mot · GE02Fi517 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundDet är välbekant att varje företagare -- praktiskt taget --gärna ser att hans företag blir det enda inom branschen.Marknadsekonomin skall i teorin förhindra detta. Vi vet attmarknadsekonomin inte alltid förmår det. Det är som iblomrabatten, vissa arter är så livskraftiga att de effektivtförhindrar konkurrenter att spira om människan inte läggersig i konkurrensen.Dessa tendenser förstärks när företagen utvecklar sig tilltransnationella eller multinationella giganter. Därför harockså i industriländerna skapats kontrollorgan, som för enojämn kamp för att förhindra monopol.Emellertid finns det åtskilliga områden där det äruppenbart att det är mycket svårt att undvika monopol, ochdär konkurrens skulle vara ett oförsvarligtnationalekonomiskt slöseri. Typexemplet är järnvägen. Attha två eller flera parallella spår för konkurrerande företagvore en orimlighet. Här leder marknadsekonomins logik tillatt det uppstår ett så kallat naturligt monopol. Den som harfått övertaget på marknaden har av tekniska skäl skaffat sigen så stark ställning att konkurrerande företag slås ut ochnya konkurrenter inte har en chans att etablera sig.2. Naturliga monopolDet finns många sådana exempel på ''naturligamonopol''. Det allmänna telefonnätet, lokala kabel-TV-nät, vatten- och avloppsnät, eldistribution, fjärrvärme,vattenkraftverk, posthantering (i varje fall i glesbygd).Stat och kommun har i medvetande om detta etableratoffentliga monopolföretag på områden där naturligamonopol föreligger. Avsikten är att förhindra attmonopolföretaget gör orimliga vinster på folkets bekostnadoch för att låta de vinster som görs återgå till medborgarna.Formen för detta har varit att etablera statliga ochkommunala affärsverk.En annan bakgrund till detta är samhällets vilja attsamma tekniska service skall komma alla medborgare tilldel. Detta har betraktats som ett rättvisekrav och det harbetytt att viss service har upprätthållits som inte har varitekonomiskt självbärande. Man har dessutom exempelvisinsett att även om postdistributionen i glesbygd går medförlust, så skulle det vara en förlust för tätortsbon att intekunna skriva brev till landsbygden, varför överskott avtätortsverksamheten bör komma glesbygden till del.Samma sak gäller givetvis telefonnätet.3. ProblemDet senaste årtiondet tycks denna principiella syn haråkat i glömska. Både statliga och kommunala affärsverksneglar med viss avund på de privata aktiebolagen medderas större frihet från regleringar uppifrån. I diversesammanhang förklarar exempelvis både ochposten att deras huvuduppgift är att varakonkurrensmässiga på marknaden. De förnekar då att en avderas huvuduppgifter i stället är att fungera, där marknadeninte fungerar.Tendensen har varit att man mer intresserat sig för dekonkurrensutsatta delarna av verksamheten och försummatmonopoldelen. Man har med viss förtjusning sökt överförakonkurrensutsatta delar till aktiebolagsform och tvekar inteatt begära att även monopolbetonade delar avverksamheten skall bli aktiebolag.Sådana signaler har hörts från , ochpostverket för att inte tala om åtskilliga kommunalaverksamheter. Symtomatiskt är att , som har ettpraktiskt taget totalt monopol på privattelefonservicen häri landet, går ut i annonser och påstår att man inte är ettmonopol. Rubriken lyder: ''Vi spelar hellre finans änmonopol''.Detta är också en internationell företeelse. I Englandhar regeringen i den allmännamarknadsekonomiska yra som inte kunnat skilja påmonopol och konkurrens sålt ut sitt televerk. -- -- harsedan det privatiserades visserligen blivitmycket lönsamt, vilket inte är märkligt när man harmonopol, men servicen är försämrad och priserna har ökatkraftigt. Regeringen har uppmuntrat andra företag attetablera konkurrens. Men har British Telecomfortfarande av marknaden. Och det är endast när detgäller storföretag som konkurrenten haft en chans attkomma in.De som vill förvandla offentliga monopol tillaktiebolag -- offentligägda eller privatägda -- brukaråberopa att den tekniska utvecklingen ökat möjligheten tillkonkurrens inom det naturliga monopolet. Detta är oftareen förevändning än en sanning.4. Gör boskillnad mellan monopol- ochkonkurrensverksamhetDet akuta problemet synes vara att återföra statligaoch kommunala affärsverk till ordningen. De har ett annatoch mer vittförgrenat ansvar än aktiebolag som konkurrerarpå en fri marknad.Inom de stora statliga verksamhetsområdena finns blandning av monopolverksamheter ochkonkurrensutsatta verksamheter, det finns en blandning avaktiebolagsform och affärsverksform som är förvirrandeoch skadlig. Det finns generellt bland cheferna inomverksamheterna en stor preferens för aktiebolagsformen,vilken motiveras med att den är smidig och effektiv. Tyvärrär den också befriad från den insyn som bör vara ett villkorför att ett monopol skall kunna accepteras. Att det kanfinnas andra och sämre motiv för cheferna att vilja minskainsynen från allmänheten är dessvärre inte osannolikt.Miljöpartiet har ifrågasatt meningen medatt staten i aktiebolagsform bedriver verksamhet inomkonkurrensutsatta sektorer. Sådana verksamheter borde ivarje fall ovillkorligen hållas väl skilda från demonopolistiska. Monopolverksamheten skall hållas öppenför offentlig insyn och styrning. Och detta gäller även andramonopol än naturliga, dvs sådana monopol som staten avandra skäl ansett vara motiverade: Apoteksbolaget,, m.fl.5. Utredning och städningDet är i hög grad motiverat att tillsätta en utredning somkartlägger det reella läget i första hand inom affärsverkenmen också inom annan statlig och sektor sombedrivs under monopol eller monopolliknandeförhållanden.Vidare bör det klarläggas vad kravet på lika service tillalla medborgare från monopolens sida skall innebära ipraktiken.Slutligen bör utredningen utmynna i ett förslag tillstädning så att det skapas klara rågångar mellanmonopolverksamhet och konkurrensverksamhet inomoffentlig affärsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts beträffande offentliga monopol i enlighetmed vad som anförts i motionen.