mot · GE02Sk627 · 1991-01-25 00:00:00 — InnehållA Skattesystemet och den ekonomiska politiken3 1Behovet av ett grönt skattesystem3 2Ideologiska utgångspunkter3 2.1Hushållning3 2.2Ekologiska och sociala ramar3 2.3Motiv för ändring av skattesystemet4 2.4Beskattningens effekter för miljön5 2.5Beskattningens effekter för människor5 2.5.1Fördelningseffekter5 2.5.2Dynamiska effekter av ändrade skatteregler5 2.5.3Regionala effekter av ändrade skatteregler6 3Principer i skattepolitik6 3.1Det totala skattetrycket6 3.2Skatt på arbetsinkomster7 3.3Skatt på konsumtion7 3.4Skatt på kapitalinkomster7B Detaljerade förslag, direkta skatter8 4Skatteskalan, m.m.8 4.1Inkomstskatten8 4.1.1Skatteskala och grundavdrag8 4.1.2Indexreglering av skatteskalan8 4.1.3Extra avdrag för ''ej yrkesmässig verksamhet''9 4.2Skatteregler för pensionärer10 4.2.1Den särskilda löneskatten på vissapensionsförmåner10 4.2.2Pensionärernas beskattning10 4.3Speciella regler för biståndsarbetare11 4.4Skatterabatt för glesbygden11 5Inkomst av tjänst m.m.11 5.1Beskattningen av naturaförmåner11 5.1.1Bilförmån11 5.2Avdrag12 5.2.1Bär-, svamp- och kottplockning12 5.2.2Avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats12 5.2.3Arbetsgivares kostnader för organisationsverksamhetsamt skattereduktion för fackföreningsavgift13 6Inkomst av kapital13 6.1Kapitalvinstbeskattningen13 6.1.1Särskilt avdrag för småsparare13 6.1.2Ränteavdragsbegränsningar13 6.1.3Fastighetsbeskattning i fritidsområden14C Detaljerade förslag, indirekta skatter15 7Miljöriktig profilering av de indirekta skatterna15 7.1Inflationsskydd av punktskatter, råvaruskatter ochutsläppsskatter15 8Energibeskattningen15 8.1Råvaruskatter kontra mervärdeskatter15 8.2Föreslagna skattesatser16 8.2.1Fossila bränslen (olja, kol, naturgas, gasol)16 8.2.2Torv och flis16 8.2.3Vindkraft, solenergi och biobränslen16 8.3Sammanställning av skattesatser16 8.4Speciella förhållanden för elintensiv industri17 9Beskattningen av trafiken17 9.1Vägtrafikbeskattningen17 9.2Skatten på flygtrafik18 9.3Mervärdeskatt på kollektivtrafik18 10Hushållens konsumtion18 10.1Mervärdeskatten på mat18 10.2Alkohol och tobak18 10.3Reklam19 10.4TV-reklam19 10.5Förpackningsskatten19 10.6Hotell och restaurang19D Företagsbeskattning och beskattning20 11Sänkta arbetsgivaravgifter20 12Företagens avdragsrätter20 12.1Avdrag för reklam20 12.2Avdrag för konferenser och kurser20 13Kvittning mellan förvärvskällor21 14Kommunens beskattningsrätt21 14.1Småskalighet och lokal företagsanknytning21 14.2Det kommunala skattestoppet21Hemställan21A Skattesystemet och den ekonomiska politiken 1 Behovet av ett grönt skattesystemVid den reformering av inkomst- ochföretagsbeskattningen, som beslutat om och somnu har trätt i kraft, missade utskottets majoritet ett utmärkttillfälle att introducera ett skattesystem som kunde ha givitpositiva effekter inom miljöpolitik, fördelningspolitik ochregionalpolitik. de gröna anser därför attnuvarande skattesystem är otillfredsställande och böromarbetas radikalt enligt de riktlinjer vi ger i denna motion.Vi anger först, i avsnitt A, den bakgrund mot vilken denekonomiska politiken måste bedömas och föreslår därefter,i avsnitt B, de aktuella åtgärderna i fråga om ändring av dendirekta beskattningen. I avsnitt C tar vi upp en del förslagangående den indirekta beskattningen och i avsnitt D ger vivår syn på beskattning relativt statligbeskattning.2 Ideologiska utgångspunkter 2.1 HushållningDen gröna rörelsen har uppstått som ett resultat av ökadinsikt om världens utveckling. Speciellt arbetar miljöpartietde gröna politiskt för ett samhälle som lever i ekologiskbalans med miljön. Partiets konkreta handlingsprogramkan härledas ur fyra solidaritetsbegrepp: solidaritet mednaturen och de ekologiska systemensolidaritet medkommande generationersolidaritet med utsatta grupperinom Sverigesolidaritet med människorna i u-ländernaVår generation har ansvar för att föra livet vidare, för attge kommande generationer minst lika stora möjlighetersom vår egen att leva bra på jorden. Det viktigaste målet förpolitiken är att trygga livsförutsättningarna för nuvarandeoch kommande generationer inom de ekologiska ramarna.Särskilt viktigt är det att man har detta mål för ögonen vidutformandet av den ekonomiska politiken.I kontrast mot en sådan målsättning har vår generationmisshushållat med resurser, smutsat ner miljön ochprioriterat kortsiktigt ekonomiska värden. Egentligen ärdetta en fortsättning av en utveckling som fortgått undernågra sekler, men det är först som de allvarligakonsekvenserna blivit tydliga.2.2 Ekologiska och sociala ramarUtgångspunkten för ekonomiska politik äratt vi människor måste hushålla med resurserna inomramarna för vad som är ekologiskt möj- ligt så attlivsvillkoren skall kunna tryggas såväl för nuvarande somför kommande generationer. Speciellt är följande viktigtnär det gäller beskattningen: Konsumtionen av ändligaresurser måste avpassas så att vi inte nu förbrukar deresurser som framtida generationer skall leva av. Ävenanvändning av förnybara resurser måste hållas inomförnyelsens ramar. Föroreningen av mark, vatten och luftmåste begränsas så att naturen åter kan fungera i balans ochåtervinna sin naturliga reningsförmåga. Människorsmöjlighet att skapa ett liv med hög livskvalité bör vara så högsom möjligt; detta gäller även ekonomiskt svaga grupper ivårt eget och i andra länder.Därför är miljön det primära när det gäller de indirektaskatterna och låglöneprofilen det primära när det gällerinkomstskatten.2.3 Motiv för ändring av skattesystemetDet finns två utbredda, men felaktiga uppfattningar omrelationen mellan ekonomisk tillväxt och livskvalité.Den ena är att ekonomisk tillväxt sådan den avspeglas ibruttonationalproduktens ökning alltid leder till högremateriell standard för medborgarna, den andra är att högremateriell standard leder till högre livskvalité.Bruttonationalprodukten är ett otillräckligt mått påvälståndet i ett land och hos dess medborgare.Den andra missuppfattningen, nämligen att livskvalitékan mätas av materiell standard är ett arv ,då folk i allmänhet faktiskt trodde detta. Med en allt visaresyn på livets värden, har en omvärdering börjat. Dettaligger i linje med ideologi.Miljöpartiet de gröna anser det mycket angeläget att fåfram förslag på bättre mått än BNP för att mäta vad somverkligen är viktigt för ett lands och dess medborgaresvälbefinnande. Exempelvis inkluderar det av FN:sutvecklingsprogram föreslagna måttet på mänskligutveckling såväl inkomst per capita som läskunnighet ochförväntad livslängd.Med detta mått ligger på andra plats blandvärldens länder, medan om endast BNP/capita räknas liggerSverige på sjätte plats. Vi menar att även tillgångar somökad fritid och ökad kontakt inom familjer bordeinkluderas för att mäta livskvalitén hos ett folk.När vi nu yrkar på en sänkning av skatten på arbete ochsamtidigt vill öka beskattningen av kapitalinkomster,energi, transporter och konsumtion, är det med enförväntan att människor skall handla på ett ansvarsfullt sätt,på ett sätt som grundar sig på förståelse av livskvaliténsförutsättningar. I stället för att öka sitt lönearbete för attdriva upp sin materiella standard, kan många välja ökadfritid och ökade insatser inom den informella sektorn, dvsägna mer tid åt familj, åt att hjälpa medmänniskor och åtandra obetalda sysselsättningar. Detta minskarpenningekonomins betydelse till förmån för ökad livskvalitéoch ökad självtillit. de gröna anser att frihetenför den enskilde att välja ett resurssnåltkonsumtionsmönster inte skall missgynnas skattemässigt.2.4 Beskattningens effekter för miljönSkatter skall användas som styrmedel för att motverkamisshushållning med resurser och miljö. Skatter på ändligaråvaruresurser måste höjas kraftigt för att minskaöverflödskonsumtionen av dessa. Miljöskatter och avgifterpå miljöfarliga utsläpp m.m. måste också införas i störreutsträckning och på ett mer konsekvent sätt. Den del avinkomsterna från sådana skatter som förväntas bestå underlång tid framåt bör användas till att sänka skatter påarbetsinkomster, både den direkta inkomstskatten ocharbetsgivaravgifterna. En sådan överflyttning avskattebördan från skatt på arbete till skatt på naturresurseroch miljöutsläpp gynnar en miljö- och resursvänligkonsumtion.Det skall kosta att smutsa ner miljön eller att utarmaresurserna. Det skall kosta så mycket att nedsmutsningenminskar drastiskt och att ett hushållande samhälle skapas.En betydande del av inkomsterna från höjda skatter påändliga råvaror och på miljöutsläpp ger emellertid endastintäkter i ett kort tidsperspektiv. Eftersom syftet medskatterna är att minska resursförbrukning och utsläpp,kommer en del av skatteinkomsterna att falla bort i taktmed att detta verkligen sker. Den delen avskatteinkomsterna kan inte användas för den långsiktigabudgeten utan bör i stället utnyttjas för nya investeringar imiljövänlig teknik. Sådana satsningar bör avsejärnvägsinvesteringar, utveckling av teknik förenergisparande samt utnyttjade av förnybara energikällor.2.5 Beskattningens effekter för människor 2.5.1 FördelningseffekterSkatterna bör användas som fördelningspolitisktinstrument. Detta har även tidigare varit syftet, menmetoderna för att få fram ett utjämnande skattesystem harinte varit optimala. Det krävs för det första ett regelsystemsom försvårar skatteundandragande. För det andra skallskatteskalan ha en god låglönestruktur, dvs de som har högainkomster skall betala hög skatt och de som har småinkomster skall ha lägre skatt och därtill eventuellt bidrag.Det skall finnas valfrihet att leva med en låg formellarbetsinsats för den som är beredd att acceptera lågmateriell standard.Enligt de riktlinjer för beskattning som degröna antagit skall kapitalvinster beskattas minst lika hårtsom arbetsinkomster. Detta är särskilt viktigt urfördelningspolitisk synpunkt. gällande skattereglerhar gjort det alltför lätt för personer med storakapitalvinster att undvika eller minska sin beskattning.Löntagare som inte har samma möjligheter har fått bära enorättvist stor del av skattebördan. Detta är inte endastorättvist, det är också omoraliskt att skatteundandragandeskall vara en lönande sysselsättning.2.5.2 Dynamiska effekter av ändrade skattereglerNär vi nu yrkar på en sänkning av den direkta skatten påarbete och vill öka beskattningen avkapitalinkomster, energi, transporter och konsumtion, ärdet för att ge människor valfriheten att handla på ettansvarsfullt sätt,på ett sätt som grundar sig på förståelse av livskvaliténsförutsättningar. I stället för att öka sitt lönearbete ochdärigenom driva upp sin materiella standard, skall mankunna välja ökad fritid och ökade insatser inom deninformella sektorn, dvs ägna mer tid åt familj, åt att hjälpamedmänniskor och åt andra obetalda sysselsättningar.Detta minskar penningekonomins betydelse till förmån förökad livskvalité och ökad självtillit.Det kan alltså väntas att människors handlingsmönsterändras vid en reform. Man räknar med två motverkandedynamiska effekter av en sänkning av marginalskatten:Inkomsteffekten: människor kan välja mer fritid genomatt en kortare arbetstid ger oförändrad nettoinkomstsamtidigt som man själv kan minska effekten av höjningenav indirekta skatter genom en livsföring som hushållar medknappa resurser.Substitutionseffekten: människor kan anse det lönt attöka sin insats av lönearbete eftersom de får behålla mer avextraförtjänsten. De kan därvid öka sin konsumtion.Bägge dessa effekter är dynamiska, dvs de är ändringarsom sker som en reaktion på förändringarna avskattereglerna. Där den första effekten överväger, får manen ökning av livskvalitén, där den andra effekten överväger,ökas den materiella förbrukningen.Medan de för skattereformen ansvariga partierna ansågatt substitutionseffekten överväger är det miljöpartietsuppfattning att människors ökande förståelse för livetsvärden innebär att inkomsteffekten i själva verketöverväger.2.5.3 Regionala effekter av ändrade skattereglerMiljöpartiet de gröna har målsättningen att människorskall kunna leva med hög livskvalité såväl på landsbygdensom i tätorterna. Denna målsättning måste dockkombineras med de miljömässigt motiverade kraven attminska den industriella överhettningen och det totalatransportarbetet. Skattepolitiken bör medföra en ökadbelastning på bilismen i både tätort och glesbygd samt enminskning av de skattemässiga subventionerna av boendet.Den avvägning vi syftar till i våra detaljerade förslag skallvara både rättvis och konsumtionsbegränsande.3 Principer i skattepolitik 3.1 Det totala skattetrycketHöga skatter betyder stark centralstyrning ochmaktkoncentration. Detta strider mot krav pådecentralisering, gräsrotsdemokrati och stor frihet förenskilda medborgare. Ett lägre skattetryck möjliggörs påsikt av de positiva effekterna av den gröna politiken: ökadinformell omsorg, minskat vårdbehov, minskat behov avmiljöåtgärder.En höjning av det totala skattetrycket på kort sikt kanendast accepteras om avsikten är att förbättra miljön ochhushållningen med resurser. Strävan på lång sikt skall varaatt sänka det totala skattetrycket.Angående fördelningen av skatterna mellan kommunalskatt och statsskatt anser vi att det kommunalaskatteuttaget borde spela större roll än det statliga eftersomett mer lokalt ansvarstagande är nödvändigt. Av sammaanledning anser vi att staten inte skall genom skattestoppoch liknande reglera den kommunala handlingsfriheten.3.2 Skatt på arbetsinkomsterBeskattningen skall ge en jämnare fördelning avdisponibla inkomster . Målet för den ekonomiskapolitiken bör dock vara att främja en jämnare fördelningredan av bruttoinkomster.Miljöpartiet de gröna anser att arbetsgivaravgifternaskall sänkas. skall energi- och råvaruskatterhöjas. Detta innebär delvis en skatteväxling där skatten ivårt förslag tas på råvaror och andra ändliga resurser i ställetför på arbete.Arbetsgivaravgifterna skall differentieras regionalt föratt ge glesbygden en bättre konkurrenssituation.Löneförmåner bör beskattas till verkliga värdet. Att somnu ge en förtäckt lönedel, exempelvis i form av lågtbeskattade firmabilar gynnar endast en konsumtion somannars kanske skulle ha betraktats som onödig.Miljöpartiet de gröna föreslår minskadeavdragsmöjligheter bl.a. för bilresor. Avdraget föreslås varaoberoende av vilket transportmedel man i själva verketanvänder. Det kan aldrig vara rätt att gynna valet av biljämfört med kollektivtrafik. Dock har vi i våra förslag ävenbeaktat förhållandena i sådana bygder som saknar underlagför kollektivtrafik.3.3 Skatt på konsumtionTanken bakom beskattningen av konsumtion är attskatten dels skall vara en inkomstkälla för staten, dels haen styrande verkan. Nödvändig konsumtion skall beskattaslågt medan för umbärliga varor skatten skall höjas imotsvarande mån. Speciellt i fråga om mervärdeskatten villvi att basmat skall vara befriad från sådan. Detta skallkompenseras med höjning av skatten på övriga varor.Kultur bör inte beskattas.3.4 Skatt på kapitalinkomsterSkatten på kapitalinkomster skall vara minst lika högsom på arbetsinkomster. Detta villkor uppfylls vid normalinflation av en 30-procentig skatt på kapitalvinster. Denalltför frikostiga avdragsrätten för realisationsförluster ochräntor föreslås dock begränsad. Härvidlag måsteränteavdragen för boende fasas ut i långsam takt eftersommånga blivit beroende av de direkta och indirektasubventioner som understött bostadssektorn.B Detaljerade förslag, direkta skatter 4 Skatteskalan, m.m.4.1 Inkomstskatten 4.1.1 Skatteskala och grundavdragFör att uppfylla de krav som motiveras av den önskadelåglöneprofilen, måste skatteskalan innehålla ett väsentligthöjt grundavdrag samt en progressivitet i de högreinkomstlägena.Den av och socialdemokraterna genomfördasänkningen av den statliga inkomstskatten kommerhuvudsakligen höginkomsttagare till godo. Även de allrahögsta inkomsttagarna har fått en marginalskatt av endast50% (under förutsättning av en kommunalskatt om ).Detta kommer att innebära en kraftig höjning av denmateriella konsumtionen för en grupp som redan levtmycket väl. Vi föreslår att detta misstag korrigeras genomatt den högsta marginalskatten blir . yrkar vipå en höjning av grundavdraget från 10 000 till 20 000 kronor.Miljöpartiet de gröna föreslår följande skatteskala attinföras från 1 januari 1992:Grundavdrag: 20 000 kronorFör taxerade inkomster skall grundavdraget trappas upp avinkomsten inom detta skikt till maximalt . För inkomster trappas sedan grundavdraget åter ned med ensjättedel (16,) av den del av inkomsten som ligger över100 tills det åter blir vid en inkomstav 124 000 kronor.Statlig skatt utgår på marginalen med följandeprocentsatser i skikten:Beskattningsbar inkomstTaxerad inkomstStatlig skatt, %0--104 00020 000--124 0000104 000--150 000124 000--170 0005150 000--210 000190 000--230 00020210 000--230 000--30En jämförelse mellan förslag och det från1 gällande systemet i olika inkomstlägen ges inedanstående tabell:Taxerad inkomst50 000100 000150 000200 000250 000300 000mp:s förslag:lägre skatt2 1001 05050------högre skatt------2 2005 20010 200 4.1.2. Indexreglering av skatteskalanMiljöpartiet de gröna anser av principiella skäl att denautomatiska indexregleringen av skatteskalan bör tas bort.En omfattande indexreglering av löner, skatter och bidragskapar lätt spiraleffekter som försvårar ett aktivtbekämpande av inflationen. Om t ex arbetsmarknadensparter kommit överens om större löneökningar änsamhällsekonomin tål skall de inte automatiskt kunna varasäkra på att skatteskalorna justeras efter detta. Sannoliktkommer det att bli nödvändigt att då och då justeraskatteskalorna om vi får en fortsatt inflation, men detta ärbeslut som bör fatta för varje tillfälle medbeaktande av den då aktuella finanspolitiska situationen.4.1.3 Extra avdrag för ''ej yrkesmässig verksamhet''de gröna föreslår att ett extra avdrag på införs för ''ej yrkesmässig verksamhet'' enligtnedanstående riktlinjer. Regeringen bör låta RSV utarbetadetaljerade förslag till den exakta utformningen av ettsådant avdrag och återkomma till i denna fråga.Avdraget syftar till att uppmuntra olika slags aktivitetersom ligger utanför normalt förvärvsarbete. Miljöpartietanser att det är positivt om människor utnyttjar sin fritid påett aktivt och skapande sätt som berikar både dem självaoch medför ett ansvarstagande för närmiljö ochmedmänniskor.Exempel på sådana verksamheter kan vara aktivitetersom faller inom den skattemässiga definitionen förhobbyverksamhet, dvs verksamhet som bedrivssjälvständigt och varaktigt men saknar vinstsyfte. Ävenandra liknande aktiviteter som inte skattemässigt räknassom hobbyverksamhet kan ingå i begreppet ''ej yrkesmässigverksamhet''. Exempel på aktiviteter för vilka extra avdragbör få göras är olika slag av hobbyaktiviteter, plockning avbär, svamp och kottar, biodling som sidoverksamhet,uppdrag som idrottsledare på fritid eller uppdrag somanhörigvårdare. Också olika slags kulturella insatser börtäckas av avdraget, t ex viss konstnärlig verksamhet,uppdrag som studiecirkelledare i liten skala, arvoden fråntillfälligt författarskap, debattinlägg i tidningar, etc.Problemet med beskattning av bär-, svamp- ochkottplockning får härigenom en mer generell lösning än detnuvarande speciella undantaget.Gemensamt för denna typ av aktiviteter är att de iallmänhet inte ersätter någon annans arbete. Däremotinnebär det ett mycket värdefullt tillskott för samhället ommånga människor är beredda att på detta sätt skapa en ökadmångfald och att utföra uppgifter till gagn ocksåför miljö och andra människor.För närvarande hamnar de här aktiviteterna vidbeskattning i endera av två kategorier. Antingen, och det ärkanske det vanligaste fallet, tar utövarna emot pengar ellerbytestjänster ''utan kvitto'' och handlar då olagligt. Ellerockså tar de emot ersättning som inkomst avuppdragsverksamhet eller registrerar sig som företagare ochredovisar inkomst av rörelse. Efter avdrag för socialavgifteroch marginalskatt blir det ofta inte mycket kvar.Inget av de här alternativen är särskilt lockande för desäkerligen ganska många personer som bedriver eller skullevilja bedriva sådan här verksamhet i liten skala. Med storsäkerhet är det mycken nyttig verksamhet som aldrig blirutförd därför att folk inte gillar att vara olagliga och därföratt verksamheten ger alldeles för litet om den redovisaslagligt. Detta kommer att gälla även med de nya lägreinkomstskattesatser som blir en följd av skattereformen.Miljöpartiet de gröna anser att det skulle skapas starka,ur samhällets synpunkt positiva, ''dynamiska effekter'' iform av ökade informella aktiviteter av ovannämnda slagom det var möjligt att på ett lagligt sätt få motta vissainkomster utan skatt och sociala avgifter. Detta kan skegenom rätt att göra ett extra avdrag för ''ej yrkesmässigverksamhet'' på 10 000 kronor.Den exakta lagdefinitionen på vad som skall få räknasin under denna rubrik bör utarbetas av påregeringens uppdrag och föreläggas i form av ettsärskilt förslag. En möjlighet när det gäller de aktivitetersom har klar karaktär av näringsverksamhet skulleeventuellt kunna vara att anknyta till ett nyttföretagsbegrepp, ''miniföretag'', som bland annatföreslagits av i boken ''arbetets värde ochtidens bruk''.Skattebortfallet till följd av ett avdrag för ''ejyrkesmässig verksamhet'' är givetvis mycket svårt attuppskatta. Troligen är det mindre än väntat på grund av atten betydande del av de aktiviteter som föreslås ingå idagbedrivs ''svart''. Vi har i vår sammanställning överskattereformens finansiering uppskattat skattebortfallet till1 miljard kronor.4.2 Skatteregler för pensionärer 4.2.1 Den särskilda löneskatten på vissapensionsförmånerVi noterar att tekniska problem med den särskildalöneskatten nödvändiggjorde en senareläggning av dennatill . Av finansieringsskäl är det ytterst viktigt atttidsförskjutningen blir så kort som möjligt. Vi vill i detsammanhanget påpeka det olämpliga i att besluta att destora skattesänkningarna till höginkomsttagare skall träda ikraft , dvs innan finansieringen är klar.Miljöpartiet lade fram ett fullt finansieratskatteförslag och anser att det var ansvarslöst avsocialdemokraterna och att driva genom sittförslag att göra detta utan att full kostnadstäckning fanns.Den höjning av arbetsgivaravgiften somsocialdemokraterna och nu drivit igenom ärett speciellt olyckligt försök att lösa finansieringen i ensituation när arbetslösheten är stigande. Som vi påpekarnedan bör arbetsgivaravgifterna i stället sänkas.4.2.2 Pensionärernas beskattningMålet för skattereformen bör vara att pensionärer sålångt möjligt behandlas på samma sätt som löntagare ochatt de ekonomiska effekterna av reformen för pensionärer iolika inkomstlägen ungefär skall överensstämma medlöntagarnas. Regeringens förslag till teknisk lösninguppfyller inte dessa krav och missgynnar kraftigt en gruppav pensionärer med låg ATP. Det gäller de pensionärer somhar mellan ca 0,83 och 1,5 ATP-poäng. De får inte del avdet höjda pensionstillskottet enligt regeringens förslag.Samtidigt betalar de så låg skatt att de får mycket obetydligaskattesänkningar. Eftersom basbeloppet enligt riksdagensbeslut inte skall räknas upp med de prisökningar som följerav höjda indirekta skatter, mm i skattereformen kommerdessa pensionärer att få en real minskning av sininkomst.Miljöpartiet de gröna kan inte acceptera de nu beslutadereglerna för pensionärernas beskattning och begär attregeringen återkommer med ett nytt förslag till teknisklösning som tillgodoser det uppställda målet av neutralitet.En möjlig teknisk lösning skulle vara att i stället för enhöjning av pensionstillskottet höja folkpensionen medmotsvarande procenttal.För att då inte hög-ATP-pensionärerna skall bliöverkompenserade kunde i stället den procentsats av lönunder aktiv tid med vilken ATP utgår (f n ) sänkasnågot.4.3 Speciella regler för biståndsarbetareVissa biståndsarbetare erhåller speciella förmåner avtveeggad karaktär. Frånvaron av skatt ocharbetsgivaravgifter gör det möjligt att anställabiståndsarbetare för en lägre summa än som annars skullevarit fallet.