mot · GE02Fi224 · 1991-01-25 00:00:00 — Västvärldens industristater haremellertid genom arbetarrörelsens kamp successivtutvecklats i riktning mot välfärdssamhällen. Men hurmycket samhället än har förändrats så kvarstår engrundläggande företeelse: avkastningen av investeringarnatillfaller kapitalets ägare. I ett land där den övervägandedelen av produktionsmedlen ägs privat innebär detta att denekonomiska tillväxten, förmögenhetsökningen, tillfallerdenna grupp av privata ägare. Denna koncentration ter sigfrån jämlikhetssynpunkt som oacceptabel.Även om vinsten är en nödvändig förutsättning i enekonomi som den svenska så finns det ingenting som sägeratt vinsterna måste tillfalla en viss grupp i samhället. Ett sättatt få en från jämlikhetssynpunkt mer acceptabel fördelningär att öka det samhälleliga ägandet. Detta kan ske genomatt första--tredje AP-fonderna får en vidgad roll i detsvenska näringslivets utveckling. Genom denna förändringav fondernas användning och ett ökat nationellt ägande avproduktionsmedlen kommer förutsättningarna att öka fören stabil ekonomisk utveckling. Detta innebär minskadsårbarhet för den svenska ekonomin.4.13. Kvinnopolitiskt perspektiv på ekonominKvinnor har ingen ekonomisk makt. Få kvinnor finns påde högsta beslutsfattande positionerna inom det svenskanäringslivet och inom den offentliga sektorns maktsfär.Ekonomiska beslut fattas av män och för män. Helastatsbudgeten är ett exempel på detta.Det är kvinnornas ökade förvärvsfrekvens, som räddathushållens standard , men det har skett tillpriset av en alltmer ökande utslagning i arbetslivet.Fortfarande är det så att kvinnorna har de lägsta lönerna,de tyngsta jobben, och de sämsta arbetstiderna. Ochfortfarande är det kvinnorna som har huvudansvaret förbarnen och hemmet. Kvinnor arbetar mer än män, men del av arbetstiden är oavlönad marktjänst.Den nuvarande ekonomiska utvecklingen i är ettdirekt hot mot kvinnorna. Det är de som drabbas hårdast avregeringens ekonomiska politik.Merparten av kvinnorna kommer att förlora påskatteomläggningen. Det finns från regeringens sida enförhoppning att skatteomläggningen skall innebära attkvinnorna skall utöka sin arbetstid, från deltid till heltid,och på så sätt kunna tillgodogöra sig skattelättnaderna i dennya skattepolitiken.Denna förhoppning visar på en brist på kunskaper omvilka faktorer som styr kvinnors lönearbete. För det förstahar många kvinnor så låga löner , att även ettheltidsarbete ligger under gränsen där skattelättnaderna fåreffekt. Den skattereduktion som införts räcker på sin höjdför många till kompensation för de ökade kostnaderna påen rad områden. För det andra så är inte högamarginalskatter ett problem för kvinnor. Om man frågarkvinnor vilken reform de skulle vilja ha så kommer fråganom en daglig arbetstidsförkortning på första plats.Sex timmars arbetsdag med full lönekompensation är vadkvinnor kräver.En utökning av arbetstiden från deltid till heltid ställerdessutom andra krav på samhället.En utbyggdbarnomsorg. Många deltidsarbetande löser sinbarnomsorg själva, genom att pussla ihop arbetstiderna.Utbyggd kollektivtrafik. Det är kvinnorna som åkerkollektivt till arbetet.Heltidstjänster. En stor delav tjänsterna inom den offentliga sektorn är inrättadesom deltidstjänster och det är knappast praktiskt möjligt förde deltidsanställda att utöka sin arbetstid.Det kan komma att visa sig att ''Århundradetsskattereform'' också blir ''Århundradets kvinnofälla''.5. InledningDen svenska ekonomin glider nu in i en lågkonjunktur.Risken är stor för växande arbetslöshet. Regeringen räknari sin finansplan med att arbetslösheten kan stiga upp mot4% . Man får gå långt tillbaka i tiden för att finnaliknande nivåer.Trots denna utveckling lägger regeringen fram en budgetsom på papperet är väl balanserad. Utgifternaöverensstämmer m.a.o. i stort sett med intäkterna.Regeringens välbalanserade budget är emellertid i hög graden följd av osedvanligt låga pris- och löneantaganden. Medmer realistiska antaganden om pris- och löneutvecklingskulle budgeten uppvisa betydande överskott.Att regeringen lägger fram en stram budget i ett läge dåman förväntar sig kraftigt stigande arbetslöshetkan inte tolkas på annat sätt än att målet om fullsysselsättning inte längre har högsta prioritet.Den budget som här presenterar avvikerpå en rad punkter från regeringens förslag. Innan vi går inpå dessa skillnader bör det konstateras att ocksåvänsterpartiets budgetförslag är i stort sett balanserat.Utgifterna överstiger intäkterna med ungefär 2 1/2miljarder kr. Det förslag till budget som här presenterasskall emellertid ses som en första preliminärsammanställning. avser regeringen att läggafram propositioner på en rad områden som t.ex. utbildning,energi, miljö och näringspolitik. Vänsterpartietåterkommer då med krav på dessa områden. I medvikande sysselsättning och ökande arbetslöshet är detviktigt att kraftfulla satsningar görs på investeringar iinfrastruktur och utbildning. Områden som under 80-taletfått stå tillbaka.5.2. FördelningspolitikTyngdpunkten i här framlagdabudgetförslag ligger på fördelningspolitiken. Besluten omnedsättning av sjuk- och föräldraförsäkringen måste rivasupp. Vi avvisar också förslagen om slopande av friåret vidsjukhusvård för förtidspensionärer, samt avvecklingen avdet särskilda stödet till flerbarnsfamiljer för köp avegnahem.Vänsterpartiet vill ytterligare förstärkalåginkomsttagarnas och barnfamiljernas ställning genom ennedsättning av mervärdeskatten på en rad områden. Viföreslår att mervärdeskatten på kollektivtrafik slopas frånden . I syfte att minska boendekostnadernaföreslår vi att momsen på fjärrvärme, samtuttagsbeskattningen på fastighetsarbete i egen regi och tillsist fastighetsskatten på de allmännyttiga bostadsföretagenslopas /92. Till detta skall läggas enreduktion av mervärdeskatten på livsmedel frånårsskiftet.En grupp som särskilt måste prioriteras ärpensionärerna. föreslår att det kommunalabostadstillägget ökas med 800 milj. kr. Vidare anvisar vi 1miljard kr för en satsning till de sämst ställdapensionärerna.Vänsterpartiets budgetförslag innebär en direktöverföring av ca till hushållssektorn jämförtmed regeringens förslag. Därtill kommer lättnaderna i denindirekta beskattningen. Det bör emellertid understrykasatt politik syftar till en omfördelning mellanhushållen och inte en sammantagen förstärkning avhushållsektorns ställning gentemot andra sektorer iekonomin. En utgångspunkt har därför varit att finansierahushållens skattelättnader och bidragen dit med enmotsvarande skärpning för höginkomsttagarna. Blandförslagen kan nämnas en höjning av den statligainkomstskatten till för inkomster ochett slopande av grundavdraget för inkomster över 180 000kr.5.3. KommunsektornKommunerna dras med svåraekonomiska problem. Kassakistorna är tömda ochverksamheten går i många fall med stora underskott.Regeringen räknar med att kommunsektorns utgifteröversteg intäkterna med 1990.Under de närmaste åren beräknas kommunernasekonomi komma att förbättras något. Regeringen tror attinkomsterna kommer att överstiga utgifterna med 12,6miljarder kr 1992. Denna förbättring är emellertid enbarttillfällig. På lite sker en gradvis försämring avkommunernas ekonomi. Detta har regeringen själv visatbl.a. i sin långtidsbudget.Vänsterpartiet vill därför långsiktigt stärkakommunernas ekonomi. Detta sker genom attgrundavdraget för höginkomsttagarna slopas. /92 beräknas denna åtgärd inbringanärmare till statskassan, pengar som skallställas till kommunernas förfogande i form av ettkommunalt stödpaket. Satsningar bör i första hand görasinom barnomsorg, hemtjänst och sjukvård. Dessutom skallpengar reserveras av det kommunala stödpaketet för denutökning av de kommunala bostadstilläggen sompresenterats tidigare.För helåret 1992 innebär detta kommunala stödpaket enresursförstärkning till kommunsektorn på ca 10 miljarderkr. Till detta kommer en rad ytterligare satsningar somvänsterpartiet föreslår, inom kommunsektorn bl.a. påskolområdet.5.4. Investeringar i infrastrukturSom tidigare aviserats kommer att längrefram återkomma med en rad förslag till satsningar påinfrastruktur och miljö. Redan i detta budgetförslagföreslår en utvidgning av anslagen tillspårbunden trafik. Sammantaget rör det sig om ca 3miljarder kr. Utöver detta vill vi anslå tillsärskilda regionala infrastrukturåtgärder.5.5. Ökat u-landsbiståndAtt höja de fattiga folkens levnadsnivå var det mål somen gång sattes för det svenska biståndet. backar regeringen från det. 300 miljoner krtas från u-landsbiståndet till Östeuropabistånd och 700miljoner till flyktingmottagning.Vänsterpartiet kräver att enprocentsmålet omedelbartåterupprättas. Vi föreslår att medel för Östeuropabiståndanslås under en ny post, kallad Samarbete med Östeuropa.Flyktingmottagandet skall finansieras på samma sätt somtidigare. Sammantaget kräver 2 1/2 miljardkr i utökade anslag till biståndspolitiken.5.6. BudgetsammanställningÖkade utgifter, milj kr.Kommunalt stödpaket4 800KBT200Extra åtgärder till de sämst ställda pensionärerna1 000Återställd sjukpenning och föräldraförsäkring3 700Utbyggd föräldraförsäkring650Invandrar- och flyktingpolitik945Utbildning1 131Jordbruk621Trafik2 709U-landsbistånd2 372Regionalpolitik761Idrott och kultur395Övrigt866--------------Summa 20 150Ökade inkomster, milj krHöjd skatt på kärnkraftsel3 600Höjd skatt på vattenkraftsel2 700Vattenfall900Flygbränsleskatt1 600Höjd reklamskatt400Höjd stämpelskatt700Höjd marginalskatt för höginkomsttagare2 500Slopat grundavdrag för höginkomsttagare4 800Begränsad avdragsrätt1 200Skärpt förmögenhetsskatt250Höjd skatt på alkohol och tobak1 500Ej sänkt generell moms 1/1 19924 200Slopad moms på fjärrvärme--900Slopad uttagsskatt på fastighetsunderhåll--500Slopad moms på kollektivtrafik--2 000Slopad fastighetsskatt för allmännyttan--750Reducerad matmoms --4 400Skatt på finansiella företag750Omsättningsskatt på fastighetshandel1 000--------------Summa 17 550 5.7. Intäktssida och budgetsaldoVänsterpartiet vill återställa skattesystemetsinkomstomfördelande roll. verkar förskärpta marginalskatter för höginkomsttagare, höjdkapital- och vinstbeskattning samt en indirekt beskattningutformad efter social nytta och miljöhänsyn.Marginalskatterna höjs för höginkomsttagare, ochgrundavdraget slopas för inkomster över 180 000 kr.De indirekta skatterna och mervärdesbeskattningen bördifferentieras så att baskonsumtion beskattas lägre änannan konsumtion och lyxbetonade varor och tjänster. Idenna motion läggs förslag om en rad momsreduceringar,bl.a. sänkt matmoms , slopad moms påkollektivtrafik och fjärrvärme. Som ett led i en övergång tillett system med differentierad moms och punktskatter såsänks ej den generella momsen den ,under förutsättning att mervärdesbeskattningendifferentierats enligt ovanstående. föreslårvidare höjd skatt på alkohol och tobak samt på reklam.Vänsterpartiets finansieringsförslag riktar in sig påkapital och transaktionsekonomi. Detta sker bl.a. genomförslag om särskild skatt på finansiella företag, skärptavdragstak för ränteutgifter, återställdförmögenhetsbeskattning, höjd stämpelskatt, samt särskildskatt på fastighetshandel.Sverige har en inkomstbeskattning av företag somligger på lägsta nivå. På företagsskattesidanföreslår att en skatteutredning tillsätts meduppgift att se över den samlade företagsbeskattningen. Idirektiven ingår att lägga förslag om slopadskatteutjämningsreserv, SURV, och fastighetsskatt påindustrifastigheter. Systemet med SURV sänker deteffektiva skatteuttaget på företag till , och skaparinlåsningseffekter. En slopad skatteutjämningsreserv gerintäkter på ca . Förslag om nyföretagsbeskattning ger dock inga skatteinkomster /92.På miljöområdet återkommer i sambandmed de energi- och miljöpolitiska propositionerna medytterligare förslag om miljöavgifter och skatter. I dennamotion presenterar förslag om höjd elskattpå uran och vattenkraft, samt skatt på flygbränsle.Som tidigare påtalats visar budgetförslagett underskott relativt regeringens förslag. Utgifternaöverstiger intäkterna med ca 2 1/. Dettaunderskott kan komma att utvidgas dåregeringen kommer med propositioner på en rad områdensom t.ex. utbildning, energi, miljö och näringspolitik.Vårens propositionsflod kommer dock också attinnebära att vissa reduceringar kan göras på budgetensutgiftssida. har tidigare krävt en 10-procentig nedskärning av försvarsutgifterna gentemotregeringens förslag. kommer regeringen attlägga förslag om anslagsramar för försvaret. Sannoliktkommer då att lägga förslag på besparingarav minst samma omfattning som tidigare, dvs ca 3 miljarderkr. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjerna förden ekonomiska politiken som förordas i motionen,2. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som förordas i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inflationens huvudorsak ochnödvändigheten av en prispresspolitik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte införa ytterligaretvångsmedel på arbetsmarknaden riktade mot dearbetande,5. att som sin mening ger regeringen till kännaom vad i motionen anförts om Rehnbergkommissionensverksamhet,6. attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den ekonomiska politikensinriktning att skapa förutsättning för löneökningar, främstför de lågavlönade,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den ekonomiska politiken ocharbetsmarknadspolitikens prioritering av arbete åt alla,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att slå vakt om dengenerella välfärdspolitiken,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas statsbidrag,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattepolitikensinriktning,1]10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillväxt och miljö somutgångspunkt för den ekonomiska politiken,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bred forskning ochutbildning,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny industripolitik ochlöntagaroch AP-fondernas roll i en sådan politik,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ekologisknäringspolitik,2]12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av satsningar påinfrastruktur och regional utjämning och balans,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om relationer till EG ochövriga ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om demokratisering av ekonomin,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kontroll över bank- ochfinansinstituten,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kvinnopolitiskt perspektiv påekonomin,3]15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kommunalt stödpaket.