mot · GE02A736 · 1991-01-25 00:00:00 — har det diskuterats om samhället har råd att ge delöneanställda rätten till kortare arbetstid. Många grupper isamhället önskar detta. Med rätten till kortare arbetstidskulle många människor kunna ordna sitt liv merharmoniskt i överensstämmelse med den livsfas de förtillfället befinner sig i. I av ökande arbetslöshet kundeden kortare arbetstiden göra det möjligt att solidariskt deladet befintliga lönearbetet. För barnfamiljerna skulle detvara lättare att ordna omvårdnaden för egna barn. För demsom vill trappa ner sin arbetstid vore också denna möjlighetbra. Fler exempel kan ges.Dagens regler för lönearbetstidArbetstiderna regleras på flera sätt.Arbetstidslagen säger att högsta normalarbetstid är 40timmar om inte annat bestäms genomkollektivavtal mellan parter på arbetsmarknaden. Tidutöver de räknas som övertid; gränsen för denövertid man normalt får ta ut är 200 t/år. För många högre tjänster är dock arbetstiden meroreglerad.Arbetstidslagen har en starkt normgivande betydelse;det normala är att arbeta 40 t/vecka och därför gör de flestadet. Naturligtvis finns det människor som arbetar både meroch mindre.Genom överenskommelse mellan enskilda arbetstagareoch arbetsgivare kan man komma överens om lägrearbetstid. Ungefär en fjärdedel av de förvärvsarbetandearbetar mindre än 35 t/vecka. Exempel finns dock påpersoner som vill arbeta mer än de får för arbetsgivareneller tvärtom. Arbetsmarknaden är ganska flexibel; iallmänhet finns goda möjligheter att få ungefär denarbetstid som man önskar. Övertid och extraarbete är andrautvägar för den som vill öka sin arbetstid.Långsiktiga gröna målVi ser det som viktigt för hela vårt stressade samhälle attlönearbeta mindre. Några ord om detta finns i inledningen.Men ett annat viktigt syfte är att vi genom att arbeta mindreproducerar en mindre kvantitet varor -- och det spar påmiljö och råvaror.Men tillväxten, då?Så länge produktiviteten ständigt stiger i produktionenav varor -- och det kommer den att göra länge -- kommer detautomatiskt att produceras mer och mer om inte arbetstidensänks . Enligt långtidsutredningens prognoserkommer den materiella produktionen att ökamed . För att nå detta mål krävs en ökning av antaletlönearbetstimmar med och av produktiviteten . Om produktionen skulle förbli helt oförändrad kanarbetstiden sänkas och produktiviteten ökas med drygt 10 %.Miljöpartiet de gröna föreslår att åtgärder för en kortarearbetstid sker efter två linjer, dels genom laglig rätt attindividuellt välja en kortare arbetstid, dels genom en allmänförkortning av normalarbetstiden i arbetstidslagen.Laglig rätt till kortare arbetstidFrivilligheten innebär att människor spontantväljer att arbeta mindre mot motsvarande lägre ersättning.Som ovan nämnts har redan mer än en fjärdedel avlöntagarna valt att arbeta så. I de grönasprogram har vi ett förslag om laglig rätt att välja kortarearbetstid, 30 eller 20 timmars arbetsvecka medmotsvarande lägre lön.En lagstiftning kan vara bra för dem som inte möjligheten, men någon större effekt på den totalaarbetstiden i samhället kommer en sådan reform troligeninte att få. Arbetsmarknaden är ju redan ganska flexibeloch troligen har de flesta som vill minska sin arbetstid redanavtalat med sin arbetsgivare om detta.ArbetstidslagenMiljöpartiets långsiktiga mål är en arbetstidsförkortningtill eller trettio timmars arbetsvecka. Somett första steg mot detta bör arbetstidslagen ändras så atthögsta normalarbetstid sänks ,varav en och en . Detta innebären sänkning . Om arbetstagarorganisationerna inte är beredda attsänka utgående veckolön i kronor innebär de två timmarnaatt man intecknar av utrymmet för lönehöjningar till kortare arbetstid.Detta är naturligtvis ett problem i dagens situation när vihar alldeles för stora löneökningar.En del av kostnadsökningen bör därför kompenserasgenom sänkta arbetsgivaravgifter. I miljöpartietsskattemotion läggs förslag om en sådan sänkning, sominnebär ett minskat kostnadsläge för företagen (utöverkompensation för ökade energiskatter) i storleksordningen1 %.Ytterligare ett sätt att mildra arbetsgivarnas kostnaderför en arbetstidsförkortning bör vara att isamband med besked om arbetstidsförkortningen ocksååtertar beslutet att öka semestern i en första etapp med tvådagar. prioriterar förkortad veckoarbetstidframför en längre semester.Återstående av kostnadsökningen ger -- fördelade på tvåår -- . Eftersom det ungefärligen motsvararproduktivitetsökningen inom näringslivet, skulledet vara möjligt att med bibehållen, men ej ökad lön behållaföretagens kostnadsläge oförändrat. De anställda skulle dåfå en ökad reallön, men inte i form av pengar i lönekuvertetutan som kortare arbetstid.Är kortare arbetstid effektivt mot arbetslöshet?Den frågan har diskuterats länge och ingående utan kommit till något helt säkert slutsats. Rent teoretisktär ju tanken den, att man skall dela på de avlönade jobbsom finns. I praktiken finns dock en hel del svårigheter.Jobben och de arbetslösa finns inte på samma platser,utbildningen passar inte för jobbet, o s v. En viss effekt motarbetslöshet bör dock den kortare arbetstiden ge. Om entredjedel av den minskade arbetstiden vid enarbetstidsförkortning med resulterar inya arbeten motsvarar detta ca 50 000 nya arbetstillfällen.En arbetstidsförkortning kan därför ge ett betydande bidragtill att den befarade ökningen av arbetslösheten minskar.Om en arbetstidsförkortning genomförs kommerbehovet av pengar för arbetslöshetsersättning ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder att minska meduppskattningsvis under /92. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lag omlaglig rätt att välja kortare arbetstid, 20 eller 30timmar/vecka,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i arbetstidslagen normalarbetstid skall utgöra 39timmar/vecka från 1992-01-01,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt arbetstiden bör sänkas med ytterligare /veckafrån ,4. att under förutsättning att yrkande 2 och 3bifalls, beslutar att antalet semesterdagar minskas med 2dagar från 1992-01-01,5. att under förutsättning att yrkande 2 bifalls,under anslaget B2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anslår500000000 kr. mindre än vad regeringen har föreslagit ellersåledes .