mot · GE02Fi46 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Turistnäringens konkurrensförmågaTuristnäringen omsätter i hela världen 700 miljarderUSD. Turismen i har växt mycketsnabbt och omsätter ca . En stordel av denna omsättning går till stat, kommuner ochlandsting i form av skatter och avgifter. En studie 1985beräknade denna andel till . Genom skattereformen under åren 1990 och 1991ökar andelen ytterligare.Med utgångspunkt från beslutet om 1991 års skatter medförändring av systemet från minskad löneskatt till en ökadkonsumtionsskatt har Turistråd låtit göra enberäkning av turismens skatte- och avgiftsandel under 1991.Studien visar att den sammanlagda andelen skatter ochavgifter av turistinkomster i uppgår till . I beräkningarna ingår löneskatter,arbetsgivaravgifter, moms och andra indirekta skatter.Målet för samhällets turistpolitik är, som vi förstår det,att utveckla ett ökat och väl fungerande resande för turismoch rekreation i och till på ett sådant sätt att det gerstörsta möjliga utbyte för turisten samt att det ger positivaeffekter utifrån samhällets värderingar ochutvecklingsönskemål, dvs. utifrån regionala, sociala,handelspolitiska och sysselsättningsskapandeutgångspunkter.Regeringen uppdrog åt statens industriverk(SIND) att följa utvecklingen på vissa turistorter.Bakgrunden till uppdraget var beslut omskatteomläggning. I samband med detta uttaladeskatteutskottet att det inte kan uteslutas att man inom vissaturistorter, där prisläget är högt, kan fåsvårigheter att hävda sig i konkurrensen med motsvarandeturistmål utomlands.Utredningsuppdraget skulle leda fram till en bedömningav de skattepolitiska beslutens effekter på den regionalautvecklingen samt till överväganden om eventuella åtgärderav regionalpolitisk art.I den nu lagda påpekas att den svenskafjällkedjan och och är de områden som ärmest beroende av turism för människors möjlighet attförsörja sig. Även i de övriga områden som SIND granskatär beroendet stort.En jämförelse mellan de beräknade effekterna avskattereformen, som Turistråd tog fram införskatteomläggningen, och utfallet enligtinkvarteringsstatistiken visar att överensstämmelsen hittillsvarit relativt god. bedömde att den inhemskaefterfrågan på kort sikt skulle gå ned . Resultatet blev en nedgång på strax . beräknade att efterfrågan från utlandetpå kort sikt skulle minska med . I verkligheten blev nedgången 13 %.Turismen/resandenäringen har fått vidkännas minskadefterfrågan . Sysselsättningen har också minskat,inom hotell- och restaurangrörelsen är arbetslösheten ca 9 %.Turistorterna i fjällkedjan har haft varierandebeläggning. Anläggningarna i de södra delarna avfjällkedjan har klarat sig bäst. Avståndet tillbefolkningscentra har haft betydelse för utvecklingen.Lönsamheten har ändock minskat i alla fjällanläggningar,liftkortförsäljningen har minskat (veckokorten) ochstuguthyrningen visar att fler personer delar på en stuga avekonomiska skäl.Öland och är mycket beroende av turism ochflertalet av turisterna är svenskar. En skillnad mellan de tvåöarna är att det är billigare att resa till . För attkomma till får man betala för båtfärden. Det kaninnebära ytterligare bortfall i resandeströmmen till Gotland1991. Enligt färsk statistik har en minskning på mellan30 och kunnat utläsas vid en jämförelse med föregående år is.k. gästnätter.Även andra regioner är starkt beroende av turismen somförsörjningsnäring. Siljans-området och Glasriket iSmåland är exempel på regioner som är mycket beroendeav såväl den svenska som den mycket stora andelenutländsk turism och den köpenskap som är knuten tillhantverksprodukter och kvalitetsglas. En slutsats bör varaatt i sommarorterna i Syd- och finns ettrelativt stort direkt beroende av resenäringen somde indirekta effekterna kan antas vara något högre i dessaområden.Regionalpolitiska åtgärder bör vidtas som dämparskatteomläggningens effekter i fråga om konkurrens inomlandet. Hänsyn tas till den generella regionalpolitiskasituationen i de av SIND studerade områdena avseendearbetslöshetsnivåer m.m. Konkurrensen med utlandetmåste ges förutsättningar som likställer turismen med andranäringar. Eventuella olikheter i förutsättningarna mellanturistnäringen och annan industri bör belysas av SIND.Turism är en viktig exportnäring och har stor betydelse förbytesbalansen.Enligt nu redovisade statistikuppgifter har turismenminskat med en genomsnittssiffra på i hela landet totalt. Åtgärder måste nu vidtasomgående för att förhindra att turismen tappar ytterligaremarknadsandelar.I proposition 1990/91:150(kompletteringspropositionen) under avsnittet''Stabiliseringspolitiken'' berörs pris- ochkonkurrenspolitiken som ett medel att få till stånd ettvaraktigt starkt program för svensk ekonomi.Konkurrenspolitiken kommer att förstärkas, bl.a. iljuset av den västeuropeiska integrationen, säger manvidare i propositionen. Det är viktigt att man i dettahänseende beaktar turistnäringens konkurrenssituation.Om man inte är observant kan konkurrenssituationen blialltför olika med fördyringar för turister från utlandetsamtidigt som det blir relativt sett billigare för svenskar attturista utomlands. Detta påverkar vår bytesbalans i kraftigtnegativ riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att noggrant följafrågan om konkurrenssituationen för turistnäringen i såvälnationellt som internationellt perspektiv,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förslag till åtgärderför att balansera konkurrensskillnaden mellan ochandra länder,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att SIND får iuppdrag att också belysa de eventuella olikheter iförutsättningarna som råder för turistnäringen och annanindustri.