mot · GE02Bo252 · 1991-01-25 00:00:00 — ''Folkrörelsekooperativ''Efter en lagändring undantogs s.k.folkrörelsekooperativ från kravet på att sökaförvärvstillstånd vid köp av fastighet. Med detta begreppskulle förstås att endast HSB och men inte SBC(Sveriges Bostadsrättsföreningars ) varbefriade från kravet att söka tillstånd.Den kritik som riktades mot begreppetfolkrörelsekooperativ föranledde dock regeringen attföreslå en skrivning i lagtexten som inte innehåller dettabegrepp. Den beslutade lagstiftningendiskriminerar dock SBC på exakt samma sätt som tidigare.Folkpartiet liberalerna motsätter sig dennasärbehandling av SBC av flera skäl. SBC är inte mindrefolkrörelse än de två andra organisationerna. Det finnsingen anledning att i lagstiftningen lägga sig iorganisationernas uppbyggnad.Vi anser att lagstiftningen bör ändras så att undantagetfrån kravet på förvärvstillstånd gäller för rikskooperativorganisation, regional organisation avbostadsrättsföreningar och bostadsrättsförening som äransluten till en rikskooperativ organisation. Detta fårkonsekvenser för bostadsrättslagen och lagen om förvärv avhyresfastighet m.m. Däremot har lagen omfastighetsmäklare ändrats så att SBC intediskrimineras där.ÖvrigtFör att förenkla förhållandena på bostadsmarknaden,inte minst för konsumenterna, bör det vara enkelt attomvandla äldre typer av sammanslutningar såsombostadsföreningar till bostadsrättsföreningar. De hindersom finns för detta bör tas bort.Det är vidare angeläget att kommunerna inte utnyttjarsin anvisningsrätt för nya bostadsrättslägenheter så attbostadsspararna i bostadsrättsorganisationerna ges mycketsmå möjligheter att få bostäder. har uttalat atthögst av nya bostadsrättslägenheter bör förmedlas avkommunen.Det förekommer dock relativt ofta, särskilt på orter medstor bostadsbrist, att kommunen förmedlar en högre andel.Bostadsfinansieringsreglerna bör ändras så att kommunensmöjligheter att fördela nybyggda bostadsrättslägenheterminskar.6. Färre regleringarBostadsmarknaden är en av de mest regleradesektorerna i samhället. Bland de statliga och kommunalastyrinstrumenten kan bl.a. nämnas bostadslångivningenmed mark- och konkurrensvillkoren ochkostnadskontrollen samt förvärvs- ochförköpslagstiftningen, hyresregleringen ochbostadsanvisningslagen. Vi vill ta bort en stor del av dessaregleringar.Mindre lånebyråkratiRäntebidragsunderlaget beräknas enligt den s.k.schablonmetoden där en rad faktorer påverkar underlaget.Beräkningarna är komplicerade och det finns till och medsärskilda dataprogram för att kunna göra ansökningarna. Vianser att dessa beräkningar ska förenklas kraftigt.En sådan förenkling innebär också att kraftiganedskärningar kan göras i byråkratin.Länsbostadsnämnderna bör läggas ned och dekommunala tjänstemän som sysslar med låneförmedlingkan i hög grad få andra arbetsuppgifter.Markvillkoret innebär att marken ska förmedlasav kommunen för att rätt till statliga räntebidrag skaföreligga. I praktiken innebär markvillkoret numera främstatt kommunen ges möjlighet att ställa en mängd krav påbyggnationen utöver plan- och bygglagens bestämmelserinnan dispens från markvillkoret lämnas.Tidigare har det funnits undantag från markvillkoret förs.k. styckebyggda småhus och för mark i saneringsområden.Vi anser att markvillkoret bör avskaffas. Kommunernasmöjligheter att styra byggandet är tillräckliga, inte minstgenom den fysiska planeringen.Konkurrensvillkoret innebär att bostadsstöd vidbyggande av flerfamiljshus bara utgår ombyggnadsarbetena upphandlats genom att anbud tagits in.Det har visat sig att byggföretagen ofta kan förhandlafram bättre pris och högre kvalitet. Konkurrensvillkoret ärmoget att avskaffas. Det skulle också öka byggföretagensmöjligheter att bygga referensobjekt.Idag granskar länsbostadsnämnderna alla ansökningarom stöd för att avgöra om byggkostnaderna är skäliga. Vitror inte att kostnadsutvecklingen kan påverkasgenom en sådan kostnadsprövning. Trotskostnadskontrollen så ökade byggkostnaderna tregånger mer än konsumentprisindex till 1988.Effekten blir snarare att kreativiteten inriktas på attförsöka kringgå reglerna. Den byråkratiska hanteringenmedverkar till att pressa upp kostnaderna genom attbyggandet försenas. För att klara kostnadskontrollenbygger man ofta större lägenheter, vilket innebär att detotala kostnaderna blir högre.Den omedelbara effekten i storstadsområdena avkostnadskontrollen blir snarare att bostadsproduktionenhålls tillbaka än att priserna pressas.När kostnadskontrollen avskaffas bör underlaget förräntebidraget beräknas efter en schablon, vilket leder till attkostnaderna för räntebidrag sjunker.Kostnadsprövningen leder också fram till oärlighet.Tomter köps enligt köpekontrakten för ett annat belopp ändet verkliga. All kostnadsprövning bör därför avskaffas.InvesteringsbidragetSom villkor för att få det nya momskompenserandeinvesteringsbidraget gäller övergångsvis att byggföretagetfått statligt bostadslån. Därigenom kopplas helalånekineseriet till investeringsbidraget.Investeringsbidraget bör schabloniseras och lämnas heltoberoende av den statliga lånebyråkratin.SBABStatens Bostadsfinansieringsaktiebolag har givitsmöjligheter att marknadsanpassa sin organisation ochbygga upp en låneadministration och enförsäljningsorganisation. Som motiv angavs i propositionenom Ny bostadsfinansiering m m att SBABs fortsatta verksamhet bidrar till attupprätthålla konkurrensen påbostadsfinansieringsmarknaden.Några belägg för att det krävs en nytt statligtbostadsfinansieringsinstitut redovisades dock inte. Enligtvår mening bör istället säljas.FörköpslagenKommunerna har rätt till förköp enligt förköpslagen.Denna lag infördes när bostadsbyggandet var väsentligthögre . Lagen har även utvidgats under 1980-talet.Folkpartiet liberalerna motsatte sig denna utvidgning.Bakgrunden till införandet av kommunernas möjlighettill förköp var bl.a. en önskan att dämpa markprisstegringenoch att dra in oförtjänt värdestegring till det allmänna.Kommunernas behov av markförvärv torde nu vara mindre.Det finns dessutom också möjlighet att tillgripaexpropriation för att tillgodose behovet av mark.Vi anser att förköpslagstiftningen bör avskaffas.BostadsanvisningslagenEnligt vår mening är lagen om kommunalbostadsanvisningsrätt både onödig och skadlig. Den äronödig eftersom det har visat sig att kommunerna nu harkunnat få tillgång till lägenheter för bostadsförmedlingensräkning genom frivilliga avtal med fastighetsägarna. Den ärskadlig eftersom den riskerar att hämma rörligheten påbostadsmarknaden.Vi föreslår därför att bostadsanvisningslagen avskaffas.BostadsförmedlingarnaBostadsförmedlingarna kan spela en aktiv roll för att ökarörligheten på bostadsmarknaden och göra dennaeffektivare. För att få resurser för att t.ex. arbeta aktivt medbyten bör bostadsförmedlingarna ha möjlighet att ta utavgifter för sin verksamhet.Ökad konkurrensDet är angeläget att stimulera en ökad internationellkonkurrens inom bostadsområdet. Det finns en långrad hinder som försvårar importen av byggmaterial ochleder till att det finns få utländska entreprenörer i Sverige.Detta beror bl a på det omfattande statliga regelverket och som innebärett stort handelshinder. liberalerna föreslår atten rad regleringar tas bort vilket också bör leda till en ökadinternationell konkurrens. De regler som bör finnas kvarskall förenklas och anpassas till EG:s.Även utländska entreprenörer bör ges ökademöjligheter att verka i . Detta förutsätter att deraspersonal ges möjlighet att arbeta i Sverige.Byggnormer m.m.Det finns ett behov av färre och mindre styrande reglerför byggandet. En mindre styrande byggnorm leder dels tillatt utrymmet för fantasi och för att tillgodose människorsvarierande önskemål ökar, dels till att kostnaderna förbyggande i viss utsträckning kan minska.Men normer behövs givetvis, bl.a. för att tillförsäkrahandikappade möjligheter att röra sig så obehindrat sommöjligt och för att äldre ska kunna vårdas i sina lägenheteräven när de har svårt att röra sig.Den översyn av byggnormen som genomförts har lettfram till de nybyggnadsregler som gäller. Avsiktenhar varit att dessa ska vara mindre detaljerade. Det är nuangeläget att följa tillämpningen av den nya byggnormenför att kunna avgöra om den verkligen innebär en mindredetaljreglering av byggandet.Det bör också vara möjligt med s.k. fribyggen därkostnaderna hålls nere.Allmännyttiga bostadsföretagDet finns en rad särregler för allmännyttigabostadsföretag. Dessa får bl.a. inte ha en aktieutdelningsom överstiger normal upplåningsränta för normalakrediter. Denna typ av särregler fyller ingen funktion ochbör avskaffas. har också fåttbehålla sin schablonbeskattning. I likhet med privataföretag bör konventionell beskattning tillämpas också förallmännyttan.HyressättningenBruksvärdessystemet infördes sedanistället för den hyresreglering som infördes . Avsikten var att bruksvärdessystemet skulle efterliknaen ordning med marknadsbestämda hyror och atthyressättningen skulle bli mer rättvis.Med bruksvärde avsågs vad en lägenhet var värd urhyresgästens synvinkel i förhållande till likvärdigalägenheter på samma ort. Vid bedömningen av bruksvärdetskulle man bortse från produktions-, drifts- ochförvaltningskostnader.Bruksvärdet skulle istället avgöras av lägenhetensstorlek och standard men också av husets läge, närhet tillservice och kommunikationer m.m.Det är uppenbart att bruksvärdessystemet inteleder till de resultat som åsyftades när systemet infördes. Vihar fått en omfattande hyressplittring där lägenheter medsmå skillnader i bruksvärde uppvisar stora variationer ihyresnivå.Detta beror framför allt på att som riktpunkt förbruksvärdet har satts hyresnivån i de allmännyttigaföretagen som förutsätts sätta sina hyror eftersjälvkostnadsprinciper. Främst på grund av inflationen hardock kostnadsnivåerna i nyproduktionen stigit kraftigtsärskilt . Den omfördelning sombostadsfinansieringssystemen åstadkommit har inte varittillräckligt kraftig för att skapa paritet mellan olikaårgångar. En fastighets ålder och därmed desskapitalkostnader påverkar således hyresnivån på ett ickeavsett sätt.Den rådande hyressättningen får en rad negativakonsekvenser. Den leder till en trögrörlighet påbostadsmarknaden därför att hyrorna inte motsvararkonsumenternas värderingar. Lägenheterna fördelas i storomfattning via ''svarta'' eller ''gråa'' affärer eller som renabyten. Lägenheter kan användas somövernattningslägenheter eller behållas som reserv därför atthyrorna är så låga.I storstäderna är det på sina håll svårt att köpa en villautan att lämna en lägenhet i byte. Många ''tvingas'' attskaffa lägenheter med mer eller mindre olagliga metoderför att kunna hävda sig på bostadsmarknaden.Om läget och standarden tilläts påverka hyran i högregrad skulle vi få färre svarta affärer och tillgången påattraktiva lägenheter skulle öka. Därmed skulle priserna påbostadsrätter sjunka. En ökad rörlighet påbostadsmarknaden skulle medföra välfärdsvinster genomett bättre utnyttjande av bostäderna. Vi skulle få en merrättvis hyressättning.Den avgörande bristen i bruksvärdesssystemet är i den praktiska tillämpningen av systemet har tagit förlite hänsyn till den s.k. lägesfaktorn. I flera kommuner hardock hyresnivåerna justerats så att läget har tillåtits spela enstörre roll. Det har skett genom överenskommelser mellanhyresgästföreningarna och de allmännyttigabostadsföretagen. Det är angeläget att så sker på fler orter.Tillämpningen av systemet leder till olika resultat ikommunerna, och överensstämmer inte med deursprungliga intentionerna.Förändringar i hyressättningen måste självfallet skesuccessivt. Det är hyresgäster och hyresvärdar som iförhandlingar kommer överens om hyrorna. Det utgör denfrämsta garantin för att det inte sker några drastiskaförändringar över en natt.Vi har framhållit vikten av att lägesfaktornges en större betydelse. Det har dock varit svårt att föra enseriös debatt om detta. medger även regeringen attden nuvarande hyressättningen är felaktig. I propositionenom Ny bostadsfinansiering konstateras t.ex. att det finns''brister i paritet i fråga om utgifter för bostäder av olikaålder, vilket motverkar den rörlighet som är nödvändig påbostadsmarknaden för att bostadsbeståndet skall utnyttjaseffektivt''.Det är inte minst nu angeläget att det sker en betydligtstörre hyresomfördelning mellan äldre och nyarelägenheter. Det finns stora vinster med en sådanomfördelning. Hyrorna i nybyggda hus blir lägre, vilketökar möjligheten att bygga nya lägenheter. I det äldrelägenhetsbeståndet får vi en ökad rörlighet, vilket gör attdet utnyttjas effektivare. Dessa förändringar leder tillminskade köer. Större avkastning i det äldre beståndet gerutrymme för självfinansiering av underhåll. Därför börprivata fastighetsägare som de allmännyttigabostadsföretagen ges möjlighet till skattefria avsättningartill reparationsfonder.Bruksvärdessystemet medger att lägesfaktorn tillmäts enstörre betydelse och produktionskostnaden en mindre.Systemet var i själva verket avsett att ge sådana resultat. Föratt säkerställa att så sker bör dock hyreslagen ändras så attdet klarare framgår vad som menas med bruksvärde.AndrahandsuthyrningVi vill öka utbudet av bostäder. En åtgärd som kan bidratill detta är att avskaffa hyreslagens regler omandrahandsuthyrning. De nuvarande reglerna innebär attdet ofta inte ens är möjligt att få täckning för de egnakostnaderna vid andrahandsuthyrning.Det finns vidare anledning att göra det lättare att avtalabort besittningsskyddet vid andrahandsuthyrning som pågårunder inte alltför långa perioder.Dessa åtgärder skulle leda till att lägenheter som idagstår tomma eller används mycket lite skulle komma ut påmarknaden.InvesteringsskattenDen särskilda investeringsskatten som tas ut i vissatätortregioner bör avskaffas. Vi anser att det är fel metodatt styra byggandet och erfarenheterna visar också att detresultat som har eftersträvats inte har uppnåtts.7. OrganisationsmaktOrganisationerna utgör en viktig del av vårt samhällsliv.Fria och livskraftiga organisationer är en förutsättning fören väl fungerande demokrati. Statsmakterna haruppmuntrat framväxten och bibehållandet av ett rikt ochvarierat föreningsliv.Ett samhälle med mycket starka organisationer äremellertid inte problemfritt. Särintressen gynnas lätt påbekostnad av helhetens intressen. Även den enskildeindividen kan lätt komma i kläm.Intresseorganisationerna har fått alltmermyndighetsliknande uppgifter och uppgörelser mellanstaten och organisationerna blir allt vanligare.Organisationernas roll på bostadssektorn är särskiltomfattande. Utöver representation i statliga kommittéer ochoffentliga organ har organisationerna även givits utrymme iden dömande makten.1969 tillkom hyresnämnderna i sin nuvarande form. Devar ursprungligen avsedda att fungera sommedlingsinstanser. Efter hand har de emellertid erhållitprövningsrätt i allt fler frågor.En hyresnämnd består i regel av en lagfaren ordförandesamt två ledamöter från hyresmarknadens organisationer,eller respektiveHyresgästernas . Talan mot hyresnämndsbeslut förs hos bostadsdomstolen. Även denna instans haren majoritet av organisationsföreträdare, tre lagfarna ochfyra intresseledamöter.Det kan i många fall synas praktiskt atthyresmarknadens parter finns representerade i dendömande instansen. Det är dock betänkligt frånrättssäkerhetssynpunkt. Människors förtroende för dendömande maktens oberoende och integritet urholkasgenom intresseledamöternas delaktighet irättstillämpningen.Det förekommer inte sällan att intresseledamöternaställs inför mer eller mindre uttalade intressekonflikter. Detär t.ex. inte tillfredsställande att ledamöter frånHyresgästernas i hyresnämnden deltar i beslutom huruvida hyresgäster i en från fristående förening skall ges förhandlingsrätteller inte.Detta har även lett till en fällande dom mot iEuropadomstolen, det s.k. Langborgermålet. Denlagändring som föreslås i promemorian DsJu 1990:33 ianledning av Langborgerdomen är inte tillräcklig. Dendömande makten bör vara opartisk i ett rättssamhälle.Hyresnämndernas och bostadsdomstolens uppgifter bördärför överföras till allmän domstol.Av de myndighetsliknande funktioner som under senareår har tilldelats intresseorganisationerna kan nämnas atthyresgäströrelsens godkännande, s.k. hyresgästintyg, iregel krävs för bygglov då en fastighetsägare vill bygga omsin fastighet. Vid utfärdande av hyresgästintyg bör i ställetden mening gälla som företräds av en majoritet av deboende i den berörda fastigheten.Ett annat exempel kan hämtas från ROT-programmet.En förutsättning för att räntebidrag till underhåll skallutbetalas är att hyresgäströrelsen får ta del avfastighetsägarens ekonomiska information beträffandeunderhållssituationen. Det är tveksamt om sådanauppgifter skall åläggas en intresseorganisation.Genom hyresförhandlingslagen har organisation avhyresgäster givits rätt att förhandla även för icke-medlemmars räkning. Endast ett fåtal från fristående föreningar har erhållitförhandlingsrätt. Detta är otillfredsställande.Hyresförhandlingslagen måste därför ändras så attföreningar som inte är anslutna till ges ökade möjligheter att erhållaförhandlingsrätt.Avgörande för erhållande av förhandlingsrätt bör varaatt föreningen åtnjuter förtroende från en majoritet avhyresgästerna i den berörda fastigheten eller fastigheterna.Bedömningar av föreningens kvalifikationer,förhandlingskapacitet eller långsiktiga målsättning ska varaav underordnad betydelse.Idag erlägger hyresgästerna, dvs. såväl medlemmar somicke-medlemmar, speciella avgifter via bostadsföretagendirekt till hyresgäströrelsen. Dessa avgifter ärförhandlingsersättningen, boinflytandeersättningen ochersättning för fritidsverksamhet. De betalas som en delav hyran.Avgifterna utgör en viss andel av totalhyran och tas utmed stöd av avtal mellan ochfastighetsägaren. Till skillnad från vad som gäller förförhandlingsersättningen finns inget direkt lagstöd för uttagav avgifter för fritidsverksamhet eller verksamhet som avserboinflytande.Utgångspunkten för besluten om bruksvärdessystemetvar att de allmännyttiga företagen skulle ta ut hyror somtäcker deras kostnader, den s.k. självkostnadsprincipen.Det är inte rimligt att betrakta ersättning till denverksamhet som hyresgäströrelsen bedriver som en del avföretagens självkostnader.Avgifter för fritidsverksamhet och boendeinflytande börsåledes fortsättningsvis inte betraktas som hyra. I flera storabostadsföretag har fritidsavgiften också avskaffats ellermodifierats. Hushållen bör själva ges rätt att bestämmavilka fritidsaktiviteter de vill delta i och bidra ekonomiskttill.Den s.k. underhållsreformen, dvs rätten för hyresgästeratt själva utföra reparationer, har permanentats. Vianser dock att lagstiftningen bör utformas så att det blirmöjligt för hyresgäster att träffa överenskommelse medfastighetsägaren även om det inte finns någonförhandlingsordning.8. ROT-programmetEfter regeringsskiftet infördes det s.k. ROT-programmet. Det led av påtagliga svagheter bl.a. därför attdet medförde alltför genomgripande ombyggnader sombl.a. innebar utslagning av smålägenheter, saknadesamband med andra stadsförnyande åtgärder, ökadebehovet av bostadssubventioner och innebar subventionerav löpande underhåll.Ombyggnader bör ske varsamt med stor hänsyn till deboendes önskemål. Det är därför angeläget att dehyresgäster som berörs av en ombyggnad ges störremöjligheter att påverka omfattningen av denna. Dettainflytande bör utövas av de hyresgäster som berörs avombyggnaden och inte av hyresgästorganisation.Vi anser således att det s.k. hyresgästintyget somnormalt krävs för att få byggnadslov för åtgärd utöver lägstagodtagbara standard (LGS) bör utfärdas av de berördahyresgästerna. På samma sätt bör ombyggnadslån förhyreshus normalt endast beviljas om de berördahyresgästerna tillstyrker ombyggnaden.För ombyggnad inne i lägenhet bör normalt krävas attlägenhetsinnehavaren har tillstyrkt ombyggnaden.Underhåll såsom byte av avloppsstammar måste givetviskunna utföras men större förändringar såsom byte av t.ex.köksutrustning bör endast kunna göras om hyresgästenaccepterar detta, såvida inte andra reparationer omöjliggördetta.Efter att ha ha dragit igång ROT-programmet harregeringen slagit till bromsarna och försökt stoppa det.Först genom att försöka begränsa volymen påombyggnadsverksamheten med rambegränsningar ochdärefter genom mindre räntesubventioner tillombyggnader.Vi avvisar rambegränsningar som en metod att påverkaomfattningen av ombyggnadsverksamheten. Vi anser attdessa bör upphöra och att lagen om byggnadstillstånd(1971:1204) bör avskaffas.Vi anser inte att räntestöd för underhåll skall kunna utgåtill miljonprogrammets årgångar. Det innebär risk för nyastora subventionsåtaganden.De senaste åren har även tilläggslånen till hus som äryngre än höjts kraftigt. Det finns stora brister imiljonprogrammets hus. Dessa kan dock utansubventioner. Den ursprungliga produktionskostnaden ärmycket låg och fastigheterna tål en osubventioneradbelåning på den öppna marknaden.Riksdagen har också beslutat att räntestöd skalämnas för underhåll av lägenheter i hyreshus. Vi motsätteross även detta. Strävan bör istället vara att minskasubventionerna, inte införa nya subventioner.En större omfördelning av hyror mellan äldre och nyarehus och möjlighet till skattefria avsättningar tillreparationsfonder är bättre lösningar.9. BostadsfinansieringVi har länge kritiserat bostadssubventionerna av en radskäl. Dessa är framför allt följande.Det är urfördelningspolitisk synvinkel ineffektivt att stödja en visstyp av konsumtion. Subventionerna har sammantaget ingenomfördelande effekt mellan hög- och låginkomsttagare.Det visar sig dock att räntebidrag och skatteeffekterna ökari takt med inkomsten medan bostadsbidragen, heltnaturligt, minskar. Långt effektivare är att rikta ettgenerellt stöd, utan konsumtionsstyrande verkan, till degrupper som behöver det -- framför allt barnfamiljer.Bostadssubventioner har en tendens att kapitaliseras påoförutsedda punkter. Det innebär att det ofta är andra ände tänkta mottagarna som tillgodogör sig de belopp somutgår. Det är bara den förste ägaren av ett småhus eller enbostadsrätt som tjänar på subventionerna.Det finns också andra vinnare i systemet. Den som fåtten subventionerad hyreslägenhet har t.ex. möjligheter atttillgodogöra sig delar av subventionen genom svartförsäljning eller genom att helt lagligt lämna lägenhetensom en del av betalningen för ett småhus.Subventionerna bidrar sannolikt till att driva uppbyggpriserna genom att en så stor del av kostnadernabetalas av staten.Bostadssubventionerna är enomfattande statsfinansiell belastning och bidrar därmed tillatt hålla skattetrycket uppe.Bostadssubventionerna ärintimt förknippade med regleringarna. Omfattandebostadssubventioner leder lätt till krav på regleringar därföratt det känns angeläget att styra hur subventionernafördelas.Den höga subventioneringen av bostadsbyggandet harlett till att praktiskt taget samtliga nya bostäder finansierasmed subventionerade lån. Bostadssubventionerna är såhöga att de motsvarar ungefär halva produktionskostnaden.I det utredningsarbete som har förekommit de senasteåren har den funnits en radikalt ökad medvetenhet omavigsidorna av subventioner. I regeringens proposition ihöstas om Ny bostadsfinansiering m m redovisades en insikt främst om avigsidorna avsubventionerna men i viss mån även om att den nuvarandehyressättningen motverkar den nödvändiga rörligheten påbostadsmarknaden.RäntelånenDet nya bostadsfinansieringssystem som riksdagennyligen beslutat införa innebär att de nuvaranderäntebidragen ersätts av räntelån. För nybyggda hus skainga räntebidrag utgå från och i det befintligabeståndet ska räntebidragen likaså upphöra att utgå.Endast skattekompenserande räntebidrag ska utgå tillflerfamiljshus motsvarande den avdragsrätt somsmåhusägarna åtnjuter.Folkpartiet liberalerna kritiserade den utformning somräntelånen hade fått. Vi menade att räntelånen underogynnsamma förhållanden kan leda till en omfattandeskulduppskrivning somfastighetspriserna inte stiger i samma takt.