mot · GE02T224 · 1991-01-25 00:00:00 — Statligt stöd till automatisk spårbana Använd ny teknik i kollektivtrafiken så att bilismen kanminskas radikalt i våra städer.Om vi skall kunna få en bra miljö i våra städer iframtiden måste bilismen minskas kraftigt. I de tre störstastäderna handlar det om mer än halvering av trafiken i decentralare delarna av städerna. Problemet med bilismen ärinte bara utsläppen av avgaser, därför går det inte att lösatrafikens problem bara med andra framdrivningsformer,t.ex el- eller vätgasdrift.Bilismens stora problem är att den tar upp stora ytor somspränger sönder städerna. Stadens sociala funktion som enviktig kontaktyta mellan folk omintetgörs. Isoleringenmellan människor förstärks ännu mer i städer där alla åkerbil då var och en sitter avskild från varandra i sina plåtskal.STORK-utredningen visar att trängseln på våra vägarkostar miljardbelopp . En modern stadstransportbehov går rent fysiskt inte att lösa med bilism.Staden blir också otrivsam om man måste seupp för alla bilar som man har alldeles inpå sig. Estetiskt ärdet svårt att skapa en bra stadsmiljö med mycket bilar.Vägar, trafikplatser och parkeringsanläggningar förfular.Ytor som skulle kunna användas till trevliga uterum såsomparker och mötesplatser måste avsättas till bilismen.Enda sättet att skapa en miljömässigt, socialt ochestetiskt god stadsmiljö är att drastiskt minskabiltrafiken och låta kollektivresenärerna, fotgängarna ochcyklisterna helt få dominera gaturummet.Att kraftigt minska bilismen är mycket svårt. Ingen harännu lyckats i någon svensk stad. Restriktioner genomkörförbud, parkeringsrestriktioner och gatuavstängningarhar prövats. Speciella avgifter för bilister i stadstrafik hardiskuterats men inte genomförts.Vi tror att bilisterna är beredda att acceptera en radrestriktioner mot bilåkande i städerna -- för att vi alla skallkunna få en bättre miljö -- under förutsättning attkollektivtrafiken avsevärt förbättras.Det viktigaste kravet på kollektivtrafiken är högturtäthet och hög reshastighet. Hög turtäthet kräver mångaenheter (bussar, spårvagnar, tåg eller vad man nu har valtför system)som går tätt. Tät trafik kostar stora pengardå det är förarna som utgör den största posten inomdriftskostnaden. Personalkostnaderna brukar utgöra av driftsbudgeten. Lönerna stiger och utvecklingenhar därför under gått mot allt störreenheter med allt lägre turtäthet. när nästan allaåkte kollektivt fanns inga ledbussar. när betydligt färreåker kollektivt finns nästan bara ledbussar i medelstorasvenska städer! Utvecklingen har alltså gått stick i stäv motvad den borde ha gjort, dvs mot många och små enhetermed mycket hög turtäthet.Med datorteknik är det möjligt att automatiserakollektivtrafiken. Fordonen kan då köras tätt utan attdriftskostnaden blir hög. I den franska staden kör manjämfört med en vanlig spårväg dubbelt så mycketpassagerare per anställd i en automatisk minitunnelbanamed en turtäthet som är 5 gånger högre än för spårvägen iGöteborg! Ett automatiskt kollektivtrafiksystem måstedock vara spårbundet och spåren måste vara helt skilda frånall annan trafik. För del blir det därför intressantendast för de större städerna.Automatisk kollektivtrafik har fungerat bra i Frankrike.Genom bl.a. TV-övervakning och personal på vissa störrestationer har den personliga säkerheten varit god.Vandalism har inte varit mer uttalad än i andra tunnelbanor.Det automatiska systemet har klarat klimatet bra utanstörningar, detta trots att det kan snöa även i Frankrike.Sverige är annorlunda än . Vi måste därförsjälva pröva automatisk kollektivtrafik under våraförhållanden. Klarar ett sådant system vårt klimat? Går detatt hålla hög säkerhet och då speciellt för utsatta gruppert.ex. ensamma kvinnor, äldre människor, handikappade?Vi kan inte få svaren på dessa frågor förrän vi har prövatautomatisk kollektivtrafik i praktiken.Göteborg har en dålig kollektivtrafik i förhållande tillstadens storlek. Stomnätet bygger på gammalspårvagnsteknik med vagnarna gående på gatorna blandadmed annan trafik i hela det centrala stadsområdet. Iförorterna finns visserligen egna banor men den högrehastigheten där motverkas av snigelfarten genom centrum.Medelhastigheten är och har endast kunnatökas med under de senaste två decennierna.Resultatet har blivit en mycket hög bilanvändning. IGöteborg går av alla resor med kollektivtrafik medan Stockholmsom har betydligt bättre kollektivtrafik med tunnelbana harnästan dubbelt så stor andel kollektivåkare.Mot denna bakgrund föreslog ''Miljöprojekt ' en avsevärd upprustning avkollektivtrafiken. Huvudingrediensen i denna var ettvittförgrenat nät av automatiska spårvagnslinjer över helakommunen. Kostnaden beräknades till ca 17 miljarder.Mot denna bakgrund har beslutatbygga en första etapp av en automatbana som fullskaleprov.Om provet utfaller till belåtenhet skall man gå vidare ochsuccessivt bygga ut ett större nät.Ett prov med en ny typ av kollektivtrafik som, om detutfaller väl, kan användas i många svenska städer måste sessom en nationell angelägenhet. skall därför intebehöva ställa upp med för ett pilotprojekt.Staten bör gå in och ta ansvar för en del av finansieringen.Vänsterpartiet anser att staten bör svara för hälften avfinansieringen av banan, vagnar, stationer ochkringutrustning. Kostnaden för en första etapp av banan ärberäknad till . Statens kostnad skullesåledes bli . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den satsning på den första etappen av en automatiskspårväg i som beskrivs i motionen skall ske, samtbeslutar att investeringskostnaden skall ingå inom ramenför infrastrukturfonden.