ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub701 · 1991-01-25 00:00:00 — behandlade regeringensproposition /90:90 om forskning. I samband därmedbeslutade , på regeringens förslag, att JÄMFOskulle läggas ner men att det centrala ansvaret förkvinno- och jämställdhetsforskning skulle överflyttas tillforskningsrådsnämnden (FRN). Riksdagsbeslutet innebardels att de forskningsmedel som fördelats avcivildepartementet efter beredning i JÄMFO (ca 1,5milj.kr.) skulle överföras till FRN, dels med anledning av enflerpartimotion att FRN skulle få ett tillskott på ytterligare 3milj. vardera för 91/92 resp. 92/93. FRN skulle ägna sigbåde åt att informera om den aktuella forskningen och attinitiera och stödja densamma.I årets budgetproposition har FRN för kvinno- ochjämställdhetsforskning föreslagits få . Detökade stödet till kvinno- och jämställdhetsforskning som nufinns möjligheter till genom de hos FRN avsatta medlen ärmycket glädjande.Förutom denna satsning skulle FRN genomföra ettinformationsprogram för jämställdhetsforskning i sambandmed JÄMFOs nedläggning.Det är därför nu angeläget att FRN fullt ut genomförinformationsprogrammet syftande till att iordningställarapporter, genomföra seminarier och sprida kännedom omkvinno- och jämställdhetsforskningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att forskningsrådsnämndengenomför informationsprogrammet förjämställdhetsforskningen fullt ut.
mot · GE02Ub704 · 1991-01-25 00:00:00 — En professur i japanska vid Vid har byggts upp enbred kompetens vad gäller forskning och utbildning inomområden som rör Öst- och . Området har längevarit viktigt och får med den utveckling som är på gång alltstörre betydelse. Intresset bland de studerande är stort. Förnäringslivet i regionen är utbildningen och forskningeninom dessa områden av stor vikt.Undervisning har bedrivits vid Lundsuniversitet i såväl kinesiska och japanska som thai ochindonesiska. Den lokala linjen för Öst- ochSydöstasienstudier har varit starkt översökt och breddatsfrån 80 till l20 poäng. Efter upprepade motionskrav iriksdagen har en professur inrättats i kinesiska. Detta är avstor betydelse för den fortsatta utbyggnaden ochforskningen inom detta område.En stor brist är dock att det fortfarande saknas enprofessur i japanska. En professur i detta ämne har storbetydelse, dels för utvecklingen av japanologin -- ären ekonomisk och politisk stormakt och det är av stor vikt,att vi har utbildning i japanska språket och om det japanskasamhället -- dels för den sammanhållna utbildningen iÖstasienstudierna som utbildnings- och forskningsblock.För de fördjupade studier, som många studenterefterfrågar, är det viktigt, att även japanskan finns med. Fördetta krävs en professur i ämnet.Vi har tidigare motionerat i detta ärende. Vi vill utövervad som angetts ovan också framhålla att inrättandet av enprofessur i japanska framförts som en fråga av högangelägenhetsgrad från i och från UHÄ.Vårt tidigare krav har dock avstyrkts avutbildningsutskottets majoritet och avslagits av riksdagen.Centerpartiets, och moderaternasrepresentanter har tillstyrkt vårt förslag.Avsikten från majoritetens sida är tydligen, attjapanologisk forskning och forskarutbildning skallkoncentreras till . Detta kan vi inte acceptera.Det är felaktigt ur såväl forskningspolitisk somregionalpolitisk synpunkt.Vi återkommer därför med vårt förslag och föreslårsåledes att en professur i japanska inrättas vid Lundsuniversitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt bemyndigar regeringen att inrätta en tjänstsom professor i japanska vid i fr.o.m.den 1 juli 1991.
mot · GE02Ub708 · 1991-01-25 00:00:00 — I de grönas Hälso- och sjukvårdsprogramstår detMänniskans hälsotillstånd kan inte ses isolerat frånhennes relation till medmänniskor och miljö. Varje försökatt påverka människans hälsa kommer att misslyckas, omman inte inriktar sig på en förändring avlivsmiljön. I denna ingår den fysiska, sociala, psykologiskaoch biologiska omgivningen. Hit hör inriktningen avboendepolitik, arbetsmarknadspolitik, trafikpolitik etc. Hithör också frågor som gäller livsstil, levnadsvanor,samhällsansvar och människors gemenskap ochsamhörighet.Kunskaper och helhetssyn, friskvård och förebyggandehälsovård är nyckelord för ökat välbefinnande förmänniskan.Det är med glädje vi konstaterar att utbildningsplatsernavid friskvårdslinjen på högskolan fördubblats läsåret1990/91. En bredare bas med stabilitet och bättreutbildningskvalitet har kunnat uppnås.Vi ser det därför som angeläget att friskvårdslinjen vidhögskolan i / blir allmän linje.Den friskvårdspedagogiska linjen inrättades vidHögskolan i /1979. En fördjupningskursom 20 p startade . Denna införlivades med linjenhösten 1989 och är nu en 80-poängsutbildning. En utökningav linjen till 100 p görs /92. 20 ppåbyggnad/fördjupning planeras ,vilket innebär att möjlighet till forskaranknytning kommeratt ges.Högskolan i /är den enda högskola ilandet där det är möjligt att studera friskvård som ensammanhållen linje.Utbildningens syfte och huvudsakliga inriktningUtbildningens övergripande inriktning är att studerahälso- och friskvård ur ett pedagogiskt perspektiv.Kärnan i utbildningen är studier av livsstil ochlevnadsvanor vad gäller kost, motion,beroendeframkallande medel, samlevnad och stress.Studierna inriktas mot ovanstående ämnen och motkunskapsområden som behandlar samhällsutveckling,arbetsmiljö, ekologiska frågeställningar,organisationsteori, psykologi, anatomi, fysiologi, m.m.Den friskvårdspedagogiska linjen blir genom dennainriktning ett viktigt komplement till utbildningar inommiljö- och sjukvård.Friskvårdspedagogen arbetar med att medvetandegöramänniskor genom att motivera och stimulera till en livsstilsom befrämjar hälsa.ArbetsmarknadUtvecklingen på arbetsmarknaden visar att det finns ettbehov av friskvårdspedagogens breda kompetens. Inomlandsting och kommuner och på företag och inomföretagshälsovården bl.a. finns arbetsuppgifter som lämparsig för friskvårdspedagoger.Motiven är många för att friskvårdspedagogiska linjenvid högskolan i /bör bli en allmänutbildningslinje. linjen är mycket eftersökt med 10--15förstahandssökande per plats, linjen är riksrekryterandetill stor del, de utbildade friskvårdspedagogernas tjänsterefterfrågas alltmer, förebyggande hälsovård får enalltmer ökad betydelse, och utbildning inom detta områdeutgör ett värdefullt komplement till hälso- ochsjukvårdsutbildningarna, möjlighet att forskaranknytautbildningen finns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att friskvårdslinjen vid högskolan iGävle/ inrättas till allmän utbildningslinje.
mot · GE02Ub709 · 1991-01-25 00:00:00 — kan man få en sammanhängande utbildning om 160poäng inom det juridiska området vid företags- ochförvaltningsjuridiska påbyggnadslinjen vid iGöteborg. Många studerande vill emellertid avlägga jurkand-examen och får då komplettera sina studier vid någotannat universitet där det finns utbildning för jur kand-examen.Behovet av jurister är stort i både viddomstolarna och på den övriga arbetsmarknaden. Bl.a.leder förändringarna på Europamarknaden till attlagstiftningsvolymen ökar avsevärt. Därmed kan det snabbtuppstå en akut brist på jurister. Eftersom företags- ochförvaltningsjuridiska linjen inte ger behörighet förtingstjänstgöring, leder detta till att juriststuderande iGöteborg kompletterar sin utbildning i t.ex. ellerUppsala. Därmed är risken stor att de inte blir tillgängligapå den västsvenska arbetsmarknaden efter avslutadutbildning.Det är därför angeläget att åstadkomma juristlinjen 180poäng i som den nu inrättas i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar inrätta juristlinje 180 poäng viduniversitetet i ,2. att beslutar att finansiering sker på det sättsom föreslagit.
mot · GE02Ub710 · 1991-01-25 00:00:00 — En professur i tyska språket är en professur i tyska språket inrättadvid . När nuvarande innehavare avdenna professur går i pension avses denna dock övergå professur i tyska, särskilt tyskspråkig litteratur.I då blir allt viktigare för oss såväl på dethandelspolitiska som på det kulturhistoriska området ochdå allt fler utbyten mellan våra länder sker, vore det förStockholms universitet en stor brist om ej nuvarandeprofessur i tyska språket skulle återbesättas.På grund av det framväxande samarbetet inom deneuropeiska gemenskapen och väntade snarainträde i denna är det av största vikt att den kompetens somen professur innebär för ämnet också tillförsäkrasStockholmsregionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av återtillsättning avprofessur i tyska språket vid .
mot · GE02Ub711 · 1991-01-25 00:00:00 — I arbetet på rehabilitering är sjukgymnasterna med sinaspeciella kunskaper en mycket viktig del. Det är viktigt attde också har en sådan utbildning att de kankonkurrera såväl nordiskt som internationellt.Den svenska grundutbildningen för sjukgymnaster är iett internationellt perspektiv mycket kort. I har vien utbildning för sjukgymnaster på endast . Detta ärjämfört med andra länder . Ser man på de andranordiska länderna har de 3--. Även övriga europeiskaländer har 3--grundutbildning.Det finns som framgår av detta ett starkt behov av enutbildning som är anpassad till omvärldens krav.Utbildningens tid som vi nu har lades fast , menför la man till . Detta menar manfrån branschens sida gav inte särkilt mycket mer rentutbildningsmässigt.Då slopades nämligen de tre månadersvårdbiträdespraktik man tidigare haft.Det kan konstateras att en hel del avhopp gjorts frånyrket. Vid analysen av faktorerna kring avhoppen finnerman att de som slutar i yrket gjorde det av följande skäl:BefordringsmöjligheterLöneskälFortbildningsmöjligheter.Vi anser att det finns skäl att analysera detta och se vilkakonsekvenserna av mycket avhopp har för rehabiliteringoch vården som helhet. Det finns nu anledning attregeringen dels ser över utbildningstidens längd, dels seröver skälen till att avhopp sker i sådan omfattning att detkan äventyra det krav på förnyelse av arbetslivet, varisjukgymnasterna som grupp spelar en viktig roll. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om nysjukgymnastutbildning.Stockholm den 25 januari 1991Gunnar ()()()()()
mot · GE02Ub712 · 1991-01-25 00:00:00 — har i sin högskolemotion till åretsriksmöte föreslagit en sammanslagning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna till en ny barn- ochungdomspedagogisk linje. Där föreslås enförlängning av utbildningen från 80 till 120 poäng. Enförlängning av utbildningen skulle ge de studerandeförbättrade kunskaper inom bland annat pedagogik ochutvecklingspsykologi. Dessa kunskaper kommer att bliextra viktiga för att infria våra ambitioner om ökadsamverkan och samarbete mellan förskola och barnomsorg.Inom förskolan och fritidshemsverksamheten är det idagbrist på personal. Denna personalbrist kommer enligtsocialstyrelsens beräkningar att kvarstå bl.a. på grund avkommunernas utbyggnadsplaner. För är detangeläget att den barnomsorg som erbjuds barnen inte bliren förvaring med outbildad personal och högpersonalomsättning.För att möjliggöra en framtida barnomsorg med högkvalité måste antalet platser på den nya utbildningen ökajämfört med nuvarande platsantal på förskollärar- ochfritidspedagoglinjen.Jag vill därför föreslå att den ovan nämnda barn- ochungdomspedagogiska linjen ersätter förskollärarlinjen ochfritidspedagoglinjen vid högskolan i och att antaletutbildningsplatser utökas med 30 nya platser. De platsersom finns på förskollärarlinjen ochfritidspedagoglinjen kommer alltså att ingå i den nyautbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en barn- ochungdomspedagogisk linje vid högskolan i .
mot · GE02Ub713 · 1991-01-25 00:00:00 — utfärdar legitimation förpsykoterapeuter. Till grund för legitimationen ligger enstatlig psykoterapeutexamen eller annanpåbyggnadsutbildning som efter sakkunnig bedömninganses vara fullt jämställd med den statliga utbildningen.Behörig att antas till utbildningen är bland annat personersom genomgått psykologutbildning enligt 1982 årsstudieordning liksom psykologer utbildade enligt tidigarestudieordningar och som genomgått egenpsykoterapi ochhandledning.Socialstyrelsen har tidigare utgivitkompletteringsbesked av generell karaktär till psykologer,eftersom dessa besitter en gedigen grundkompetens, vilketinneburit att en komplettering om 15 poäng bedömtsnödvändig för att uppnå ekvivalering med den statligapåbyggnadsutbildningen på 60 poäng.Från och med 1991 upphör dennakompletteringsmöjlighet. Förändringen är inte föranleddav att den generella kompetensnivån hos gruppenpsykologer sjunkit eller att behovet eller efterfrågan avkompletteringsbesked upphört. Det framstår därför som ettofantligt resursslöseri såväl ur individuell som ursamhällelig synpunkt att denna kompetens inte utnyttjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att utreda frågan om en särskildpsykoterapiutbildning för legitimerade psykologer.
mot · GE02Ub714 · 1991-01-25 00:00:00 — Den sociala snedrekryteringen till högskolan Den svenska utbildningsstandarden håller en hög nivåvid internationella jämförelser. har det skett en kraftig höjning av dengenomsnittliga utbildningsnivån vilket till viss del ocksåbidragit till en social utjämning. En stor del, av dagens ungdomar, genomgår en utbildning på 11--12 år.Trots en god grundläggande utbildning i form avgymnasieskolan kvarstår stora skillnader i rekryteringen tillhögskolan. är andelen studerande frånarbetarhem mycket låg i jämförelse med andel nybörjarefrån akademikerhem. Det finns t.o.m. tecken på att densociala snedrekryteringen har ökat.Regeringen har uppmärksammat detta speciellt ibudgetpropositionen och ämnar därför tillsätta enutredning med uppgift att kartlägga den socialasnedrekryteringens omfattning och orsaker. Det är positivtatt regeringen nu genomför detta som det ärviktigt att i en sådan utredning tas fasta på den kritik somriktats mot högskolan framförallt när det gällerantagningssystem och linjesystem.I dag är antagningen till högskolan starkt spärrad.Antalet platser understiger starkt antalet sökande. Vidantagningen gynnas barn från studievana hem vilket medstörsta sannolikhet ökar den sociala snedrekryteringen.Portarna till högskolan borde därför breddas ytterligare nunär ÖGY-reformen ger elever från yrkesföreberedandelinjer behörighet till högskolan.Kritik har också riktats mot linjesystemet på högskolanframförallt vad det gäller de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga fakulteterna. Ett system utan linjerpå de filosofiska fakulteterna skulle kunna vara enmöjlighet att bredda rekryteringen till högskolan. Friastudier skulle kunna ge en utbildning mer anpassad tillstudentens behov och bakgrund utan att för den skull fånegativa effekter för de krav och behov somarbetsmarknaden har.Det två ovannämnda synpunkterna bör därför beaktas iden nu av regeringen föreslagna utredningen.Detta utesluter naturligtvis inte det faktum att valet tillhögre utbildning i hög grad bestäms av det egna hemmetsstudietraditioner och den stimulans till fortsatta studier somungdomarna får i grund- och gymnasieskolan. Åtgärder föratt i större utsträckning än kompensera och stimuleraungdomar från studiesvaga hem är därför avgörande för attkomma tillrätta med den sociala snedrekryteringen tillhögskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aspekter som bör beaktas vidutredning om social snedrekrytering till högskolan.
mot · GE02Ub716 · 1991-01-25 00:00:00 — Förstärkt anslag till högskolorna i , och -- Moderata samlingspartiet har i ett antal motioner tillårets lagt förslag om väsentligt högre anslag tillden högre utbildningen och forskningen. Dessa förslagavspeglar en inställning hos moderata samlingspartiet attjust högre utbildning och forskning är centrala frågor då detgäller vår förmåga att konkurrera i ett internationelltperspektiv. Detta gäller inte bara i ett rent materiellthänseende utan har lika stor aktualitet då det gäller detvetenskapliga och kulturella samarbetet och utbytetländerna emellan. Det utökade Europasamarbetet innebärstora utmaningar och möjligheter just för ett litet land somSverige.Ett väsentligt drag som återkommer i flera av moderatasamlingspartiets motioner om den högre utbildningen ärkvalitet och självständighet för de högre lärosäterna.Moderata samlingspartiet har vid många tillfällen riktatkritik mot den stelhet som ligger i det hårt regleradelinjesystemet inom den högre utbildningen. Detta systemrimmar illa med de tankar och idéer som vi för fram om friaoch självständiga universitet och högskolor.Universiteten och högskolorna har inom ramen föranslag D10, Lokala och individuella linjer och friståendekurser, möjlighet att mer självständigt och utifrån egenkompetens forma olika typer av fristående kurser och därtillhörande forskning.Det är naturligt att moderata samlingspartiet vill se dettaanslag väsentligt utökat. Ett utökat sådant anslag ger deolika lärosätena vidgade möjligheter att markera ochutmejsla sin speciella kompetensprofil.Sammantaget föreslår moderata samlingspartiet enutökning av anslaget D10 med totalt 390 miljoner kr.Inom ramen för ett samarbete mellan högskolorna iVäxjö, och --sker enmålmedveten kompetensuppbyggnad vid ett antalinstitutioner. Arbetet präglas av kvalitetstänkande och allthögre grad av internationalisering med sikte inte minst påsamarbete med andra lärosäten ute i . Enförstärkning av anslaget för lokala och individuella linjersamt fristående kurser skulle väsentligt förbättra dessahögskolors möjlighet att med kvalitets- ochinternationaliseringsbegreppet i förgrunden utveckla dennaprofil.Inom ramen för ett totalt förhöjt anslag om 390 miljonerkr. anser vi att . bör tilldelas högskolorna iVäxjö, , --för att möjliggöravidareutveckling av detta arbete. Vid den internafördelningen av denna summa är det angeläget attlärarutbildningens ämnesinriktade fortbildning prioriteras.Vidare är det angeläget att resurserna för desamhällsvetenskapliga och humanistiska ämnesområdenages ökade resurser, liksom den tekniska utbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ur ett förhöjt s.k. LIF-anslag (D10) om totalt 1129,8 milj.kr. tilldela högskolorna iVäxjö, och --18 milj.kr.
mot · GE02Ub717 · 1991-01-25 00:00:00 — Fler utbildningsplatser vid i har i sin högskolemotion till åretsriksmöte föreslagit en sammanslagning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna till en ny barn- ochungdomspedagogisk linje. Där föreslås enförlängning av utbildningen från 80 till 120 poäng. Enförlängning av utbildningen skulle ge de studerandeförbättrade kunskaper inom bland annat pedagogik ochutvecklingspsykologi. Dessa kunskaper kommer att bliextra viktiga för att infria våra ambitioner om ökadsamverkan och samarbete mellan förskola och barnomsorg.Inom förskolan och fritidshemsverksamheten är det idagbrist på personal. Denna personalbrist kommer enligtsocialstyrelsens beräkningar att kvarstå bl.a. på grund avkommunernas utbyggnadsplaner. För är detangeläget att den barnomsorg som erbjuds barnen inte bliren förvaring med outbildad personal och högpersonalomsättning.För att möjliggöra en framtida barnomsorg med högkvalité måste antalet platser på den nya utbildningen ökajämfört med nuvarande platsantal på förskollärar- ochfritidspedagoglinjen.Jag vill därför föreslå att den ovan nämnda barn- ochungdomspedagogiska linjen ersätter förskollärarlinjen iUppsala och att antalet platser utökas med 30 nya platser.De platser som finns på denna linje kommer alltså attingå i den nya utbildningen.Vänsterpartiet har i sin högskolemotion också föreslagiten utökning av antalet platser på grundskollärarlinjen.Skälen till detta är att behovet av lärare ökar dramatiskt avflera orsaker. Ökade födelsetal och stora pensionsavgångarde närmaste åren samt det senaste läraravtalet, som innebärminskad undervisningsskyldighet för stora lärargrupper,gör att behovet av utbildningsplatser ökar. Dessutom har viredan nu en mycket oroande och ökande lärarbrist somockså syns i län.Mot bakgrund av det ovanstående vill jag föreslå enutökad dimensionering med 30 platser pågrundskollärarlinjen vid i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en barn- ochungdomspedagogisk linje vid i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad dimensionering avplatserna på grundskollärarlinjen vid iUppsala.
mot · GE02Ub718 · 1991-01-25 00:00:00 — Fler utbildningsplatser vid i har i sin högskolemotion till åretsriksmöte föreslagit en sammanslagning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna till en ny barn- ochungdomspedagogisk linje. Där föreslås enförlängning av utbildningen från 80 till 120 poäng. Enförlängning av utbildningen skulle ge de studerandeförbättrade kunskaper inom bland annat pedagogik ochutvecklingspsykologi. Dessa kunskaper kommer att bliextra viktiga för att infria våra ambitioner om ökadsamverkan och samarbete mellan förskola och barnomsorg.Inom förskolan och fritidshemsverksamheten är det idagbrist på personal. Denna personalbrist kommer enligtsocialstyrelsens beräkningar att kvarstå bl.a. på grund avkommunernas utbyggnadsplaner. För är detangeläget att den barnomsorg som erbjuds barnen inte bliren förvaring med outbildad personal och högpersonalomsättning.För att möjliggöra en framtida barnomsorg med högkvalité måste antalet platser på den nya utbildningen ökajämfört med nuvarande platsantal på förskollärar- ochfritidspedagoglinjen.Jag vill därför föreslå att den ovan nämnda barn- ochungdomspedagogiska linjen ersätter förskollärarlinjen iNorrköping och fritidspedagoglinjen i och attantalet utbildningsplatser utökas med 30 nya platser. Deplatser som finns på dessa linjer kommer alltså att ingåi den nya utbildningen.Vänsterpartiet har i sin högskolemotion också föreslagiten utökning av antalet platser på grundskollärarlinjen.Skälen till detta är att behovet av lärare ökar dramatiskt avflera orsaker. Ökade födelsetal och stora pensionsavgångarde närmaste åren samt det senaste läraravtalet som innebärminskad undervisningsskyldighet för stora lärargrupper göratt behovet av utbildningsplatser ökar. Dessutom har viredan nu en mycket oroande och ökande lärarbrist somockså syns i län.Mot bakgrund av det ovanstående vill jag föreslå enutökad dimensionering med 30 platser pågrundskollärarlinjen vid i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en barn- ochungdomspedagogisk linje vid i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad dimensionering avplatserna på grundskollärarlinjen vid iLinköping.
mot · GE02Ub720 · 1991-01-25 00:00:00 — Fler utbildningsplatser vid högskolan i -- har i sin högskolemotion till åretsriksmöte föreslagit en sammanslagning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna till en ny barn- ochungdomspedagogisk linje. Där föreslås enförlängning av utbildningen från 80 till 120 poäng. Enförlängning av utbildningen skulle ge de studerandeförbättrade kunskaper inom bland annat pedagogik ochutvecklingspsykologi. Dessa kunskaper kommer att bliextra viktiga för att infria våra ambitioner om ökadsamverkan och samarbete mellan förskola och barnomsorg.Inom förskolan och fritidshemsverksamheten är det idagbrist på personal. Denna personalbrist kommer enligtsocialstyrelsens beräkningar att kvarstå bl.a. på grund avkommunernas utbyggnadsplaner. För är detangeläget att den barnomsorg som erbjuds barnen inte bliren förvaring med outbildad personal och högpersonalomsättning.För att möjliggöra en framtida barnomsorg med högkvalité måste antalet platser på den nya utbildningen ökajämfört med nuvarande platsantal på förskollärar- ochfritidspedagoglinjen.Jag vill därför föreslå att den ovan nämnda barn- ochungdomspedagogiska linjen ersätter förskollärarlinjen ochfritidspedagoglinjen vid högskolan i --Västeråsoch att antalet utbildningsplatser utökas med 30 nya platser.De platser som finns på förskollärarlinjen ochfritidspedagoglinjen kommer alltså att ingå i den nyautbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en barn- ochungdomspedagogisk linje vid högskolan i --.