mot · GE02T357 · 1991-01-25 00:00:00 — Goda kommunikationer är en förutsättning för regionalutveckling och balans. Detta gäller i särskilt hög gradNorrlands inland, där kommunikationernas standard är heltavgörande för möjligheterna att utveckla näringslivet.Skogsbrukets transportproblemSkogsbruket är en av länets huvudnäringar, som lider avde eftersatta väginvesteringarna och underhållet i länet.Jämtlands län har ca 1/10 av landets samlade skogstillgångaroch är dessutom det län i landet från vilket-- i absoluta talräknat -- det mesta virket transporteras (tyvärr!) ut förförädling i andra län.Skogsbruket får lida för brister i vägverketsvärderingsmodell, som inte medger nyansering av vilkavikter som bärs upp av fordonens axlar. Dennavärderingsmodell kan därför inte tillåtas styraväginvesteringarna om målet är att skapa likvärdigautvecklingsförutsättningar. Redan iplaneringsförutsättningarna konserveras och förstärksspännvidden och obalansen mellan landets starkarespektive svaga regioner.Vägverkets planerings- och värderingsmodell förutsätteratt landets allmänna vägnät och -- självklart -- huvudvägnätredan uppfyller någon form av minimikrav i hela landet.Med denna utgångspunkt styrs sedan resurserna mellanregionerna genom registrering av det antal fordonsaxlarsom trafikerar vägarna.I praktiken innebär t.ex. detta, att behov av ytterligareförbättringar i storstadsområden på väg med intensivpersonbilstrafik och med full bärighet året runt jämförs medvägar i inland, vilka endast tillåter tunga fordonpå tjälad mark om broarna håller. I skogsområden somNorrlands inland kan man med fog dessutom förmoda attden tunga trafikens andel av det totala fordonsflödet ärstörre än i storstadsområdena. Detta ger dock ingetgenomslag i värderingsmodellen.Turismens betydelse ökarI är turismen den snabbast växandehuvudnäringen. Turismens behov av goda vägar beaktasinte i tillräcklig omfattning, detta trots att trafikflödena iJämtlands län är större under turistsäsong,jämfört med de värden som representerar årsdygnstrafiken.Årligen besöks länet av ca. 1 miljon turister. De flestakommer till länet vägledes. Detta innebär att länets vägnätskall betjäna förutom länets ca. 55 000 personbilar ochbussar även ytterligare ca. 250 000 fordon, som tillförs länetgenom turisttrafiken. av dessa fordon (ca.150 000) kommer till länet under vinterturistsäsongen,d.v.s. under vårvintern när tjälskaderestriktionerna ger sigtill känna. Vinterturismen berör dessutom i hög grad detlågt prioriterade sekundära och tertiära vägnätet i länet,vilket skapar särskilda problem.Hälften grusvägarDet allmänna vägnätet i länet uppgår till (). Detta innebär allmän väg/1 000invånare, vilket är mest i hela landet.I utgörs t.ex. det allmänna vägnätet avdrygt (). Detta innebär allmänväg/1 000 invånare. och länhar 37,59 respektive 33,24 km allmän väg/1 000 invånare.Ca. av de allmänna vägarna i länet har beläggning,medan motsvarande andel för hela riket är ca 70 %.Tendensen är dessutom den, att länets eftersläpning ökar iförhållande till landet i övrigt.I inget annat län i landet utförs -- i absoluta tal -- så storttrafikarbete (mätt i fordonskilometer) på allmänna vägarmed slitlager av grus som i . avtrafikarbetet i länet utförs på sådana vägar, medanmedelvärdet för landet endast är ca 3 %.På 1/3 av det allmänna vägnätet rådertjälskaderestriktioner under (längsta avstängningstid ).Huvudvägnätets andel av de allmänna vägarna i länetutgör (riksvägar + primära länsvägar101,6 mil = ).Enligt är det självklart att huvudvägnätet ihela landet skall ha beläggning. Huvudvägnätet i Jämtlandslän är belagt på endast och har grusvägar på hela 23mil, d.v.s. av huvudvägnätet i länet utgörs avgrusvägar. Det finns totalt endast grusvägar pålandets huvudvägnät. Av dessa grusvägar finns mer änhälften i ().På huvudvägnätet i förekommertjälskaderestriktioner på under ca två månaderårligen.På av huvudvägnätet i länet nås intemedelresehastigheten /timma.På huvudvägnätet i länet finns det 22 broar, som inteklarar EGs bruttoviktsbestämmelser.Enligt den senaste inventeringen finns det totalt c:a 120broar i , som inte klarar EG:sbruttoviktsbestämmelser.Otillräcklig medelstilldelningTilldelningen av medel till vägar i är förliten. För att understryka länets behov av åtgärder redovisasföljande tillståndbild för Z län:Beläggningsandelen förhela vägnätet är , riksgenomsnittet ca. 70 %.Väglängd primära länsvägar med grusslitlager är 226 km.Motsvarar ca. av rikets primära länsvägar medgrusslitlager.Samtliga grusvägar med trafik med mer än250 fordon per årsdygn är . avrikets samtliga grusvägar med mer än 250 fordon perårsdygn.Totala kostnader för att enbart åtgärdabärighetsbrister på vägar som normalt sätts ner harberäknats till ca. 1 300 Mkr.Totala kostnader för attåterhämta eftersläpande underhåll avseende beläggnings-,torrläggnings- och grusslitlagerunderhåll har beräknats tillca. 385 Mkr.Nu bör broarna i byggasFör att mobilisera nödvändiga resurser för en forceradupprustning av vägnätet i har vicenterpartister från vid tidigare riksmötenupprepade gånger föreslagit att större vägbyggnadsprojektskulle kunna komma till utförande med finansiering utanförstatsbudgeten. I en centermotion till /87föreslogs sålunda, att de synnerligen angelägnabroprojekten vid Vallsundet och Rödösundet i iJämtland skulle erbjudas till entreprenörer eller konsortiumav entreprenörer att byggas för att sedan förhyras (s.k.leasing) av för att , förslagsvis ,helt övertas av . beslöt med anledningav bl.a. en centermotion, att uppdra åt regeringen attåterkomma med förslag till extern finansiering avvägprojekt.I proposition 1987/88:50 föreslogs att regeringen skullemedges bemyndiga att tidigarelägga byggande avvägar eller broar med lån, s.k. förskottering, frånkommuner eller företag. Sannolikt kan detta arrangemang ivissa tätbefolkade trafikintensiva delar av landet underlättagenomförandet av angelägna projekt. Om arrangemangetinte skall föranleda en fortsatt koncentration avinvesteringarna, förutsätter det emellertid att iberörda stödområden också bemyndigas ersätta dekommuner eller företag, som ''förskotterar'' en väg- ellerbroinvestering, för räntekostnaderna fram tilldess väg- eller broprojektet inlöses. iJämtland har vid upprepade tillfällen uppvaktat fleramyndigheter i brofrågorna.Färjorna över Vallsundet och Rödösundet i iJämtland behöver repareras och förnyas.Vallsundsföreningen har med noggranna beräkningar somgrund framfört förslag om att de medel som vägverketavsätter för färjornas reparation och nyanskaffning iställetskall avsättas till en fond för att användas vid de aktuellabrobyggena över Vallsundet och Rödösundet i Storsjön.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att för /92 anvisaett extra anslag om . för underhåll ochupprustning av vägnätet i ,2. att bemyndigar regeringen att medge, attvägverket vid förskottering från kommun eller företag avkostnad för väg- eller broprojekt inom stödområdet ocksåskall medge att ersättning för räntekostnaden utgår fram tillatt projektet inlöses,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda brofonder.