrester i frukt och grönsaker. Destickprovskontroller som livsmedelsverket gör visar attimporterade partier oftare har otillåtna resthalter. Detgäller också kontrollen för att påvisa om livsmedelbestrålats, vilket vi inte tillåter. Vi måste förbättrakontrollen av importerade livsmedel. böri utökad omfattning ta stickprover.I vissa avseenden ställer vi i högre krav pålivsmedelsproduktionen än man gör i andra länder. Detgäller t.ex. miljökrav, djurskydd och tillsatser och metoder.I princip bör vi ställa samma krav på importerade livsmedel.Härvid uppstår svårigheter dels att definiera vilka krav somär relevanta att ställa även på import, dels hurefterlevnaden skall kunna garanteras. Detta kvalitativagränsskydd kan också orsaka störningar i de internationellahandelsrelationerna. Det är viktigt att påpeka att de krav viskall ställa på import givetvis måste vara krav som vi ställerpå den inhemska produktionen och som kommit till uttryckgenom lagstiftning, med tillhörande regelverk. Det handlarinte om förtäckta försök att genom tekniska handelshinderstänga andra länder ute. Det handlar om att garanterakonsumenterna en likvärdig kvalitet på inhemska ochimporterade produkter. Denna uppgift blir allt viktigare jumer internationaliserad handeln blir. I syfte att klara utdessa frågeställningar bör en utredning tillsättas.GränsskyddetI debatten om matpriser och matkvalitet återkommermed viss regelbundenhet förslaget om ett ensidigt svensktslopande av gränsskyddet. Det är ett förslag som äroförenligt med medlemskap i , eftersom EG hargränsskydd mot omvärlden. Ett medlemskap i innebäri stället att tvingas höja gränsskyddet på vissaprodukter, som importeras. Det ligger i konsumenternasintresse att gränsskydd sänks. Men det ligger också ikonsumenternas intresse att ha en inhemsklivsmedelsproduktion. Ett ensidigt sänkt svensktgränsskydd betyder att stora delar av det svenskajordbruket kommer att läggas ner. Det svenska jordbruketkan hävda sig väl i konkurrensen, men ett ensidigt svensktåtagande innebär ju att vi sänker gränsskyddet medan andraländer behåller sina gränsskydd och subventioner. Viavvisar därför ensidiga neddragningar av gränsskyddet frånsvensk sida.GATT-förhandlingarFör att ömsesidiga neddragningar av gränsskydd ochborttagande av subventioner skall kunna genomföras krävsett framgångsrikt internationellt samarbete. Det hårdnandeklimatet, politiskt och ekonomiskt, i världen försvårar dettaangelägna arbete. Detta är till nackdel för alla och negativtur konsumentperspektiv. De största förlorarna är tredjevärldens länder, som inte kan subventionera sinjordbruksproduktion och inte kan konkurrera medindustriländernas subventionerade produkter.Protektionismen vinner terräng. Det måste vara Sverigesuppgift att med all kraft bidra till att föra det internationellaförhandlingsarbetet inom ramarna för (generalagreement of tariffs and trade) till framgång.I detta perspektiv måste man vara starkt kritisk till EG:shållning i GATT-förhandlingarna. Även om inte ansvaretför sammanbrottet kan läggas på den enbart, så har den enmycket stor del i skulden. För del innebäravsaknaden av framsteg inom GATT-systemet också etthårdare tryck från EG på ensidiga neddragningar avgränsskyddet i EFTA-länderna. EG pressar på för att ökasina exportmöjligheter utan att behöva förändra sinjordbrukspolitik. Men även inom EG finns motstridigaintressen. måste i EG--Efta-förhandlingarnaförespråka gemensamma lösningar inom ramen för GATTframför bilaterala överenskommelser, som bygger påundantag från GATT-regeln om ''mest gynnad nation''. Med hänvisning till det anförda hemställs[att hos regeringen begär förslag till sänktmervärdebeskattning på livsmedel i enlighet med vad somanförts i motionen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skärptkonkurrenslagstiftning med skärptasanktionsmöjligheter,2][att till projekt i syfte att stärkakonsumentinflytandet i samband med omläggningen avlivsmedelspolitiken för /92 anvisar 3 000 000kr. utöver vad regeringen har föreslagit eller således ,3]1. att hos regeringen begär attlivsmedelsverket får i uppdrag att inbjudakonsumentorganisationer till samarbete kringinternationella frågor,2. att hos regeringen begär uppföljning av detlivsmedelspolitiska beslutet och förslag till ytterligareåtgärder i syfte att stimulera småskalig förädling och ökadnärhet mellan producenter och konsumenter,3. att hos regeringen begär lagförslag somtvingar handeln att återta alla förpackningar,[att hos regeringen begär förslag om enmiljöavgift på förpackningar,1][att hos regeringen begär en utredning somklarlägger konsumenternas kostnader för reklam,extrapriser, rabattkupongsystem m.fl.marknadsföringsåtgärder inom livsmedelssektorn,2][att beslutar förbjuda s.k. extrapriser i dennuvarande utformningen,3][att hos regeringen begär ett förslag i syfte attsanera reklamen inom livsmedelshandeln,3][att beslutar angående prismärkning i enlighetmed vad som anförts i motionen,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av svenska initiativ föratt skapa internationell standard förreturförpackningar,2]4. att hos regeringen begär attlivsmedelsverket får i uppgift att se över och effektiviseravaruinformationen inom livsmedelsområdet,5. att hos regeringen begär attlivsmedelsverket får i uppdrag att utöka kontrollen avimporterade livsmedel,6. att hos regeringen begär förslag till nyaregler med förhöjd ambitionsnivå för kontrollen avimporterade livsmedel,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det svenska gränsskyddet.