mot · GE02Jo618 · 1991-01-25 00:00:00 — beslutade (JoU1983/84:33) om vissaförändringar av den högre skogliga utbildningen. Till grundför besluten låg proposition 1983/84:131 samt i sambanddärmed väckta motioner.Propositionen byggde på skogsutbildningsutredningensbetänkande (Ds JoU1983:6) ''Högre skoglig utbildning'',samt däröver ingivna remissyttranden.Utredningen hade bl.a. i uppdrag att studera den högreskogliga utbildningens uppdelning på skogstekniker-,skogsmästar- och jägmästarlinje samt särskilt övervägabehovet av den mellannivå som skogsmästarlinjenrepresenterar. Utredningen kom till slutsatsen attskogsmästarutbildningen väl fyller sin plats och att de treutbildningslinjerna bör bibehållas. Denna uppfattningdelades av de flesta remissinstanserna och avdepartementschefen.Vidare föreslog utredningen att antalet studerande påskogsteknikerlinjen skulle öka med 30 st. och att dennaökning skulle åstadkommas genom inrättande av enskogsteknikerkurs vid iSkinnskatteberg. Dessutom hade utredningen förslag omändringar i utbildningstid och kursinnehåll för bådeskogsmästar- och skogsteknikerlinjen samt om skärptabehörighetskrav för tillträde till skogsmästarlinjen för dendel av de studerande som ej genomgått skogsteknikerlinjen.Proposition och riksdagsbeslut följde i stort settutredningens förslag. Ett undantag var dock attdepartementschefen föreslog att skogsmästarlinjen enbartskulle utgöra en vidareutbildning för skogstekniker medanriksdagen, med utgångspunkt från ett par av de avgivnamotionerna, beslutade att denna linje även i fortsättningenskulle vara öppen även för sökande med annan bakgrund.Sedermera har antalet studerande påskogsteknikerlinjen ökats med ytterligare 15 i samband medutbyggnad av skogsinstitutet i Bispgården.Genomförandet av besluten började . Påskogsmästarlinjen har, beroende påövergångsbestämmelser betr. intagningen av elever, endasttre kurser enligt den nya studieordningen hunnitutexamineras. Erfarenheterna från dessa är goda, men detbehövs naturligt nog ytterligare tid för befästande avförändringarna. Antalet sökande medskogsteknikerexamen till denna linje har ökat markantsedan 1984.Skogsteknikerundervisningen i harockså fått en bra start. På denna linje har fyra kurser hittillsutexaminerats. Särskilt bör fördelarna från pedagogisk ochorganisatorisk synpunkt av att ha både skogstekniker- ochskogsmästarutbildning vid samma skola observeras.För närvarande oroas emellertid personal och eleversamt övriga berörda vid av det förslagom skolans nedläggning som framlagts av enenmansutredning gjord på uppdrag av kollegienämnden vidskogliga fakulteten inom Lantbruksuniversitet.Bakgrunden till denna utredning är att kollegienämndenfruktar en fortgående besparing av anslagsmedel tillfakulteten och anser att en sådan måste drabbaskogsteknikeroch skogsmästarlinjerna. Dessa är nämligen,i motsats till jägmästarlinjen, inte direkt förknippade medde forskande institutionerna vid fakulteten, vilka undantasfrån besparingarna.Härtill kommer att full kostnadstäckning inte erhållitsför utökningen av antalet studerande vid skogsinstitutet iBispgården, vilket medfört att fördetta ändamål tvingats omfördela medel från annanverksamhet.Utredningen skulle enligt direktiven ha koncentrerats påkonsekvenserna av inbesparingar på alla treutbildningslinjerna vid fakulteten. Utredningens förslag hardock blivit mycket omfattande utan att för den skull klartredovisa om sparmålet uppnås. Jägmästarlinjen berörs imycket ringa omfattning medan förändringar ochnedskärningar så gott som helt läggs på de övriga tvålinjerna.Utredningsmannen kommer, efter en snabbenkät bland14 företag och organisationer, fram till att antaletstuderande vid skogstekniker- och skogsmästarlinjernamåste reduceras. Han föreslår vidare nedläggning avskogsmästarlinjen, flyttning av skogsinstituten i Bispgårdenoch till resp. samt attskogsteknikerutbildningen i läggs ner.Den vidareutbildning för skogstekniker som går förloradgenom skogsmästarlinjens nedläggning föreslås avutredaren bli ersatt av en möjlighet för skogsteknikerna attvidareutbilda sig under 4-4,till jägmästare. Detta ärockså ett förslag som förekommer i fakultetens andra,parallellt bedrivna utredning, ''Jägmästare inför 2000-talet''.Enmansutredningens förslag skall ses mot bakgrund avföljande:Antalet sökande till de bäggeutbildningslinjerna vid iSkinnskatteberg är långt större än antalet elevplatser.Deelever som utexaminerats från skolan har i regel erhållitgoda anställningar.Skogsmästarna har ganskaframgångsrikt konkurrerat med jägmästare om ledandebefattningar inom skogsbruket samt i stor utsträckningerhållit anställning inom till skogsbruket angränsandearbetsområden.Den vidareutbildningsmöjlighet förskogstekniker som skogsmästarlinjen erbjuder är beprövadoch enligt elevernas uppfattning väl avvägd till omfattningoch innehåll. Utredningsmannens förslag omvidareutbildning vid jägmästarlinjen är ett oprövatexperiment med bl.a. lång studietid.Det innebärkapitalförstöring att lägga ned en etablerad enhet somSkogsmästarskolan i ett gynnsamt läge för skogsundervisning.Klimatzonerna ligger tätt från upp motBergslagen, läget är centralt i landet och skogsbruk medskogsindustri dominerande näringar i orten.Utredningsmannens påstående att även skogsundervisningmåste förläggas till städer med universitet eller annanhögskola är inte belagt. Däremot gynnas den tillämpandeundervisningen av närheten till skogen i Skinnskatteberg.Möjligheterna till jakt och annat friluftsliv i skolans närhetuppskattas av eleverna.Den fortbildning som bedrivs vidSkogsmästarskolan skapar i kombination medgrundutbildningen och ortens aktiva skogsbruk ochskogsindustri en för utvecklingsarbete gynnsam miljö. Påsikt bör dock, försäkrade om en fortsatt gynnsamutveckling, mer forskning förläggas tillSkogsmästarskolan.De genomfördaförändringarna av skogstekniker- ochskogsmästarutbildningarna måste få mogna och utvärderasinnan nya vägar prövas.Man kan knappast säga annat än att denna utredning ärlättvindigt gjord och att utredningsmannen förefaller att hahaft förutfattade meningar. Utredningen borde därför intetillmätas någon betydelse. Då frågan inte heller varitföremål för behandling av vare sig rektorsämbetet ellerstyrelsen vid kan oron för attförslagen skall genomföras förefalla omotiverad.Oron finns emellertid och leder f.n. till osäkerhet omhuruvida man skall våga satsa på en framtidaskogsutbildning i och på orten somcentrum för framtida skoglig utveckling. Med hänsyn tillden allmänna situationen för näringslivet där är detnödvändigt att denna oro stillas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förändringar av beslut omskogstekniker- och skogsmästarutbildningarna bör anståtills effekterna av dessa beslut hunnit framträda ochutvärderas,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt även bör varalokaliseringsort för skoglig undervisning och utveckling,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt resurser för skogsforskning bör tillförasSkogsmästarskolan i .