ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So81 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor I proposition 1990/91:175 om folkhälsan behandlas bl.a.alkoholpolitiken.Försäljning av öl, vin och sprit såväl över disk genomSystembolaget som försäljning på restauranger behandlas.1977 lades grunden för vår nuvarande alkoholpolitik ochi riksdagsbeslutet lades det fast att restriktionerna i handelnmed alkohol måste vara av sådant slag att de av en bredallmänhet kan uppfattas som meningsfulla.I fråga om åtgärder på olika sätt för att förebygganegativa effekter av alkoholkonsumtion så har vi i Sverigeunder genom information och upplysninglyckats få människor medvetna om de skadeverkningar somett missbruk kan föra med sig. Man bör givetvis fortsätta attpå många olika vägar förebygga missbruk och ävenfortsättningsvis få människor att inse vilka konsekvensersom kan uppstå om man inte brukar öl, vin och sprit medmåttfullhet.På en punkt i vår lagstiftning anser vi emellertid att vi ärytterst inkonsekventa. Det gäller åldersgränsen för attfå göra inköp på Systembolaget.Vid åldern är man myndig och får i princip göraallting: man får gifta sig, man får rösta, man får heltbestämma över sin livssituation, man får ta lån i bank, manfår äta och dricka på krog, man kan t.o.m. bli vald i politiskaval.Det enda påtagliga som man inte kan göra är attköpa varor på Systembolaget -- detta anser vi är felaktigt.Man måste betrakta alla ungdomar som vuxnaoch ge dem myndighetsålderns rättigheter på alla områden.Med andra ord: tillåt försäljning av vin, sprit och öl från 18års ålder.I dag har vi utskänkningsrättigheter på restauranger tillpersoner och det är inkonsekvent att inte hasamma åldersgräns överallt. Visserligen instämmer vi i attdet är bättre att man nyttjar dessa varor under ordnadeförhållanden, men det är som sagts inkonsekvent.Ytterligare ett faktum är att det är ytterst få människorsom känner sig som langare eller ens uppfattar att manlangar sprit genom att förse t ex en 19-åring med starkvaror.Detta naturligtvis för att myndighetsåldern numera ärså starkt förankrad att man helt enkelt anser ungdomarnavuxna vid ålder.Vi instämmer helt med regeringens intentioner attutifrån ett folkhälsoperspektiv genom information,opinionsbildning och andra förebyggande åtgärder hållakonsumtionen inom en rimlig ram.Dessutom bör man skärpa kontrollen av åldersgränsenvid försäljning. kan det på många håll varaalltför lätt för unga att göra inköp. Vikten av en noggrannkontroll är ännu större när den nya åldersgränsen införs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna desynpunkter som framförts i motionen beträffande sänkningav åldern vid alla inköp av alkoholhaltiga drycker från 20 årtill .
mot · GE02So84 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor I propositionen föreslås inrättandet av ett nationelltfolkhälsoinstitut.Regeringen föreslår att ett folkhälsoinstitut inrättas den1 med huvuduppgift att på nationell nivå drivafolkhälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete avsektorsövergripande karaktär.I finns redan CFF), varför det finns goda skäl att förlägga det planeradeFolkhälsoinstitutet till Värmland.CFF arbetar med program- och projektområdena hälsaoch samhälle, vård och omsorg, miljö och hälsa. Inomcentret finns kompetens inom områden som alkohol--tobak, barns och ungdomars hälsa, utsatta gruppershälsosituation, folkhälsoarbete m.m.CFF har upparbetade kontakter med såväl svenska somutländska universitet inom området folkhälsovetenskap,och CFF har även nära anknytning till NordiskaHälsovårdshögskolan i för folkhälsoforskning i har genomavtal med WHO blivit utsett till WHO CollaboratingCentre. Genom detta har CFF fått flera uppdrag t ex attutvärdera WHO:s Healthy City-projekt, att arrangeraWHO-möten i , att skriva en bok om hälsopolitikför särskilt utsatta grupper, och dessutom har enskilda CFF-medarbetare anlitats för konsultationer inom WHO.CFF har genom avtal eller i projekt ett nära samarbetemed de nordiska och flerparten av de övriga europeiskafolkhälsoinstituten, bl.a. genom den internationellatidskriften , vilken ärden första i sitt slag och vars redaktion och chefredaktörfinns på CFF i Karlstad.Formella avtal om samarbete finns mellan CFF ochuniversitet i . Avtal med ,, och Autonoma de ,, ger möjligheter till projektsamarbete och utbyteav forskare.CFF är också genom WHO engagerat i den viktigauppbyggnaden av det förebyggande hälsoarbetet i östraEuropa, särskilt i och Sovjetunionen.I finns kompetens för att bedriva lokaltfolkhälsoarbete. Man har utarbetat metoder förfolkhälsoarbete. Dessa har också prövats med goda resultatbl.a. då det gäller flyktingfamiljer, tonårsgraviditeter,sexuellt överförda sjukdomar bland ungdomar m.m.I finns alltså, som ingen annanstans utanförstorstäderna, både kompetens och utvecklingsmöjligheterför det planerade folkhälsoinstitutet.Dessutom finns det regionalpolitiska skäl till attlokalisera till just . I Karlstadfinns gott om kontorsytor för omedelbar uthyrning, bl.a. iKarolinen. planerar en utbyggnadsom skall vara klar hösten 1993.I , öster om , finnsmöjlighet att skapa ett idylliskt och funktionellt närområdeför verksamhet och boende genom att kombinerautnyttjande av friställda landstingslokaler mednyproduktion av lokaler och bostäder.Både och har godakommunikationer och bra placering i förhållande till ,och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avfolkhälsoinstitutet till .
mot · GE02So85 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor Inrättande av folkhälsoinstitutCenterpartiet har i en kommittémotion yrkat avslag påregeringens förslag att inrätta ett folkhälsoinstitut. Imotionen anförs att ett sådant institut inte skulle görahälsan mer jämlikt fördelad i samhället och attrollfördelningen mellan ochfolkhälsoinstitutet såsom den beskrivs i propositionendessutom är oklar och leder till gränsdragningsproblem.Om motion inte vinner gehör till dendel som berör inrättandet av ett nytt folkhälsoinstitut vill viundertecknade motionärer föreslå uttala sig fören lokalisering av ovannämnda institut till . IKarlstad finns ett Centrum förfolkhälsoforskning (CFF) med kompetens inom områdenaalkohol, tobak, barn och ungdomars hälsa samt utsattagruppers hälsosituation och folkhälsoarbete m.m.Programområdena hälsa och samhälle, vård och omsorg,miljö och hälsa är mycket framträdande i CFF:s arbete.Den nära anknytningen till Nordiska Hälsovårdshögskolanhar gett centrumet en stor kompetens som bl.a. har lett tillatt WHO genom avtal har utsett CFF till . Ett av CFF:s uppdrag är attutvärdera WHO:s Healthy Cityprojekt.Ovannämnda programområden och uppdrag fallerenligt vår mening inom ramen för folkhälsovetenskap ochfolkhälsoarbete.Den kompetens som finns vid CFF och dess läge ianslutning till högskolan i gör att vi förordar enlokalisering av till . Även detgeografiska läget är till fördel för det nordiska samarbetetmed bra kommunikationer till ett antal större orter både iSverige och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokaliseringen avfolkhälsoinstitutet till
mot · GE02So86 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor Regeringen föreslår i prop. 1990/91:175 att ett statligtfolkhälsoinstitut skall inrättas fr.o.m. . Institutets huvuduppgift skall vara att på nationellnivå driva folkhälsofrämjande och sjukdomsförebyggandearbete av sektorsövergripande karaktär.I propositionen framhålls att en ökad insikt om behovetav en bättre samordning av folkhälsoarbetet, såväl mellanolika samhällssektorer som mellan insatser som riktas motindivider och samhälle, bör komma till stånd.Vidare sägs i propositionen följande:Detta återspeglas också både i det utvecklingsarbete sombedrivits kring folkhälsoarbetets metoderoch i en förändrad inriktning av det konkreta arbetet påfältet. Tyngdpunkten har förskjutits från massmedialtpräglade, landsomfattande kampanjer till samverkan ochmobilisering i lokalsamhället, över myndigheternassektorsgränser och i samarbete med folkrörelser ochföreningsliv. Ofta bedrivs verksamheten i programform. Ettframträdande exempel i är arbetet med attförebygga olycksfallsskador. Man har t.ex. i Falköpinggenom en genomtänkt men inte särskilt resurskrävandesamhällsinsats fått igång ett förebyggande arbete somengagerar både allmänheten, ochden kommunala förvaltningen, liksom olika friståendeorganisationer. En utvärdering har visat attskadefrekvensen har sänkts trots att Falköpingredan tidigare låg på en låg nivå. Metoden sprids nu tillandra kommuner och landsting via ett nationellt programsom genomför i samverkan med andraaktörer.Att exemplet på ett bra arbetssätt tas från länär enligt vår mening ingen tillfällighet, eftersom Skaraborgsläns landsting varit ett föredöme förlandet i övrigt när det gällt insatser för att ta framhälsoplaner och decentralisering av hälsoupplysning.Med hänsyn till den kunskap och erfarenhet som finns iSkaraborgs län anser vi att med sitt kärnsjukhus ochsitt fina geografiska läge med goda flyg- och tågförbindelser(--2 tim. och .) är enmycket lämplig lokaliseringsort för ett blivandefolkhälsoinstitut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av det nyafolkhälsoinstitutet till .
mot · GE02So87 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor har tobaksfrågorna varit under utredning.Utredningens betänkande framlades . Enproposition skulle framläggas . Ipropositionen om vissa folkhälsofrågor återfinns ett avsnittom tobak men det innehåller inga förslag till riksdagen.Vi upprepar därför våra yrkanden i den motion tillriksdagen vi väckte i samband med den allmännamotionstiden (1990/91:So236). Med hänvisning till det anförda hemställer vi1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en åldersgräns för inköpav tobaksvaror,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bestämmelser om rökfria lokalerdär icke-rökare vistas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avgift på för attbekosta informationen om tobakens skadeverkningar,4. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om exkludering av tobakspriser i prisindex,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reklamförbud inkl. förbud motsmygreklam för tobaksvaror,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en maximihalt av tjära percigarett och .
mot · GE02So89 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor Lokalisera det nya till KarlstadRegeringen föreslår i propositionen att ettfolkhälsoinstitut närmare utreds och inrättas.Vi har i annan motion föreslagitytterligare åtgärder för att ge institutet en verkligt högkvalitetsnivå i sitt arbete för folkhälsan.I finns redan finns en god kompetens knuten tack vare denhögt kvalificerade personalen och utgör bl.a. därför en godvetenskaplig bas.En förläggning av institutet till har naturligtvisockså positiva regionalpolitiska effekter. Vi vill i dettasammanhang erinra om uttalande omutlokalisering av nya verk och myndigheter etc.Till sist vill vi peka på vikten av internationalisering vadgäller folkhälsoarbetet. Även ur denna aspekt kan vikonstatera att förutsättningarna är goda i i har redan nubl.a. avtal med WHO och formella avtal med universitet iEuropa och USA.Det finns ytterligare skäl för en lokalisering avfolkhälsoinstitutet till . Vi anser dock att de ovanangivna väger tungt nog. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avfolkhälsoinstitutet till .
mot · GE02So92 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor I propositionen föreslås att ett folkhälsoinstitut skallinrättas. Informationen om alkoholens skadeverkningarskall handläggas av institutet. Regeringen föreslår attSystembolagets egen riskinformation därmed skallupphöra. Även om det kan finnas vissa skäl för ensamordning, bör man tillvarata den kompetens och good-will som andra aktörer besitter.Det gäller också allmänhetens tilltro till information ochatt personal känner solidaritet medinformationen så att den når ut till konsumenterna. Denoklarhet som skapats genom Vin & Sprit ABs kommersiellaframtoning förvärras, om Systembolagets roll tunnas ut.Systembolaget bedriver en balanseradupplysning till konsumenterna. Vinstintressena har intevarit de primära som det ofta är i länder där monopolsaknas.Folkhälsoinstitutet skall tillföras förinformation som skall föras ut bl.a. genom Systembolagetsförsorg.Genom en sådan förändring tappas intresset ochsakkunskapen som Systembolaget skaffat sig och somutvecklats i samverkan med olika organ och organisationer.Systembolagets information om alkohol och graviditethar enligt utredningen ''Om skydd för det väntadebarnet''(SOU 1987:11) bidragit till att hundratals barnnumera föds utan alkoholskador. Andra goda exempel ärtrafikinformationen samt information mot langning.Inför de förestående EG-förhandlingarna är det viktigtatt målet att bevara den svenska alkoholpolitiken står fastoch att syftet med monopolen bevaras.Ges intrycket att syftet med monopolen är främstkommersiellt eller protektionistiskt blir det svårt att hävdabeslutet att värna den svenska alkoholpolitikensgrundläggande värden. I stället för att uttala sig om eninskränkning av Systembolagets riskinformation bör allastatliga organ samverka i detta hälsopolitiska arbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att Systembolagetsinformationsansvar bibehålls.
mot · GE02So98 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Förenkla regelsystemetI sitt beslut om ändrad ansvarsfördelning inomäldreomsorgen m.m. (SOU 1990/91:SoU9 s. 91) angavriksdagen vissa riktlinjer för hur villkoren för lån ochstimulansbidrag till gruppbostäder borde utformas. anförde i detta avsnitt gav som sinmening regeringen till känna.Behandlingen av dessa frågor ikompletteringspropositionen följer delvis riksdagensbeslut. Föredraganden fastslår således t.ex. att någragenerella regler om gruppstorlek och samlokalisering intebör uppställas. I andra avseenden avviker emellertidpropositionen från ställningstaganden. Detgäller t.ex. frågan om köksutrustning i bostäder försenildementa.På en rad punkter anser föredraganden att det gällandebostadsfinansieringssystemet redan uppfyller riksdagensönskemål. Hade så varit fallet hade självfalletinte behövt göra sitt tillkännagivande. Syftet med detta varatt åstadkomma förändringar i gällande regelsystem.Sådana bör nu komma till stånd. bör därförbekräfta och gärna förtydliga sina ställningstaganden så atten angelägen utbyggnad inte fortsättningsvis hämmas avstatliga lånebestämmelser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer viatt i fråga om villkor för bostadslån ochstimulansbidrag till gruppbostäder godkänner de riktlinjersom anges i motionen.
mot · GE02So99 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringen har i prop. 1990/91:150 lagt fram förslag omekonomisk reglering av äldrereformen.Äldrereformen innehåller både obligatoriska ochfrivilliga inslag. Beslutet om äldrereformen gjorde detmöjligt för huvudmännen, kommuner och landsting att iöverläggningar gemensamt närmare bestämma den nyaansvarsfördelningen dem emellan.Huvudmännen har sedan beslutet om äldrereformenfattades inlämnat uppgifter om den verksamhetsmässigaoch ekonomiska omfattningen av reformen. De mestaktuella beräkningsunderlagen grundar sig på landstingensbokslut . I anvisningar tillhuvudmännen angavs emellertid att huvudmännen skullevid sina kostnadsuppskattningar också ta hänsyn tillverksamhetsmässiga förändringar fram till den tidpunkt dåreformen genomförs.I lagen 1990:1402 finns bestämmelser om övertagande avvissa sjukhem och andra vårdinrättningar. Enligt prop.1990/91:150 har föredraganden för avsikt att senare föreslåregeringen att besluta om omfördelningsbestämmelser somnärmare anger vilka lokala sjukhem som skall överföras tillkommunerna respektive omfattas av betalningsansvaret.Kommunförbundet har i skrivelse till socialutskott berört problem som finnsi anslutning till den ekonomiska regleringen aväldrereformen. Där hemställs att i riksdagsbeslutet skriva inen obligatorisk kontrollstation med möjlighet till förnyadprövning av regleringen mellan huvudmännen.Solna kommun driver sjukhemmetHallen på uppdrag av landsting.Sjukhemmet stod klart . I överläggningarmellan landsting och kommun kom huvudmännen överensom en drift av sjukhemmet från start då dettasjukhem betraktas som ett lokalt sjukhem, vilket skallöverföras från landsting till kommun från den 1 januari 1992.Ett entreprenadavtal är tecknat mellan länslandsting och kommun för driften av sjukhemmetunder 1991.I samband med de omfördelningsbestämmelser somregeringen senare skall besluta om bör Hallens sjukhemingå.Av naturliga skäl har inte sjukhemmet kunnat ingå ibokslutet , men sjukhemmet ingår heller inte i dekostnadsuppskattningar som gjorts från bokslut framtill tidpunkten för reformens genomförande. Dessakostnader bör regleras i särskild ordning inom ramen förriksdagens beslut om ekonomisk reglering aväldrereformen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att pröva hursituationen skall lösas för sjukhem i samma situation somHallen i .
mot · GE02U18 · 1991-05-07 00:00:00 — med anledning av skr. 1990/91:163 Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten En minskning av den internationella vapenmarknadenkan nu glädjande nog också avläsas på den svenskavapenexporthandeln. Regeringens redogörelse förutvecklingen visar en minskning av värdet av beviljadeutförseltillstånd, från 7,2 milj.kr. 1989 till 2,9 milj.kr. år1990.Den av regeringen aviserade nya lagen ienlighet med den socialdemokratiska kongressens beslut,om riktlinjer för vapenexport som ytterligare skall bidra tillminskad svensk vapenhandel, har tyvärr senarelagts. Iskrivelsen redovisas nu att regeringen avser att underinnevarande år komma med förslag om ny lagstiftning.Trots den positiva utvecklingen med minskadvapenhandel pågår en omfattande vapenexport frånSverige. Vapen och krigsmateriel exporteras till ett 40-talländer. Det är angeläget att som har ettgenerellt förbud mot export av krigsmateriel upphörmed all export.Trots alla uttalanden om restriktivitet är detanmärkningsvärt att export fortfarande sker till länder sombrutit mot svenska exportregler som ochSingapore. Värdet av exporten till har till ochmed ökat med mer än det dubbla!Miljöpartiet har i en särskild motion (U765) underallmänna motionstiden framlagt syn påvapenexporten och hur den efter en övergångstid helt kanavvecklas.Mot bakgrund av regeringens skrivelse vill vi föreslå attriksdagen uttalar att länder som missbrukat svenskavapenexportregler skall uteslutas från svensk vapenexportsamt att exporttillstånd icke skall beviljas företag som brutitmot gällande regler. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt länder som brutit mot svenska vapenexportregler för enbestämd tidsperiod skall uteslutas som mottagarland avsvensk krigsmateriel,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt lagförslaget rörande krigsmateriel bör läggas underhösten 1991.
mot · GE02Ub189 · 1991-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:172 Godkännande av avtal mellan och den Europeiska ekonomiska gemenskapen avseende ERASMUS-programmet Svenska studenter och lärare på akademisk nivå ges medförslaget till avtal möjlighet att delta i utbytesprogrammetERASMUS.Medverkan i ERASMUS-programmet är av stort värdesåväl för de enskilda studenterna som för den högreutbildningen och forskningen som helhet. Genom attstudier i annat land skall kunna tillgodoräknas i examinaställs krav på utbildningens innehåll och kvalitet.Moderata samlingspartiet har med kraft verkat för ensvensk anslutning till den Europeiska Gemenskapens olikaforsknings- och utbytesprogram.En fullvärdig medverkan i de olika programmen är enligtvår mening närmast en förutsättning för att skallkunna hävda sin plats och utvecklas vad gäller den högreutbildningen och forskningen.All forskning bedrivs och värderas i ett internationelltsamspel. När nu betydande resurser i olika länderkanaliseras via de gemensamma programmen inom EGmåste söka en så nära och fullvärdig medverkansom möjligt.Av det nu redovisade förslaget till avtal framgår attSverige -- som icke medlem i EG -- får acceptera vissasärvillkor. I stället för att erhålla plats i den s.k.ERASMUS-kommittén får plats i en särskildbilateral kommitté. Vidare innebär avtalet att samarbetedirekt mellan EFTA-länder inte kan erhålla något stöd viaERASMUS.Det aktuella avtalet är -- enligt vår mening -- ett tydligtexempel på den diskriminering kommer att utsättasför om vårt land avstår från att söka medlemskap i får emellertid nu acceptera denna situation somutestänger oss från möjligheterna att som likvärdig medlemoch deltagare påverka besluten.Vi vill framhålla att strävan vid den framtidaanslutningen till olika forsknings- och utvecklingsprogrammåste vara att skall få möjligheter att fullt ut delta ibesluten. Denna fråga bör drivas mot bakgrund av Sverigesdeklarerade avsikt att bli fullvärdig medlem i den EG. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om deltagande iERASMUS-programmet.
mot · GE02Ub190 · 1991-05-02 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:172 Godkännande av avtal mellan och den Europeiska ekonomiska gemenskapen avseende ERASMUS-programmet de gröna anser det mycket viktigt attkontakterna mellan människor, i olika länder och från olikakulturer, med olika religioner samt med olika bakgrund,ökas och uppmuntras.Därför är regeringens proposition om ett steg i rätt riktning. Studentutbyte mellan olikaländer är ett bra sätt att öka kontakten mellan människoroch kulturer.Dock måste kompletteras med ettavtal mellan och EFTA-länderna och mellanSverige och så att innehålläven gäller dessa länders kontakter med varandra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studentutbyte med EFTA-länderna och .
mot · GE02Ub193 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) För att behandla barn och vuxna med röst-, tal- ochspråkstörningar spelar logopederna en mycket viktig roll. finns dock stora svårigheter att klaralogopedverksamheten, särskilt i Norrlandstingen. Avnärmare 40 inrättade tjänster är nästan hälften vakanta.Värst är situationen i Norrbotten.Till detta kommer att ytterligare logopedtjänster skullebehöva inrättas för att motsvara de ökande behoven.Regeringsrätten har t.ex. slagit fast att utvecklingsstördaenligt lagen om särskilda omsorger skall ha företräde vidbehandling av logoped. redovisade 1985 attNorrlandstingen hade inrättat en tjänst per 100 000 invånaremot 2,5 för riket som helhet.I dag finns logopedutbildning förlagd till ,och med tillsammans 48 intagningar ,således ingen utbildning norr om en linje --Göteborg.Det bästa sättet att långsiktigt komma till rätta medbristen på logopeder i norra sjukvårdsregionen är att enutbildning med förslagsvis 12 årsplatser förläggs till Umeå.Effekterna av t.ex. läkar-, tandläkar- ochsjukgymnastutbildningarna för norra regionens försörjningmed vårdpersonal visar tydligt på vikten av att fåutbildningen förlagd till det egna området. Det är ingentillfällighet att de områden i Syd- och som har logopedutbildning också har den högsta andeleninrättade och besatta tjänster.Efter framställning från har rektorsämbetet vid universitettillsatt en särskild arbetsgrupp som skall ta fram förslag tilluppläggning av en logopedutbildning för Norrlandstingenförlagd till med delar av praktiktjänstgöringen ute iregionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildning avlogopeder vid .