mot · GE02U525 · 1991-01-25 00:00:00 — Frigörelsen i efter omvälvningarna 1989börjar nu gå in i en besvärlig fas.När det gäller demokrati och mänskliga rättigheter ärsvårigheterna särskilt tydliga i där den gamlamaktapparaten tycks beredd att ta till våldsmetoder för attbehålla sitt inflytande och förhindra en upplösning avunionen. (har lämnat en särskild motion om debaltiska staternas frigörelse, varför denna fråga inte vidarebehandlas här). I , , ochBulgarien förefaller demokratin fastare förankrad, medanförhållandena i uppvisar likheter medsituationen i Sovjetunionen.Östeuropa -- en miljökatastrofBeträffande miljön är läget i hela Östeuropakatastrofalt. Enligt en rapport från det sovjetiskamiljöministeriet 1990 överskrider koncentrationen avtungmetaller, svaveldioxid och cancerframkallandebenspyren normermellan tio- och hundrafalt i drygt hundra av landets städer.Den ekologiska och hydrologiska balansen är allvarligtrubbad i flertalet av de större floderna, däribland ,, Dnjestr och . Orenat avloppsvatten frånmiljonstäder längs flodstränderna samlas upp bakomkraftverksdammar och förvandlas till stillståendegiftbassänger för fisk och paradis för bakterier. Efterfloderna dör sjöarna och innanhaven. Fisket i Svarta havetoch har minskat drastiskt. Också jordbruketdrabbas av miljöförstöringen. Omkring en miljon hektarodlingsmark försvinner genom erosion, försaltningoch överbetning. vetenskapsakademi harförklarat att av landets yta (dvs ett område somär större än hela ) utgör ''ekologiskakatastrofområden''. En femtedel av hela befolkningen ( entredjedel av stadsbefolkningen) lever under hälsovådligaomständigheter pga miljöförstöring.Också i övriga är miljöskadorna mycketstora. I , , är spädbarnsdödligheten (sju gånger så hög som i ) pga föroreningar. Itioårsåldern måste tre fjärdedelar av alla barn i provinsenSlask få regelbunden läkarbehandling pga miljörelateradebesvär. Utsläppen av svaveldioxid i är per person, 12 gånger så mycket som i (före2/10 1990). Än allvarligare är tungmetallutsläppen. Engenomsnittsinnevånare i har fått så mycketbly i sig att det motsvarar av det medicinsktacceptabla. Eftersom inte alla i verkligheten får i sig likamycket bly, betyder detta givetvis att mängder avmänniskor har fått i sig betydligt mer än det acceptabla, imånga fall om. Också i finnsrapporter om absurt höga blyintag. Barn harblykoncentrationer som överstiger normalvärdet för vuxnaupp till . I Copsa i är blyhalten iluften 200 gånger så hög som tillåter.I anses av ytvattnet oanvändbart somdricksvatten. Wisla är biologiskt död nedströms frånKrakow. På grund av den höga salthalten i avloppsvattnetfrån gruvorna är flodvattnet i stor utsträckning oanvändbartockså för industriella ändamål. I måste nu mångamänniskor hämta sitt dricksvatten från offentliga kranarfrån någon av de 60 djupvattenbrunnarna. Läget för Donauär inte mycket bättre. När floden når gränsen mellanBulgarien och utgör den enligt en beskrivning en''universalkloak'' för de båda länderna. I Tjeckoslovakienklassas av alla sjöar och vattendrag i denhögsta kvalitetsklassen, enligt landets första miljörapport.Hälften av dricksvattenreservoarerna motsvarar inteWHO-normerna.Slöseri, rovdrift, centralstyrningBakgrunden till miljökatastrofen är rovdrift på naturenutan miljöhänsyn. Energisparande är ett okänt begrepp.Återvinning förekommer knappast ens i den blygsammaform som genom skrothandel har gamla anor i bl a Sverige.Eftersom järnskrot knappast återanvänds måsteSovjetunionen utvinna så mycket nyjärnmalm per innevånare som . En stor del av densovjetiska fossilgasen () förslösas ochförvandlas till miljöförstörande gaser och stoft genom attbrännas upp direkt vid källan.Varje ton polskt stål har krävt så mycketenergi för sin framställning som motsvarande mängd tysktstål. I steg energiförbrukningen med 30procent utan att levnadsstandarden ökadenämnvärt. Industrin förbrukar själv avsin produktion för att hålla sig gående. Motsvarande siffra iväst brukar vara omkring 40 procent.Centralstyrningen anges av östeuropeiska miljövännersom en stor bov i dramat, inte minst gäller detta degigantiska sovjetiska unionsministerierna, t.ex.vattenbyggnadsministeriet. Ett huvudkrav blandmiljöaktivister är att makten över produktion och miljöskall föras ner till delrepublikerna eller ännu längre ner.Istället för planmisshushållning?I samtliga östeuropeiska länder planeras nu någon formav övergång från den gamla planhushållningen tillmarknadsekonomi. Hur långt och i vilka former dettakommer att ske är beträffande oklart. Iövriga östeuropeiska länder har utvecklingen nått längre.Trots att inledde vissa liberaliseringar sedan, anses och hakommit längst i marknadsliberalisering. Kanske är detingen slump att båda ländernas finansministrar, PolensLeszek Balcerwicz och ,anses vara lärjungar till nyliberalismens amerikanskelärofader . Den ekonomiska politik somnu har börjat föras i flertalet östeuropeiska länder harbetecknats som ''chockterapi''. Problemen har redan börjathopa sig: Kapital för privatisering av företag saknas, liksomerfarenhet av företagande. Det rapporteras atteffektiviteten sjunker pga minskad partikontroll påarbetsplatserna. ökar arbetslösheten och hållernu på att nå EG-nivå och högre.Vad bör göras?Enligt en tjeckisk ekonom befinner sig det östeuropeiskanäringslivet nu en situation som ''har alla möjligheter hos enabsolut förnyelse och alla risker för en total katastrof''.Det talas om behov av en massiv Marshall-hjälp tillÖsteuropa i storleksordningen . uppnår den östeuropeiska skuldbördan tillvästvärlden åtskilliga . En förstaåtgärd för att sanera ekonomierna i Central- och Östeuropaär att skuldbördan avlastas, antingen genom avskrivningeller s k skuldbyte.Åtskilliga exempel finns på hur västliga företagsmedverkan leder till nya konfrontationer medmiljöintressena. Den tyska firman har t ex byggt enfabrik i för kemiska bekämpningsmedel som ärförbjudna i . harbyggt en i . ''De västliga företagen ärinte bättre än våra ministerier om de inte tvingas tamiljöansvar'', säger en sovjetisk miljöekonom.Enligt uppfattning är det ingen lösning påÖsteuropas problem -- vare sig de ekonomiska eller deekologiska -- att snabbast möjligt försöka göraöstekonomierna till kopior av den västligamarknadsliberalismen. Visserligen har västekonomiernavarit oändligt mycket effektivare i att producera varor ochtjänster. Däremot har de inte undgått rovdrift på naturen,miljöskador och slöseri. Därför borde västvärldens stöd tillÖsteuropa inte inriktas på att pådyvla ländernavästmodellen, utan istället sikta till att ge stöd förutvecklingen av en ekonomi som kan förena rimligproduktionseffektivitet med långtgående miljöhänsyn.Det svenska stödet till ÖsteuropaRiksdagen har beslutat avsätta för stöd till , varav av 900miljoner skall belasta biståndsbudgeten.Miljöpartiet de gröna anser att detta är för litet och attdet dessutom tas från ännu mer behövande. Istället bör eneuropeisk miljöfond på inrättas underkommande budgetår. Finansieringen bör ske på annat sättän genom att belasta biståndsanslaget (se miljöpartietsbudgetmotion).Enligt budgetpropositionen skall det svenska biståndettill syfta till att ''stärka ländernasförmåga att genomföra angelägna reformer och att ge stödinför de påfrestningar som möter länderna under denärmaste åren''. Det hävdas också att insatser påmiljöområdet särskilt prioriteras. Huvuddelen av biståndethandläggs via BITS.Enligt BITS egen redogörelse har stödet främstgått till reningsverk i och , kurser försovjetiska beslutsfattare, expertutbyte, m m.Dessa åtgärder, inte minst reningsverk, är självfalletnödvändiga och angelägna. Men i ett längre perspektivkrävs djupare strukturförändringar i miljövänlig riktning.Ett exempel på nödvändig strukturförändring ärenergiförsörjningen. Som ovan nämnts är energislöserietutbrett i . och förbrukar90 % och mer energi per producerad enhetän genomsnittet i . är det brunkolen somorsakar en stor del av miljöskadorna. I det läget frestas fleraösteuropeiska länder att satsa på kärnkraft, trots denärliggande och bittra erfarenheterna från Tjernobyl.Eftersom har beslutat att avveckla svenskkärnkraft pga av riskerna, är det inte bara enallmänmänsklig utan en svensk angelägenhet att allkärnkraft i kan avvecklas. Därför bordeSverige prioritera stöd till energihushållning,energieffektivitet och utveckling av förnyelsebaraenergikällor.Ett exempel på en pågående strukturförändring som böromlänkas är utslagningen av familjejordbruk i stora delarav . I BITS rapport om förordas att enrationalisering av jordbruket i skall åstadkommas såatt ''många av de mindre familjejordbruken slås ut ocharbetskraft friställs''. En sådan utveckling vore enupprepning av den politik i som lett till glesbygdensutarmning och behov av glesbygdskampanjer ochregionalpolitik. ''Rationalisering'' av jordbruket itraditionell form riskerar också att leda till en kraftig ökningav användningen av miljöstörande kemikalier, förändringarav landskapet och andra miljöstörande effekter. Därmedinte sagt att det polska jordbruket skall förbli som det är. ISverige finns nu en betydande erfarenhet av s k biologiskodling, numera också vetenskapligt förankrad pålantbruksuniversitetet. borde alltså kunna ge stödtill jordbruksutveckling genom utbildning ochkunskapsförmedling beträffande arbetsintensiva biologiskaodlingsmetoder, vilket skulle bespara dessa länder delsstora miljöskador pga modernt industrijordbruk, delskapital genom minskat behov av stora maskininvesterigar,dels sociala problem genom minskad flykt frånlandsbygden.Central- och till EFTA och EuroparådetDet är uppenbart att de central- och östeuropeiskaländerna inte kommer att kunna bli medlemmar i underdetta århundrade även om något av dem skulle vilja. EFTAär en betydligt mer lämpad organisation, inte minst för attEFTA inte inskränker den suveränitet som dessa länderreellt återvunnit och förefaller angelägna om attbehålla.Under 1990 har samarbetsdeklarationer undertecknatsmellan och , och Ungern.Såväl frihandelssom associationsavtal med dessa länder ochJugoslavien är på gång. Enligt uppfattning börde östeuropeiska länderna erbjudas medlemskap iEFTA.Självbestämmande för regioner och delrepublikerSträvan efter nationellt eller regionaltsjälvbestämmande -- i vissa fall folkrättslig suveränitet -- ärmycket stark i de flesta central- och östeuropeiska länder.Det är osäkert om och Jugoslavienöverhuvudtaget kommer att bestå, och om så sker,förmodligen i betydligt lösare form än , eventuellt i formav s k konfederation. har i en annan motionföreslagit en ny alleuropeisk samarbetsorganisation. I dettasammanhang vill vi understryka att bör inta enpositiv hållning till de självständighetskrav som kommerfrån de mest skilda folk och regioner (det senaste i denvägen är ett krav från att blir självständigt iförhållande till ). har ingen anledning att slåvakt om konstlade unioner och federationer, utan böristället sträva efter att alla självstyrande europeiska ländereller regioner medverkar i en permanentsamarbetsorganisation med viss beslutsrätt.Inget stöd till -- direktkontakter meddelrepublikerNär det gäller är det uppenbart att dekvardröjande odemokratiska grupperingarna har sittmaktcentrum i den centrala sovjetmakten, medan samtligadelrepubliker -- som alla förklarat sig i principsjälvständiga -- tycks styras av demokratiska krafter. Motdenna bakgrund bör övergå till att alltmer upprättadirektrelationer med delrepublikerna. Det faktum attSverige officiellt betraktar de baltiska staterna somsovjetrepubliker (vilket inte gör) har ju intehelt omöjliggjort en successiv ökning av de direktabilaterala relationerna mellan och de tre baltiskaländerna. På samma sätt bör direktkontakter upprättas medandra sovjetiska delrepubliker. Detta innebär bl a attmiljöpartiet anser att ekonomisk eller annan hjälp tillsvidare inte skall lämnas från direkt tillSovjetunionen, utan endast till demokratiska regeringar idelrepubliker eller demokratiska folkrörelser.Utvidga EuroparådetSverige bör verka för att utvidgas till attsnarast omfatta hela , givetvis inom ramen förgällande krav på medlemsstaterna beträffande mänskligarättigheter, demokrati, m.m. Det är angeläget attEuroparådet tar upp frågan om representation frånländer som inte har full folkrättslig suveränitet, t exsovjetiska och jugoslaviska delrepubliker (liknandeförekommer f ö också i , t ex ,, m fl). Det kan f ö påpekas att såvälUkraina som är medlemmar i de då inte också kunna vara medlemmar iEuroparådet?Samordnat stöd för Central- och ÖsteuropaMiljöpartiet anser att biståndet till Central- cohÖsteuropa av såväl finansiella som organisatoriska skäl börsärskiljas från stödet till . Därför är BITS intelämplig instans för handläggning av stödet. Vi föreslåristället att en särskild myndighet inrättas för att handläggaÖsteuropastödet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt stöd till utvecklingen i Central- och Östeuropabör sikta till att främja en ekonomi som kan förena rimligproduktionseffektivitet med långtgående miljöhänsyn,2. att hos regeringen begär förslag till enavvecklingsplan beträffande central- och östeuropeiskaländers skulder till ,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en avvecklingsplan för skulder bör prioriteras i sambandmed det västliga stödet till ,4. till en särskild europeisk miljöfond i enlighet medvad som föreslås i motion om internationellsolidaritet,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i sitt stöd till börprioritera energihushållning, energieffektivitet ochutveckling av förnyelsebara energikällor,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör lämna stöd till i formav utbildning och kunskapsförmedling beträffandebiologisk odling,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör verka för att de central- och östeuropeiskaländerna erbjuds medlemskap i ,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör inta en positiv hållning till desjälvständighetskrav som kommer fram från olika folkoch regioner i ,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tills vidare inget bistånd skall utgå till ,utan i stället till demokratiska delrepublikers regeringar ochdemokratiska folkrörelser,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i bör verka för att detsammasnarast utvidgas till att omfatta hela ,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en särskild myndighet bör inrättas för att handläggastödet till .