ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Kr298 · 1991-01-25 00:00:00 — Svenska är den enda av de statligt stöddanationalscenerna i som har till uppgift att spelaute i landet. är emellertid inte bara en teater,utan också en organisation för teater. består av221 teaterföreningar. Mer än 4 000 fackliga, politiska ochideella organisationer är medlemmar i lokalateaterföreningar. Genom dessa teaterföreningar utförRiksteatern ett stort publikarbete på både små och storaorter för att nå nya grupper i samhället och skapa intresseför teater.Riksteaterns teaterföreningar arrangerar ocksåföreställningar med program från andra teatrar, länsteatraroch fria grupper.Riksteaterns egen produktion är inte tillräcklig för attmotsvara efterfrågan. Trots medvetnasatsningar på teater för glesbygdslän och län utan egenlänsteater är tillgången på god teater för liten.För de mycket speciella arbetsuppgifter som finns vid enturnerande teater har en fast antälld personalmotsvarande 200 årsverken. Ytterligare närmare tvåhundrakulturarbetare bereds arbete genomkorttidskontrakt vid Riksteatern.Riksteatern har också ansvar för ,teaterverksamhet på finska och sommarteater ifolkparkerna. Genom spelar Tyst teater påteckenspråk för döva och hörselskadade. ärden enda statliga teatern som kontinuerligt satsar pånyskriven barn- och ungdomsteater genom en särskildensemble, Unga Riks.Riksteatern har innevarande spelår ett statligt anslagomfattande all verksamhet på 171 137 000kronor. Av föredragandes överväganden i propositionenframgår att med samma uppräkning som harkommit Operan och till del, skulle hafått ett anslag på . Regeringen föreslåremellertid att detta anslag ska skäras ned med 23 miljonerkronor för att medel skall kunna överföras till andra i ochför sig angelägna ändamål.Att regeringen föreslår att som den enda avde statligt finansierade teatrarna får en sådan sänkning avanslaget, innebär ett allvarligt hot mot arbetemed att sprida teater i landet och göra teater tillgänglig föralla grupper i samhället.Orättvisorna i fördelningen av de statligakultursatsningarna blir genom detta förslag ännu större.Som vanligt skulle genom regeringens förslag kulturlivet iStockholm gynnas på bekostnad av övriga landet.Den föreslagna nedskärningen av anslagskulle dessutom allvarligt förvärra läget när det gällersysselsättningen för landets teaterarbetare. Redan nu ärarbetslösheten bland dessa alldeles för hög. En nedskärningav anslaget till skulle förvärra situationen förteaterarbetarna så att den blir verkligt krisartad.Till bilden hör också att drabbas speciellthårt av merkostnader på grund av skatteomläggningen.Ökade rese- och hotellkostnader plus ökade sociala avgifterför den beskattade delen av traktamenten uppgårsammanlagt till drygt 6 miljoner kronor.Riksteaterns arbete är nödvändigt både förteaterpubliken ute i landet och för kulturarbetarnasmöjligheter till arbete! Med hänvisning till det anförda hemställsatt för /92 till Svenskariksteatern anslår . utöver vad regeringen föreslagit.
mot · GE02Kr299 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökat stöd till symfoniorkestrar gjorde 1989 en översynrörande de samhällsstödda symfoniorkestrarnas situationm.m., Ds 1989:46. Av den framgår att intresset för klassiskmusik är stort. Men möjligheten att lyssna till levandeklassisk musik är mycket olika i olika delar av landet.Utredaren föreslog en utbyggnad om totalt 200 grundbidragi landet.Utbildningsministern föreslog i förra åretsbudgetproposition en utbyggnad med 25 grundbelopp tillmusikinstitutioner för /91 och ytterligare 50grundbelopp /92. har i sinanslagsframställan begärt 60 nya grundbelopp /92.Vänsterpartiet anser att det är viktigt med en välutbyggd och varierad musikverksamhet i hela landet.Orkestrarna måste få möjlighet att byggas ut till sådanstorlek att de kan spela en varierad repertoar. Det är därförviktigt att den påbörjade satsningen fullföljs.Vänsterpartiet föreslår att fårytterligare 60 grundbelopp att fördela så att bl.a.symfoniorkestrarna i , och Norrköpingsamt kammarorkestern i får förväntat antal nyagrundbelopp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Bidrag till regionala musikinstitutionerför /92 anvisar . utöver vadregeringen har föreslagit.
mot · GE02Kr300 · 1991-01-25 00:00:00 — För att främja förnyelse och utveckling i kulturlivetaviserade regeringen budgetproposition att destatliga kulturinsatserna skulleförstärkas med 300 milj. kr.De två första etapperna av treårsprogrammet hargenomförts. Vid riksdagsbehandlingen har behovet avförstärkningar på ytterligare kulturområden utöver de somangivits i treårsprogrammet uppmärksammats. Detta harmedfört att tillgängliga medel kommit att tas i anspråk ävenför dessa ändamål.Frågan om musiklivets utveckling samtsymfoniorkestrarnas framtid hade fåttanstå till följd av en önskad utveckling inom andrakulturområden, bl.a. av regionala teatrar.År 1989 framlades utredningen ''Symfonierna ochsamhället'' -- en översyn rörande de samhällsstöddasymfoniorkestrarnas situation. Enligt utredningen skulleGävleborgs symfoniorkester komma att bestå av 52 musikeri ett första utvecklingsskede. Enligt utredningen harslutmålet angivits till 60 musiker.Inom ramen för 300-miljonersprogrammet ikulturområdet fördelades under /91 ettstort antal grundbelopp till de regionalamusikinstitutionerna, varvid symfoniorkestererhöll fyra för anställning av ytterligare musiker, därtill komtre grundbelopp som kompensation för uteblivet regionalttilläggsbidrag. I budgetpropositionen 1989/90:100 föreslogsatt som en andra etapp ytterligare 50 grundbelopp skulletilldelas musikinstitutionerna. Dessa beslutade statenskulturråd att preliminärt fördela, varav 10grundbelopp avsåg symfoniorkester.Beslut om fördelning av ytterligare grundbelopp harförutsatt kostnadstäckning genom respektive huvudman.För har detta skett genom attGävle kommun reserverat särskilda medel i 1991 årsbudget. har genom överenskommelse medlänsstyrelsen fått en garanti om ett treårigt projektstöd föratt den nödvändiga utvecklingen skall kunna genomföras.Trots den av upprättade planen förorkesterns utveckling, som förberetts genomprovspelningar och andra rekryteringsåtgärder, innebär dennu lämnade budgetpropositionen att inga nya grundbeloppupptages för de regionala musikinstitutionerna. Med denframförhållning som råder för en symfoniorkester, när detgäller engagemang av solister och dirigenter samt däravföljande programplanering liksom gällande regler förrekrytering av spelårsanställda musiker, kommer den nuföreslagna begränsningen att skapa stora problem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fler grundbelopp tillGävleborgs symfoniorkester.
mot · GE02Kr301 · 1991-01-25 00:00:00 — I stiftelsen i ingår idagkammarorkestern . Orkestern intar med sina15 stråkar och sin inriktning på den klassiska stråkorkester-repertoaren en särställning i svenskt musikliv.Kännetecknande är också en hög konstnärlig standard.Musica Vitae är en ung ensemble -- medelåldern ärunder -- och har blivit något av en mötesplats för ungamänniskor på väg framåt. Orkestern har vid flera tillfällenhävdat sig i internationell konkurrens.Musica Vitae är utan tvekan av riksintresse.Orkestern har kunnat utecklas på grund av att Musik iKronoberg anslagit en stor del av sina medel förverksamheten. Denna ordning är ohållbar i längden ochmycket svår att motivera.För regional musikverksamhet erhåller Musik iKronoberg ett statsbidrag om 9,4 miljoner kronor.Landstinget tillskjuter . Föratt kunna driva Musica Vitae fordras minst 5,5 miljonerkronor.Musica Vitae bör få status av eget orkesterföretag ochsärskiljas ur den ordinarie länsmusikverksamheten. /92 bör nuvarande ordning gälla. Det kanmöjliggöras genom att uppräknar antaletgrundbelopp för bl a regional musikverksamhet gentemotbudgetpropositionens förslag, något som förordas imotioner såväl från som folkpartietliberalerna.Inför nästa budgetår bör hos regeringenhemställa om ett särskilt anslag för Musica Vitae i likhetmed vad en rad andra musikinstitutioner erhåller. Dennuvarande bidragsgivningen till musikinstitutioner innebäratt hela och tilldelas endast 25grundbelopp. Detta kan jämföras med som tilldelas145 och som får 79. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kammarorkestern .
mot · GE02Kr302 · 1991-01-25 00:00:00 — Statligt stöd till Musik i Uppbyggnaden av en professionell kammarorkester iUppsala län påbörjades i ett samarbete mellanlandstinget, kommun och staten genom de s.k.grundbeloppen. (I princip halva lönekostnaden för entjänst.) Fram kom det statliga stödet att ökas frånsex till tretton grundbelopp. Det gjorde det möjligt attbedriva verksamhet med kammarorkester i formav sex fast anställda stråkmusiker, regionmusikens iUppsala blåsare samt ca femton extra stråkmusiker perkonsert.Sedan år 1981 har inga grundbelopp utdelats påmusikområdet förrän förra budgetåret, då det beslutadesatt 60 nya grundbelopp skulle utdelas under två budgetår.Utifrån en förväntan om fler grundbelopp har rekryteringav sju stråkmusiker på halvtid avslutats.Planeringen av verksamheten säsongen 1991/92 harutgått från de möjligheter som denna utökade orkesterskapar.I budgetpropositionen föreslås nu oförändrade bidragtill orkesterverksamheten bl.a. i . Det innebär atten länge efterlängtad förstärkning av det professionellamusikutbudet i vårt län inte blir av.Med en fortsättning av den planerade verksamheten kanUppsala län få tillgång till en ännu bättre kammarorkesterän dagens. Det öppnar också möjligheter till konserter medorkestern utanför , något som är angeläget,eftersom Musik i är en länsstiftelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligaregrundbelopp till Musik i .
mot · GE02Kr303 · 1991-01-25 00:00:00 — Kulturlivet får inte utarmas även om den''statsfinansiella situationen'' måste förbättras. I åretsbudgetproposition har angelägen kulturverksamhet fåttvidkännas kraftiga neddragningar. Det synes framför alltdrabba de verksamhetsdelar av teater, musik, dans m m somskulle tillkomma de mindre orterna.I 1989 års budgetproposition aviserade regeringen att destatliga kulturinsatserna skulleförstärkas med . Detta för att ''främjaförnyelse och utveckling inom kulturlivet''. Det innebar bla att 60 nya grundbelopp skulle utdelas under två budgetår.Statens kulturråd beslutade att av dessa nyagrundbelopp skulle 4 st tilldelas stiftelsen ''Musik iUppland'' från . Det skulle, efter många årsväntan, medge en utbyggnad av Kammarorkester.Med detta som grund har 7 stråkmusiker på halvtidrekryterats. Förstärkningen av skulleinte bara göra en bra orkester ännu bättre, utan skulleframför allt också öppna möjligheter till konserter medorkestern utanför Uppsala.Årets budgetproposition blev en stor besvikelse förMusik i . Av denna framgår nämligen att denutlovade utökningen av grundbelopppen, och som heltnaturligt legat till grund för stiftelsens planering, nu intekommer till stånd.Även om det kan finnas förståelse för att statensekonomi måste förbättras, är det oacceptabelt att det skergenom att redan utlovade anslag inte delas ut.Kulturarbetet i länen förtjänar betydligt större respekt änvad ett sådant förfaringssätt visar.Centerpartiet avvisar i kulturmotion till riksdagenindragningen av redan utlovade anslag. I enlighet med dettaanser jag att Musik i skall tilldelas de medelmotsvarande 4 grundbelopp som stiftelsen grundat sinverksamhetsplanering på. Med stöd av det anförda hemställes1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utlovade grundbeloppkommer stiftelsen i till del,2. att för /92 ur anslaget G 15utöver regeringens förslag anslår medel motsvarande 4grundbelopp.
mot · GE02Kr307 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökat bidrag till länsmuseerna I föregående års budgetproposition aviseradeutbildningsministern en kraftig ökning av stödet tilllänsmuseerna. Stödet skulle utgå i form av ytterligare 225grundbelopp och fördelas över budgetåren 1990/91 och1991/92.En väsentlig utgångspunkt för den ökade satsningen pålänsmuseerna var utredning''Kultur i hela landet''. I propositionen framhölls bl.a.länsmuseernas grundläggande ansvar för den regionalakulturmiljövården: ''det finns ingen annan instans som kanersätta om detta brister i kulturmiljöarbetet''.Andra ansvarsområden som särskilt betonades var natur-och miljövård, bildkonst samt barn- och ungdomsarbetet.Av detta syns intet i årets budgetproposition.Hittills har för /91 utdelats 100grundbelopp. Dessa har genom de ytterligare medel somtillskjutits från museernas huvudmän möjliggjort ökadeinsatser från museernas sida inom delar av de prioriteradeområdena. Från huvudmännen har också i flera fallaviserats ytterligare tillskott då den resterande delen av denstatliga insatsen, de återstående 125 grundbeloppen kundefördelas.I årets budgetproposition har med hänvisning till detstatsfinansiella läget de tidigare anvisade 125grundbeloppen helt skurits bort. anser inteatt detta är befogat utan att den planerade satsningen för attfå en väl fungerande länsmuseiverksamhet över hela landetmåste fullföljas. Skälen härför har vältaligt uttryckts såväli utredningen ''Kultur i hela landet'' som i föregående årsbudgetproposition. Med hänvisning till det anförda hemställsh att till Bidrag till regionala museer /92 anvisar medel till 125 nya grundbelopputöver vad regeringen har föreslagit.hStockholm den 24 januari 1991ha7Alexander Chrisopoulos (v)ha7Elisabeth ()()ha7Berith ()
mot · GE02Kr308 · 1991-01-25 00:00:00 — i är unikt inte bara iSverige utan i världen. Professor , somvar chef för museet --32, var den ledandeantropologen i sin tid i och gjorde museet iGöteborg till en av de största institutionerna av detta slag ivärlden. Detta bekräftas i H R Hayes bok ''An InformalHistory of Social Anthropolgy''.Nordenskjölds efterträdare har fullföljt hans arbete,vilket lett till att i är mycket internationellt känt för sina urvetenskaplig synpunkt mycket intressanta samlingarframför allt från . På museet finnsdokumentation och föremål från indiankulturer som ärhelt försvunna.Det är ett kommunalt museum som genom tiderna fåttett etnografiskt material av världsklass. Samlingarna räknardrygt 100 000 föremål varav frånLatinamerika, 13 från och frånIndonesien.Från finns ett omfattande arkeologisktmaterial, bl a drygt 1 200 textilier från förcolumbiansk tid. De mest kända ärde s k Paracas-textilierna från som är . De anses av specialister som de kvalitativtsett kanske förnämsta i världen och röner också intressedärefter. Dessa textilier är varken tillfredsställandeutställda eller magasinerade.Etnografiska museet såväl som dess motsvarighet iStockholm bör betraktas som riksmuseum. Dekompletterar varandra och utgör tillsammans ettriksintresse.Göteborg har även andra museer av riksintresse t.ex.Röhsska museet som bör få högre statliga anslag. Röhsskamuseet har en förnämlig samling brukskonst och dekorativkonst som belyser riktningar och tendenser inom samtidakonsthantverk och konstindustri.Vi föreslår att får i uppdrag att se övermöjligheterna att omvandla iGöteborg och från kommunala museer tillcentrala museer.För ett år sedan föreslog vi att museer skullefå 20 extra grundbelopp. ökade museernasgrundbelopp från 82 till 92. I regeringens budgetförslagfinns överhuvudtaget ingen ökning av grundbeloppen.Däremot har liberalerna begärt sammanlagt enökning med 50 belopp. Vi föreslår att 10 av dessatillkommer . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ochEtnografiska museet i ,2. att till anslaget Bidrag till regionala museer(G 34) anvisar ett belopp som motsvarar ytterligare 10grundbelopp utöver vad regeringen föreslagit.
mot · GE02Kr309 · 1991-01-25 00:00:00 — Stiftelsen () förvärvade /90 fastigheten i . Detta tillsammans med statens anslag hargjort det möjligt att starta ombyggnad av fastigheten,planering och viss produktion av utställningar samt, inteminst viktigt, en landsomfattande uppsökande verksamhet.Museet beräknas vara klart för invigning i december1991. Museet håller nu på och arbetar med en radspännande utställningar inför öppnandet. är enriksangelägenhet av stor betydelse eftersom det somhuvuduppgift har att spegla arbetet både i nutid och i etthistoriskt och globalt perspektiv. anser attdet är angeläget att nu får resurser så att det får en brastart för sin verksamhet.SAM har i sin anslagsframställan begärt 12 500 000 kr.Detta är en avsevärd ökning jämfört med föregående årsanslag. Orsaken är att man nu äntligen har en lokal att varai. Hyreskostnaderna ökar från ca till 7 miljonerkronor. behöver naturligtvis antalet anställda ökanär man äntligen kan bedriva utställningsverksamhet istörre omfattning. föreslår att beviljasdet begärda anslaget d.v.s. utöverregeringens förslag.Det är av stor vikt att museet får bygga upp ettyrkesmässigt och kunskapsmässigt rikt varierat arbetslag.Arbetets museum söker nya vägar till möten mellanforskning och folkbildning, mellan konstnärlig gestaltningoch den erfarenhet som uttrycks i vardagens arbetsliv.Museet kommer att arbeta med utställningar, seminarieroch en ständig dialog med besökarna. betonarutställningsmediet, dokumentation och forskning.Arbetets museum har en stor betydelse för de ca 800arbetslivsmuseer som finns i liksom för allastudiecirklar m.m. som är intresserade av att finna den egnaortens historia.Den delaktighet som de lokala arbetslivsmuseerna stårför, får en annan och vidare innebörd när det egna arbetetoch den lokala arbetsplatsen sätts in i ett större perspektiv.Arbetets museum har ett brett verksamhetsområde ochfyller en stor funktion för att bredda kunskapen både omvårt kulturarv och för den framtida utvecklingen avarbetslivet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Bidrag till vissa museer för Arbetetsmuseum för /92 anslår . utövervad regeringen har föreslagit.
mot · GE02Kr310 · 1991-01-25 00:00:00 — har det funnits ett fotosekretariatvid . Det kunde inrättas genom attkulturrådet anslog medel för att starta verksamheten.Sekretariatet har uppgiften att bevara de värden somligger i fotografier och göra dem tillgängliga.Foton speglar på ett speciellt sätt den senaste historien ivårt land och i världen. Bilder spelar allt större roll i såvälnyhetsförmedling som kulturskapande. De spelar också alltstörre roll för oss som privatpersoner och familjer.Det svenska museiväsendet ser det som en av sinauppgifter att se till att inte detta värdefulla kulturarv gårförlorat. Därför inrättades fotosekretariatet. Det är viktigtatt verksamheten kan fortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatt verksamhetvid fotosekretariatet vid .
mot · GE02Kr311 · 1991-01-25 00:00:00 — Gratis museibesök för besökare från har besökarna frånBaltikum besökt i allt större antal. Även omförhållandena just nu är annorlunda hoppas vi alla att dessasnart skall normaliseras så att allt fler balter kan besöka vårtland.Besökarna har dock stora problem att njuta av denkultur och de intressanta platser vi har att visa pga. att derasvaluta ej är konvertibel. De har inte några pengar alls attt.ex. lösa inträdesbiljetter för till museer eller andrapermanenta utställningar där sådana erfordras.Nationalmuseum är utom räckhåll och , sommånga sett på TV i samband med , ärockså omöjligt att besöka om man inte betalar. Eftersomvåra museer ej är gratis, vilket ofta är fallet i ochSovjet, kan dessa besökare njuta endast av en liten del avvad vårt land kan erbjuda en tillfällig besökare.Jag föreslår därför att uttalar, att besökarefrån gratis får besöka museer och offentligabyggnader där inträde krävs, så länge valutaproblemenbestår.Praktiskt kan detta lösas genom att varje besökare isamband med passkontrollen vid inresa i landet får ett''grönt kort'', som berättigar till besök av det slag som ovanbeskrivits. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attbesökare från får besöka svenska museer ochoffentliga byggnader gratis där inträde krävs.
mot · GE02Kr312 · 1991-01-25 00:00:00 — Statligt stöd till ett Östersjömuseum Frågan om ett Östersjömuseum har diskuterats längeoch av många. Bl.a. finns det långt framskridna planer påatt inrätta ett Östersjömuseum i Oxelösund.Argumenten för att inrätta ett Östersjömuseum är fyra;för freden, för miljön, för kulturen och för turismen. Därförär museet nu mer aktuellt än någonsin, sedan Östeuropaöppnat sina gränser.För att kunna forma en fredspolitik för Nordeuropamåste vi öka samarbetet över gränserna, med målsättningenatt lösa de svåra ekonomiska, ekologiska ochsäkerhetspolitiska problem vi står inför. ligga i ett regionalt samarbete mellan länderna kringÖstersjön, där Östersjömuseet kan bilda en viktig del.Östersjön har historiskt varit sammanbindande förekonomiskt, socialt, kulturellt och politiskt samarbete. Närnu , f.d. och öppnas finns detmöjligheter att återuppta det traditionella samarbetet.Östersjön är ett döende hav. Det miljötekniskasamarbetet måste prioriteras.Ett Östersjömuseum, som ett kulturellt och ekologisktcentrum, kan utgöra en viktig bas för ett sådant samarbeteoch är då en lämplig placering. Genom färjelinjefinns det direktkontakt med flera länder kring ,vilket också gör det möjligt att fånga upp turismen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om åtgärder för att inrätta ettinternationellt inriktat Östersjömuseum i .
mot · GE02Kr313 · 1991-01-25 00:00:00 — saknar ett jaktmuseum. Ett museum för jakt ochfångst som jämte fisket är vår äldsta näring. Under ca 9 , d.v.s. huvuddelen av människans vistelse iSkandinavien, utgjorde jakten en förutsättning för våröverlevnad. Denna vår mest ursprungliga ochtraditionsbundna verksamhet utgör ett omistligtrekreationsvärde för hundratusentals människor. Sverigehar ca 300 000 jaktkortslösare men långt flermänniskor är på olika sätt engagerade i jakten.Inom landet finns en mängd specialmuseer för olikadelar av vår kultur men inte för vårt kulturhistoriskt settstörsta arv -- våra rötter -- jakten och fångsten.Våra nordiska grannländer har, liksom de flesta länderpå kontinenten, insett vikten av att de jaktliga traditionernabevaras. och har välfungerande jaktmuseer. invigde sitt nyajaktmuseum i en nyuppförd byggnad i i borde vi inom ramen för ett jaktmuseumkunna bjuda besökarna en värdefull kunskap om jakten ochviltet och dess samhälleliga, ekonomiska, teknologiska ochkulturella betydelse förr och nu.I och med att saknar ett jaktmuseum är riskenockså stor att såväl material som värdefull kunskap går tillspillo. Ett jaktmuseum behövs för att samla, bevara ochpresentera det omfattande jakthistoriska material som i utspritt och svåråtkomligt för allmänheten.I det moderna samhället med sin snabba utveckling blirdet allt mer angeläget att förklara och beskriva denna föross så fundamentala verksamhet på ett för allmänhetenlättillgängligt sätt. En beskrivning av jakten och fångstenfrån ''stenåldersjägaren till storstadsjägaren'' blirnaturligtvis lika mycket en beskrivning av våra vilda djursförekomst och utveckling genom tiderna.Eftersom jakten är ett kulturhistoriskt arv för helabefolkningen borde medel för en satsning på ettspecialmuseum för jakt och fångst kunna bestridas av detallmänna. Eftersom ett jaktmuseum även får stor betydelseför landets alla aktiva jägare borde självfallet ävenJaktvårdsfonden kunna utnyttjas för detta ändamål. Ensådan fördelning av insatsen använde man sig av när manskapde jaktmuseum.För att hålla nere investeringskostnaden borde man iförsta hand försöka utnyttja någon befintlig byggnad. Flerasådana olika alternativ har varit uppe tilldiskussion, bl.a. inom . Förnärvarande finns exempelvis en för ändamålet lämpligbyggnad i anslutning till djurpark.Ansvaret för uppbyggnaden av ett jaktmuseum bordekunna åvila i och med sitt statligauppdrag på området, naturligtvis i direkt samarbete medvåra centrala museer, i första hand ochNaturhistoriska . Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningom möjligheterna att skapa ett svenskt jaktmuseum.