mot · GE02T253 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningMotionen innehåller en redovisning av bilens betydelseoch på vilka sätt den påverkar människor och samhälle.Den visar att bilen är nödvändig. Åtta av tio resor i Sverigesker med personbil och av hushåll med barn hartillgång till bil.I motionen redogörs för att socialdemokraterna hargenomfört en mängd skattehöjningar och andra negativaåtgärder riktade mot bilismen.I motionen föreslås bl.a. följande åtgärder för attförbättra bilägarnas och bilismens villkor:En generellsänkning av hastighetsgränserna avvisas.Bensinskattensänks med per liter oblyad bensin fr.o.m. 1/1 1992.Skrotningspremien höjs till . under 1992.Den s.k.''30-lagen'' bör ändras.2 000 milj. kr. satsas på underhålloch vägupprustning utöver regeringens förslag.Enbilsocial utredning föreslås tillsättas.Införande av en s.k.''ungdomsbil''.Längre perioder mellan de förstabilprovningstillfällena och ett avskaffande av SBP:smonopol.Utredning om tillåtande av högersväng vid röttljus.Liberalisering av reglerna för beskattning ochinförsel av äldrefordon.Vägtrafiken dominerandeNär svenskarna reser sker det på våra vägar. Nio av tioresor går på vägarna. Åtta av tio i bil. En av tio sker medbuss. Den resterande tiondelen fördelar sig mellan tåg, flyg,tunnelbana, spårvagn, tvåhjuliga fordon och till fots.Bilen ger jobbBilismen är största enskilda näringsgren. 380000 personer sysselsätts av bilismen i , d.v.s. vartionde jobb finns i yrken som är knutna till bilar och bilism.Ungefär 80 000 arbetar med tillverkning av bilar ochbildelar, 45 000 finns inom bilhandel och verkstäder. Denstörsta enskilda gruppen, ca 185 000, arbetar inomlastbilstrafiken som förare.Stora exportinkomsterÄven om är ett litet land i bilvärlden har densvenska bilindustrin stor betydelse för ekonomi.De båda svenska biltillverkarna säljer större delen av sinproduktion utomlands, vilket ger ett betydandeexportöverskott.År 1989 tillverkades 384 000 personbilar i . Avdem gick på export. är ett ledande landi världen när det gäller tillverkning av tunga lastbilar. 73 000lastbilar tillverkades , varav 91 procentexporterades. Mer än 600 bussar tillverkades i . Avdem exporterades hela 92 procent.Exporten inklusive bildelar var 1989 värd 47 miljarderkronor eller av totala export. Motsvarandeimport var värd . Överskottet blev alltså13 miljarder kronor.Svenskar beroende av bilenI det närmaste fem miljoner människor i harkörkort. Ökningen av antalet körkort är störst blandkvinnor och pensionärer. Åtta av tio vuxna svenskar ägereller har tillgång till bil. De som är mest bilberoende ärbarnfamiljerna. Bland dem har nio av tio tillgång till bil.Samordna bilfrågornaFrågor som rör bilen och bilismen handhas av enrad olika departement. Den nuvarande fördelningen avfrågor på de olika departementen är inte alltidändamålsenlig. Det bör därför övervägas hur det skall varamöjligt att behandla bilfrågor mer enhetligt inomregeringskansliet.2. (S) motarbetar bilisternaMånga socialdemokratiska beslut och förslag harpåverkat bilisterna negativt sedan den socialdemokratiskaregeringen tillträdde efter valet 1982.Några exempel på genomförda åtgärderSedan i september 1982 har enbart bensinskatten totalthöjts med . Fordonsskatten har höjts med150 kronor för genomsnittsbilen. Accisen, d.v.s.skatten på försäljning av nya bilar, har mer än fördubblats.Utöver dessa pålagor har tjänstebilsbeskattningenförsämrats . Reseavdragen har dessutombegränsats.Den 1 mars 1990 ökade bilisternas skattebelastningytterligare. Då lades moms på bensinpriset inklusive skatt.Bensinpriset ökade därmed med . per liter.Bilisternas ställning som mjölkko har förstärkts. Redani dag betalar en bilägare . per mil i skatter under ennormal bils livslängd. Sammantaget blir detta mer än . under bilens livslängd, alltså mer än vad en vanligsvensk familjebil kostar att köpa ny (. ).Så här ser det ut mera i detaljFöljande skattehöjningar på bilområdet har genomförtssedan 1982:n--1 bensinskatten+ ''-84 accis+ --1 maj-84 bensinskatten+ --1 ''+ --1 fordonsskatt+ --15 accis+ --1 accis+ --15 accis+ --1 juli-87 bensinskatt+ --1 ''+ --1 ''+ --1 mar-90 bensinmoms+ 1:25 caEnbart accishöjningarna har medfört att nybilspriset förgenomsnittsbilen ökat med mer än . Den tillfälligt införda accisrabatten med . förkatalysatorförsedda bilar avskaffades dessutom från 1989års modell.Marknadspriset på bensin exklusive skatt har sjunkitunder , inklusive skatt har priset förkonsumenten dock ökat. är två tredjedelar avliterpriset på bensin eller lägst ca . skatt.De många innehavarna av tjänstebilar har drabbatsextra hårt. infördes ett nytt, oftast merkostsamt, schablonsystem för beskattning av dessa bilar.Från detta datum skall också preliminärskatt ocharbetsgivaravgift erläggas för bilförmån. Det som ävendrabbat tjänstebilsinnehavarna är regeln från samma datumsom inte ger dem rätt att dra av kostnaderna för resa mellanbostaden och arbetsplatsen. Tjänstebilsbeskattningen harändrats ytterligare i och med att 35--avnybilsvärdet normalt måste tas upp som inkomst för denskattskyldige.Det nuvarande systemet tar ingen hänsyn tillfördelningen mellan tjänste- och privatkörning. Reglernauppmuntrar exempelvis användning av bil vidresor bostad--arbete, vilket är tveksamt ur miljösynpunkt.Enligt vår uppfattning bör reglerna för beskattning avbilförmån ses över. De ska vara enkla somsystemet utformas så att det ger en mer rättvisande bild avden egentliga förmånen.Ersättning och avdrag för kostnad för egen bil i tjänstenhar sänkts markant. Vi föreslår att ersättningen ochavdragsrätten återställs till att gälla den faktiska kostnadeninlusive värdeminskning m.m.Enligt beräkningar från (DsK 1985:2, Kostnader och avgifter inom trafiksektorn)var det totala skatteuttaget från bilismen drygt 20 miljarderkronor större än de direkta kostnaderna för /91. Jämfört med förra budgetåret är det enökning med . Inkluderas andra indirektakostnader minskar överuttaget. Medtas även alla indirektaintäkter blir dock skatteuttagsgapet fortsatt stort. I en sådanberäkning skall medräknas värdet av en ökad rörlighet,social samvaro, frihet och de positiva regionalpolitiskaeffekterna m.m.3. Ytterligare negativa åtgärder väntasHoten mot bilisterna fortsätter. Det finns en rad förslagfrån olika statliga utredningar som går i negativ riktning.Hoten kommer från utredningar som arbetat ellerfortfarande arbetar var för sig. De aktuella förslagen ärbl.a. :Vägavgifter på bensinEtt förslag om vägavgifter på bensin kommer frånvägverket och innebär att bensinpriset höjs med /liter.Det ger staten sammantaget mer än 3 miljarder kronorytterligare från bilisterna. Pengarna skall gå till underhåll avlandets vägar. har utöver detta också undersöktmöjligheten att ta ut avgifter på redan befintliga vägavsnitt.Områdesavgifter i storstäderFörslag om att införa områdesavgifter i storstädernakommer från en majoritet av ledamöterna i den s.kstorstadstrafikkommittén (Stork). Syftet är att minskabilismen. Pengarna man tar in skall gå till bl.a.kollektivtrafik och nya vägar. Något officiellt ''tullpris'' harännu inte presenterats från storstadstrafikkommittén, menenligt förslag från bl.a. regeringens storstadstrafikutredare,, ska det kosta ca . att köra in i centralaStockholm. Delar av dessa intäkter skall användas förkollektivtrafikinvesteringar.Kollektivtrafiken i exempelvis länsubventioneras redan till närmare 2/3 av skattemedel.Därtill kommer, om förslagen genomförs, ytterligaresubventioner som i detta fall bekostas av bilisterna.4. Vad tycker människorna?Det finns få områden där avståndet mellan väljarnas ochbl.a. socialdemokraternas uppfattningar är så stort sominom bilområdet.Sifo har på uppdrag av Bilriksdagen (bakomBilriksdagen står , ,, MHF och OK-bilisterna) gjort en undersökning med1 000 telefonintervjuer innehållande frågor om hastigheter,bilavgifter m.m.Undersökningen visar att människor anser att man:är mer beroende av bilen nu än för 5--sedan.Varannan bilist () anser sig vara mycket elleroerhört beroende av att ha tillgång till bil. 1982 var sammasiffra 41 procent.Inte ska göra det svårare att ha bil. En stormajoritet av svenska folket vill inte alls att man skall göradet svårare att äga och använda bil. vill attdet ska bli svårare att ha bil enligt Sifo-undersökningen. 51procent vill att bilismen ska behandlas som och 28procent vill att det ska bli lättare att ha bil.5. Smärtgränsen uppnåddI ett forskningsprojekt från harbilens betydelse för bl.a. barnfamiljerna, inte minst iglesbygden, redovisats. Enligt den presenteradeutredningen har bilen en mycket stor betydelse för dennagrupp. Den visar också att dessa människor har allt svårareatt klara av sitt bilinnehav ekonomiskt. De värst drabbadehar t.o.m. redan innan de senaste årens kostnadsökningartvingats att avstå från ett mål mat för att ha rådatt behålla den nödvändiga bilen.Ytterligare kostnadshöjningar kan resultera i att mångatvingas avstå från sitt bilinnehav. Det skulle innebära storastandardförluster för de flesta familjer.Att ha tillgång till ett fungerande, individuellttransportsystem är en förutsättning för ett rikt socialt livsamtidigt som det ger förutsättningar för ett fungerandesamhälle även i de mest glest befolkade delarna av vårtland.Det är nödvändigt att bl.a. de glesbygdsboendebarnfamiljernas problem inom detta område belyses genomen bilsocial utredning.6. Minska bilismens negativa miljöpåverkanBilen behövs för att människor i olika delar av vårt landskall kunna tillförsäkras den rörlighet som arbetsliv ochsociala kontakter kräver. Utmaningen för framtiden är attförena användningen av bilen med nödvändigamiljöhänsyn.Bilismen står för en stor del av utsläppen av bl.a.kväveoxider. Det är av stor vikt att dessa utsläpp minskas.Från 1989 års bilmodeller infördes obligatoriet omkatalytisk avgasrening på nya bilar. Denna rening minskarutsläppen av olika ämnen, däribland kväveoxider, med ca90 procent.På moderat initiativ fattade beslut om attbilar, som utrustades med katalytiskavgasrening, skulle få en minskning av försäljningsskatten(accisen) motsvarande merkostnaden för avgasreningen.Det fick till följd att det redan innan lagstiftningen börjadegälla, såldes en majoritet av bilar med den nyaavgasreningen. Att på detta sätt använda ''morötter'' i formav skattenedsättning m.m. visar sig vara en väl fungerandeväg att minska luftföroreningar och uppmuntra tillmiljövårdsinsatser.Socialdemokraterna motsatte sig inledningsvis detmoderata kravet om skattenedsättning förkatalysatorförsedda bilar. Idén fick dock stöd från andrapartier. Det fick socialdemokraterna att så småningomansluta sig till det moderata förslaget. Hade inte detta skettskulle de mer än 450 000 bilar som såldes innan årsskiftet1988/89 knappast varit katalysatorförsedda. Vi skulle då hahaft en betydligt sämre miljö än vi har . För närvaranderullar en miljon personbilar med katalytisk avgasrening iSverige. De beräknas svara för mer än en tredjedel avtrafikarbetet.Trots att trafikarbetet beräknas öka medför den nyaavgasreningen att utsläppen av miljöfarliga ämnen kommeratt minska betydligt.Diagrammet nedan visar att utsläppsvolymerna redan år2000 är tillbaka till nivån . (Källa: )Bilisterna tar sitt miljöansvarPrivatbilisterna måste ta sitt ansvar för sin del avmiljöförstöringen. Så har också till mycket stor del redanskett. Ända har arbetatmed för unikt hårda avgaskrav på bensinbilar.Nästa steg har redan inletts, nämligen införandet avkatalytisk avgasrening som renar utsläppen med 90 procentav kväveoxider(NOx), kolväten(HC) och koloxid(CO).Det handlar om i investeringar förbilisterna t.o.m. sekelskiftet.Huvuddelen av de förbättringar som behöver görasnär det gäller personbilarna är åtgärder som stimulerar enföryngring av bilparken.Även om bilistkollektivet kommer att stå för den störstaenskilda miljösatsningen i måste utvecklingen motännu renare biltrafik fortsätta. Renare bensin- ochdieselbränsle kan förväntas ge förbättringar. Alternativabränslen, eldrift m.m. måste uppmuntras. Detta kan skegenom olika ekonomiska stimulanser, liknande de somanvänts inom katalysatorområdet.Jämn hastighet viktigtEn generell sänkning av hastighetsbegränsningen på detsvenska vägnätet i syfte att minska avgasutsläppen skulletroligen ge marginella reduceringar av avgasutsläppen. Ensådan åtgärd bör enligt vår mening ej komma i fråga. Enundersökning gjord av på uppdrag avnaturvårdsverket antyder att resultatet kan bli det raktmotsatta d v s ökade utsläpp av kväveoxider. Detta gällerinte minst om man, vilket redan gjorts inom vissa län,sänker hastighetsbegränsningen på 110-vägar /tim.Det är nu hög tid att inleda arbetet med att anpassa desvenska hastighetsbegränsningarna till dem som diskuterasinom EG. Det bör övervägas att införa hastighetsgränserna60, 80, även i Sverige.Av flera olika undersökningar framgår att åtgärderistället bör vidtas för att bilarna skall kunna hålla en jämnhastighet. En bil som exempelvis står i tomgång vid ettrödljus eller i en kö, släpper ut lika mycket kolväten som 50bilar som åker förbi i . För kväveoxid gäller att13 bilar ger samma utsläpp som den som står itomgång.Den socialdemokratiska politiken inom detta områdehar ofta motverkat en miljövänlig utveckling.Framkomligheten har försämrats genom dåligt fungerandetrafikljus, låga väganslag och s.k. trafiksaneringar.Avgasutsläppen har därför ökat onödigtvis till men för såvälmänniskor som miljön.Trafikplaneringen måste nu inriktas på att åstadkommaen jämnare trafikrytm, t.ex. med hjälp av elektronisktrafikföring.En jämförelse mellan olika diskuterade åtgärder ger vidhanden att den snabbaste och effektivaste minskningen avavgasutsläppen kommer till stånd genom ny teknik,jämnare fart, färre stopp och genom ny avgasrening.Bussen ofta smutsigareOlika krav på mer eller mindre tvångsmässiga åtgärdermot bilismen har diskuterats. Det har exempelvis begärtsatt en överföring av persontransporter från bil till busstrafikm.m. bör komma till stånd av miljöskäl.Statens väg och trafikinstitut, VTI, har räknat ut hurmycket olika transportslag släpper ut per person och perkilometer. I rapporten ochavgasemission av redovisas jämförandesiffror.En modern katalysatorbil släpper ut 0,32 gramkväveoxid (NOx) per personkilometer. Detta kan jämförasmed en som i medeltal släpper ut NOxper personkilometer. En dieselbuss släpper dessutom utcancerframkallande partikelstoft, vilket inte sker frånpersonbilar.Utvecklingsarbetet för att ta fram rena dieselmotorer ärintensivt. Citydiesel, etanoldrift m. fl. miljövänligarealternativ har redan börjat användas. Men kvarstår irelativt stor omfattning de ovan redovisadestorleksrelationerna mellan bil och buss. Det finns därförskäl att inte förbehållslöst acceptera talet om att man underalla omständigheter skall arbeta för en överflyttning avtrafikarbetet från bil till buss.Låg nybilsförsäljning jämfört med omvärldenDen ur miljösynpunkt viktiga förnyelsen av bilparken äri dag mycket låg, om man jämför med övriga . Denhar bromsat upp betydligt under det senaste året.Den förda politiken har aktivt medverkat till attbilägandet försvårats. Att ha bil har blivit allt dyrare. Dehöjda bensin- och vägtrafikskatterna har minskatfamiljernas ekonomiska marginaler. Detta tillsammans medde kraftiga accishöjningarna i kombination med det myckethöga totala skattetrycket har gjort att förnyelsen av densvenska bilparken inte gått så fort som den skulle ha kunnatgöra.Bilförsäljningen i är mycket lägre änförsäljningen i övriga . 1989 nyregistrerades 36 bilarper 1 000 svenskar. Motsvarande siffra för var 51.I såldes 46, 44, i ochStorbritannien 41 och i 40 nya bilar per 1000invånare.Om hade haft samma antal nyregistrerade bilarsom t ex , räknat per invånare, hade 390 000nya bilar sålts i . I verkligheten såldes 307 000.Den svenska vagnparken blir allt äldre. Vid årsskiftet1986/87 var av vagnparken eller äldre, alltsåbilar som med internationell måttstock befinner sig i slutetav sin trafikaktiva tid. Motsvarande siffra för var 30procent, och 7 procent.Mot socialdemokraternas negativa inställning till ensnabbare förnyelse av bilparken talar såväl de negativamiljö- och trafiksäkerhetsmässiga effekterna vid enminskning av nybilsförsäljningen som den svenskabilindustrins fortlevnad och utveckling.Låg nybilsförsäljning ger uppbromsad miljöförbättringoch sysselsättningsproblemFörsäljningsutvecklingen på den svenska bilmarknadenger anledning att hysa stor oro för negativa miljö- ochsysselsättningseffekter.Sverige har just nu den svagaste bilmarknaden i helaEuropa. I inget annat land sjunker nybilsförsäljningen likadrastiskt och hoten mot inhemsk svensk bilproduktion ökar.Nybilsförsäljningen har sjunkit i en accelererande takt.Vid en jämförelse mellan månaden ochdecember 1990 har försäljningen i stort sett halverats, ellerminskat . Över innebarförsäljningen 1990 ett minus på 25 procent.Källa: AB bilstatistikDen förda bilpolitiken bär skuldenDet finns ett internationellt utryck inom näringslivet somär ''all business is local''. Med det menas att det inte går attexportera varor utan att ha en stabil och relativt starkhemmamarknad.I ett januarinummer av den internationellt anseddatidningen '''' citeras flerabilindustrianalytiker som särskilt påpekar det svenskaförsäljningsraset. Det råder ingen tvekan om att de politiskabesluten om ytterligare pålagor på bilismen m.m. är en avorsakerna till att den svenska bilindustrin har storaproblem.Effekterna på den svenska arbetsmarknaden har redanbörjat visa sig. , svensk bilindustrisflaggskepp, har varslat 1 550 anställda. Även har varslat. Utvecklingen är oroande.Sänk bensinskattenDe ökande pålagorna på bilisterna måste stoppas.Målsättningen skall vara att istället minskaskattebelastningen. Därigenom kan bl.a. de negativamiljö-, sysselsättnings-, och regionalpolitiska effekternaminskas.Utöver de av oss tidigare framförda kraven om ökadeavdragsmöjligheter, översyn av tjänstebilsbeskattningenm.m. anser vi att bensinskatten skall sänkas.Bensinpriset i ligger i Europatoppen. Bensinpriset i måste därför så snartsom möjligt nedbringas till övriga europeiska länders nivå.Som ett första steg föreslår vi att bensinskatten på oblyadbensin minskas med per liter fr.o.m. den 1/1 1992.Höj skrotningspremienFör att få till stånd en fortsatt minskning avbilavgasutsläppen och för att öka säkerheten krävs bl.a. attden befintliga personbilsparken förnyas. Varje äldre bil somersätts av en ny medför utsläppsminskningar på ca 90procent i och med den katalytiska avgasreningen.En åtgärd som bör vidtas i syfte att stimulera enförnyelse av bilparken är att tillfälligt höjaskrotningspremien. Vi föreslår att skrotningspremien höjstillfälligt till . Den s.k.bilskrotningsfonden innehåller tillräckliga medel för attbekosta den tillfälligt höjda premien. Denna tillfälligapremie kan därigenom öka skrotningen utan attnybilspriserna behöver höjas, vilket blir fallet vid enhöjning av avgiften till skrotningsfonden.Bland den befintliga bilparken kan även andrastimulansåtgärder vidtas för att förbättra bilarnasmiljöegenskaper. Ett exempel är den beslutade premien förminskning av skadliga avgasutsläpp från ickekatalysatorförsedda fordon. Även i detta fall fann sig densocialdemokratiska regeringen tvingad av enriksdagsmajoritet att lägga fram förslag. Premien uppgår till . Dessvärre föreslår regeringen i åretsbudgetproposition att bidraget skall upphöra. Det börenligt vår mening i stället övervägas en höjning av premientill , vilket var vårt ursprungliga krav, omutnyttjandet ej visade sig bli tillräckligt omfattande.Premien bör tillfälligt kunna finansieras viabilskrotningsfonden.VägnätetEn höjning av anslag för drift och underhållav vägar är nödvändigt om en bättre miljö skall kunnafrämjas.Inom vägbyggnadsområdet finns det flera intressantaprojekt. Av särskilt intresse är det s.k. Österledsprojektetför . Detta projekt skulle innebära betydligtbättre förutsättningar för biltrafiken och förbättra miljön iregionen.Flera intressanta vägbyggnadsprojekt diskuteras förnärvarande. syftar bl.a. till att markantförbättra vägnätet från , via den svenska ,ner till kontinenten. Ett annat exempel är den s.k.motorvägstriangeln för att knyta ihop ------Stockholm.I en undersökning från transportforskningsberedningen,Ringleder och förbifarter i omvärlden, redovisas utländskaerfarenheter av kringfartsleder. Vid byggandet av ringlederrunt mellanstora städer i minskade dentotala trafiken i centrum och den tungatrafiken . Därutöver minskade bullernivånmed 5(A). Liknande resultat skulle uppstå även iSverige.Det är viktigt ur trafiksäkerhetssynpunkt atttillse att vägar byggs om så att standarden höjs. Mångasvenska vägar har oroande höga olyckstal.Underhållsanslagen ökar, men otillräckligt. Följdernablir försämrad vinterväghållning, ökad spårbildning ivägarna och ökat antal potthål vilket sammantaget leder tillkapitalförstöring.I samband med de senaste årens budgetbehandling harvi påpekat att vägnät är i akut behov av underhålloch upprustning. Vi har föreslagit att ytterligare 2 000milj. skall anvisas till underhåll och upprustning avlandets vägnät i förhållande till regeringens förslag. Enhöjning av väganslaget är en viktig investering förframtiden.Den s.k. infrastrukturutredningen som nyligenpresenterades innehöll många intressanta förslag tillfinansiering av bl.a. vägnätet. Erforderliga medel tillinvestering och underhåll skulle, enligt utredaren, kunnabekostas dels genom utförsäljning av statlig egendom -- idetta fall -- samt genom att en viss del avbensinskatteintäkterna återfördes direkt tillunderhållsåtgärder. Åtgärder som dessa är värda ytterligareöverväganden. Detta bör ges regeringen till känna.Riksdagen har tidigare beslutat att det skall kunna gestillstånd för avgiftsfinansiering av nytillkommandevägprojekt som av statsfinansiella skäl inte kan genomförasmed statliga väganslag. Denna möjlighet bör enligt vårmening utnyttjas för att den nu aktuella Österledenskall kunna komma till stånd.Det skall dock inte ges möjlighet till att avgiftsfinansieraredan anlagda vägar eller till att ta ut avgifter på en väg föratt bekosta en annan.Näringslivets uttalade beredvillighet att ta ansvar förstörre vägprojekt bör tas tillvara. Om privat kapital kananvändas till dylika stora, kostsamma projekt kommer destatliga väganslagen att i större utsträckning kunnaanvändas till många, mindre vägobjekt.Energipolitiken ger allvarliga miljöeffekterEn eventuell förtidsavveckling av exempelvis tvåkärnkraftsaggregat beräknas medföra betydligt ökadeutsläpp av bl.a. koldioxid (CO2). Om tvåkärnkraftsaggregat ersätts av en ökad eldning av olja ochkol motsvarar det ett utsläpp av CO 2 från trafiken med . Omersättningen, vilket är i det närmaste omöjligt attgenomföra, skall ske i form av naturgaseldning motsvarardet ökade utsläpp från trafiken med 20 procent.En ev. förtida kärnkraftsaveckling medför att den el sombehövs för en angelägen ökning av den spårbundna trafikeni framtiden måste produceras i kraftverk som till skillnadfrån kärnkraftverken släpper ut koldioxid och kväveoxider.En eldriven bil kommer, om den drivs av elkraft från olje-eller kolkraftverk, att medföra större kväveoxidutsläpp änvad en katalytiskt avgasrenad bil avger.Att en avveckling av exempelvis två reaktorer därutöveräven medför ökade kostnader motsvarande mer än de 20miljarder bilägarna kommer att satsa på ny avgasrening, geren ytterligare belysning av en eventuell förtida avvecklingav kärnkraften.Bättre vägar, kringfartsleder och ny teknik det bästaSammantaget visar det sig att det bästa sättet att minskade negativa miljöeffekterna från bilismen är att tillse att nyteknik introduceras i bilarna. Därutöver bör moderntrafikinformations- och trafikstyrningsteknologi utnyttjas.Antalet omkörningar, stopp och köbildningar måsteminimeras. Detta kan även åstadkommas genom drifts- ochunderhållsinvesteringar samt nybyggande av vägar.6. Rädda liv med trafiksäkerhetsarbetetAtt öka trafiksäkerheten på våra vägar och minskaantalet skadade och förolyckade är en av de viktigastetrafikpolitiska uppgifterna.