mot · GE02Jo97 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Industrin och miljönEtt genomgående drag i propositionen ''En godlivsmiljö'' är de återkommande begreppen ''bästatillgängliga teknik'' och ''ekonomiskt rimliga alternativ''.Det känns som om det här vore opåverkbara storheter,vilket inte alls är fallet. Vi har i vår presenteradenäringspolitiska proposition visat möjligheterna som svenskindustri har att bli ledande på miljöteknikområdet och påslutna processer där miljön värnas.Framtidsfrågorna när det gäller miljön måste handla omkamp mot resursslöseri och alternativ som är förnyelsebara.Detta gäller all mänsklig verksamhet, således ävenindustriell. Vid utvecklandet av nya produkter måste somen självklar del frågan om hur mycket och vilka råvaror somingår och vilka material som används finnas med. Råvaru-och materialbalanser måste upprättas och en livscykel- ochkvittblivningsspecifikation måste göras. Allt måste mynnaut i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar av de varor man villproducera.Ledstjärnan måste vara att genom samhällsutveckling,ekonomi och forskning inlemma industrisamhället i ettfungerande ekologiskt system.Så gott som all produktion är linjär, vilket betyderatt råmaterial omvandlas till produkter som sedan bliravfall. En ytterst liten del recirkuleras. Exempelvis gårendast en procent av världens plastproduktion tillåtervinning. Industrins miljöinvesteringar har fördubblatsmellan 1985 och 1988. Men det betyder ändå att endast 6procent av investeringarna är miljöinvesteringar.Fortfarande är utsläppen från industrin ett problem, om äninte lika stort som . Mycket positivt har hänt. Mendet är nu viktigt att gå vidare.Kraven på att nå ner till belastningsgränserna i naturenmåste skärpas. Utsläppen av giftiga metaller och persistentaorganiska föreningar måste bli så låga att miljöeffekten ärnoll. Utsläppen av naturligt förekommande ämnen skallbara tillåtas upp till den belastningsgräns som olikaekosystem kan tåla. måste vi accepteradriftsnedläggningar av verksamhet som inte har denlångsiktiga överlevnadsmöjligheten och som inte klararmiljökraven.Vi föreslår att en del av medlen från miljöavgifternafonderas för att skapa nya arbetstillfällen som ersätter desom fallit bort i företag som inte klarar ovanstående krav.Uppstädandets epok är överNu måste industrin i ökad utsträckning satsa påförebyggande verksamhet på miljöområdet. Helakretsloppet måste beaktas vid planering och genomsyra allproduktion. När man gör en teknikförändring är det viktigtatt försöka se konsekvenserna. Det gäller naturligtvis detekniska och ekonomiska konsekvenserna, men även demedicinska, biologiska och sociala konsekvenserna. Varjenytt investeringsbeslut måste betyda att man gör enlångtgående utredning av den miljöpåverkan som sker.När nya produkter introduceras på marknaden skallmiljökonsekvenserna ha utretts. Företaget skall också varaklar över de eventuella skyddsåtgärder som behövs. Manskall också följa upp sin produkt och förebyggamiljöproblem i produktionen och på marknaden. Företagetskall även ställa krav på sina underleverantörer att de leverupp till det miljöprogram företaget har. Ett samarbetemellan myndigheter, miljöorganisationer, fack och industrimåste till eftersom oftast de verkliga experterna påprodukterna och tillverkningsprocessens miljöfarlighetfinns hos det tillverkande företaget.Hela denna övervakande process måste kompletterasmed externa miljörevisorer som kan ge information tillkonsumenter, aktieägare, försäkringsbolag, kreditgivareoch allmänhet om hur det står till med miljön i företaget.Interna miljörevisorer blir allt vanligare, speciellt bland destörre företagen. Dessa kan fungera i den interna ledningentillsammans med andra ansvariga inom juridik, finans,produktion mm, men det räcker inte. En bra start påverksamheten med externa miljörevisorer kan vara attbörja med de koncessionspliktiga företagen.KoldioxidskattenI samband med skattereformen infördes enkoldioxidskatt. Den tas ut på bränslen som vid förbränningtillför fossilt bundet kol till kretsloppet mellan atmosfärenoch biomassan. Skatten har lagts på kol, fotogen,motorbrännolja, eldningsolja, naturgas, gasol och bensin.Någon skatt tas däremot inte ut på biobränslen, avfall, torv,metanol och etanol.Koldioxidskatten skall motsvara per kg utsläpptkoldioxid. De årliga utsläppen kan beräknastill ca . Skattens införande borde då -- enligtenkel matematik -- resultera i en förstärkning avstatsinkomsterna med . Så har emellertid inteblivit fallet. Orsaken är att en mängd olika typer av utsläppundantagits från beskattning som övrigaenergiskatter reducerats. Koldioxidskattens införandeberäknas därför ge ett nettotillskott till statskassan påenbart 3 miljarder kr.En betydande del av koldioxidutsläppen kommer frånindustrin. Här har emellertid en rad nedsättningar ochavdrag medgetts. Industrin betalar i stort settingen koldioxidskatt. har man gynnats av attövriga energiskatter reducerats. Koldioxidskattensinförande har därför paradoxalt nog inneburit ensammantagen sänkning av energiskatterna för de industriersom står för de verkligt stora utsläppen av miljöfarligaämnen.Vänsterpartiet anser, liksom regeringen, att det ärväsentligt att den svenska industrins konkurrenskraft kanhävdas. Införandet av nya miljöavgifter och miljöskattermåste vägas mot effekterna på sysselsättningen. Detta ärspeciellt viktigt i ett läge då konjunkturen viker ochsysselsättningen hotas.Vänsterpartiet kan emellertid inte ställa upp på dendefensiva miljöpolitik som regeringen företräder. Attinförandet av en koldioxidskatt leder till en sammantagenreducering av energiskatterna för de delar av industrin somstår för de största koldioxidutsläppen kan knappast ses somen konsekvent miljöpolitik.Vänsterpartiet föreslår att en koldioxidskatt om 5 öreper kg utsläppt koldioxid införs för de delar av industrin därtidigare nedsättningar och avdrag i koldioxidskattentillämpats.Sanering efter näringslivetTyvärr återstår fortfarande en del uppstädande efterindustriell verksamhet. På en mängd platser i landet finnsförorenade markområden och förorenade bottensediment.För att inte tala om de mängder av gamla avfallsupplag somfinns i varje tätort i . Metallutlakningen inomDalälvsområdet, som också drabbar , är bara ettskrämmande exempel. Detta avfall kommer frångruvverksamhet i och och rör sig om ca15 milj. ton avfall, lagrat under 100-tals år.Naturvårdsverket begär 150 milj.kr. till ett långsiktigtåtgärdsprogram för åren 1991/92--1993/94. Regeringen ärberedd att anslå 25 milj.kr. Vi föreslår ettanslag för /92 på 50 milj.kr som del i ettfemårsprogram för sanering och återställande avmiljöskadade områden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag ominrättande av auktoriserade externa miljörevisorer enligtvad som anförts i motionen,2. att beslutar införa en koldioxidskatt förindustrin om per kg utsläppt koldioxid från den 1januari 1993 enligt vad som anförts i motionen,3. att till sanering av miljöskadade områden /92 anvisar . utöver vadregeringen har föreslagit eller således . enligtvad som anförts i motionen.