mot · GE02Ub66 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Utbildning och forskningSverige går igenom en utveckling mot allt merkunskapsintensiv produktion. I takt med detta är det viktigtatt höja hela befolkningens utbildningsnivå. Sverigeskonkurrensmedel ligger inte i volym utan i att ha ett stortkunskapsinnehåll i produktionen av varor och tjänster.Investeringar i kunskaper är en av samhällets viktigaste ochmest strategiska uppgifter. Vi har därför under en följd avår föreslagit ytterligare satsningar inom helautbildningssektorn.Vänsterpartiets politik för den högre utbildningen syftarockså liksom vår politik inom andra områden till att främjaen rättvisare fördelningspolitik. kan vikonstatera bland annat att den sociala snedrekryteringen tillhögre studier har accentuerats. Åtgärder måste därförvidtas för att göra den högre utbildningen''konkurrenskraftig'' för grupper som står utanförhögskolesystemet.Enligt vår mening bör regeringen lägga ett förslag medsamlade åtgärder för att bryta den socialasnedrekryteringen. Dessa åtgärder måste vara avgränsöverskridande karaktär vad gällerutbildningssystemet. Det innebär att frågorna berörgrundskola, gymnasieskola, komvux, folkhögskolan ochhögskolan.Vi kan tänka oss att en del av de resurser som frigörs viden bantning av administrationen kan användas inomhögskolan för förändringsarbete i syfte att bredda densociala rekryteringen. I sammanhanget vill vi lyfta fram denstrategiska betydelse vuxenutbildningen har. Enligt vårmening måste det till kraftiga satsningar pådetta område i syfte att bland annat möta olika strukturellaförändringar av svenskt näringsliv.Vänsterpartiet föreslår i andra motioner åtgärder för attminska den sociala segregeringen i grundskola ochgymnasieskola.VuxenutbildningVänsterpartiet skiljer sig från övriga partier genom att viihärdigt försvarat idén om bildningens värde. Bildning ochkunskap har alltid varit medel i kampen för demokrati ochrättvisa. Denna ståndpunkt har vi särskilt understrukit då viställt förslag på vuxenutbildningens områden. Denstrukturella förändring som sker inom t.ex. viktigverkstadsindustri manar också till ökade satsningar inomvuxenutbildningen.De utbildningsbehov som finns härrör till stor delfrån tidigare brister vad gäller satsningar påvuxenutbildning. Utöver detta kan läggas uppkomna behovberoende av de kraftiga nedskärningar som gjorts påungdomsskolans område . Dessanedskärningar är en del av förklaringsgrunderna till denaccentuerade sociala snedrekryteringen tillhögskolestudier.I tidigare sammanhang har vi föreslagit att riksdagenborde besluta om mer övergripandevuxenutbildningsinsatser än de som liknarbrandkårsutryckningar vid t.ex. konjunkturnedgångar.Vi har förfäktat ståndpunkten att devuxenutbildningsinsatser som egentligen borde tagits tidigtunder 80-talet skulle ha varit av övergripande karaktär. Detvill säga att de borde i större omfattning ha handlat omuppbyggande av allmänkompetens i grundläggande ämnen.Tyvärr har varken regeringen eller de borgerliga partiernainsett detta. Effekten av denna brist på insikt visar sig nugenom att den genomsnittliga utbildningsnivån enligt SCBhar kraftiga variationer i landet.Det är mot bakgrund av vad vi anfört nödvändigt att isamband med att behandlar frågan omutbildningens roll för en näringspolitisk tillväxt ta beslut omvuxenutbildningsinsatser.För att komma tillrätta medden varierande genomsnittliga utbildningsnivån i olikalandsändar.För att erbjuda kompletterande utbildningför dem som har mindre än elvaårig skolgång.För attsöka reparera effekterna av 80-talets nedskärningar påskolområdet.För att öka rekryteringen bland lägresocialgrupper till högre studier.För att medutbildningsinsatser söka främja en ekonomisk tillväxt i helalandet.90-talet bör tas i anspråk för att åtgärda ovanståendebehov. bör därför besluta om ett program för attunder en femårsperiod bygga upp en heltäckande nationellvuxenutbildningsstruktur där man erbjuder de grupper somnämns ovan en grundläggande humanistisk-tekniskutbildning.Högre utbildning och forskningDet finns ett stort behov av en expanderande högreutbildning och forskning. De förslag som regeringen läggerfram vad gäller högre utbildning och forskning i''Tillväxtpropositionen'' är dock inte tillräckliga. Vi vill härhänvisa till de förslag avseende forskning och högreutbildning vi lagt i samband med budgetpropositionen ijanuari där vi föreslog en ytterligare satsning på forskningenoch den högre utbildningen på drygt en halv miljard. Vårföreslagna uppdimensionering av den högre utbildningenmotsvarade ungefär 8 000 utbildningsplatser.För att långsiktigt möjliggöra en ytterligare expansion avden högre utbildningen ser vi det som angeläget att ocksåbygga nya lokaler för högskolan. Det finns redan mednuvarande utbildningsdimensionering ett behov av attavhjälpa konstaterad lokalbrist. Inom många av högskolanslokaler är det allvarliga brister i arbetsmiljön med direktarisker för personal och studerande.Vi vill därför i detta sammanhang föreslå att 150miljoner kronor anslås för byggande av rationella lokalerför den högre utbildningen. Detta står också iöverensstämmelse med anslagsäskandedär man begärde ett höjt anslag på perår för nysatsningar inomutbildningssektorn. Förslaget om nybyggnad avhögskolelokaler kommer också i ett konjunkturläge somhar svängt mycket snabbt och där varslen motbyggnadsarbetare nu duggar tätt. På bara några månaderhar det skett en dramatisk omsvängning vilket innebär attdet knappast blir några större problem att rekryterabyggnadsarbetare.Beträffande finansieringen av de förslag till ökaddimensionering av de tekniska utbildningarna,naturvetarlinjen och de fristående kurserna avvisar vi heltregeringens förslag. Det är inte rimligt att nya platser påcivilingenjörsutbildnings- och naturvetarlinjen skall betalasav minskade anslag till vårdutbildningar och pedagogiskautbildningar. Enligt vår uppfattning dignar inte dessautbildningar under för höga anslag.För att finansiera de nya utbildningsplatser somregeringen föreslår måste respektive högskoleanslagtillföras nya medel. Vi beräknar denna kostnad till 105miljoner kronor.Ökat högskoleutbud för nya studerandegrupperDet är en nödvändighet att som vi ovan påtalat nå nyagrupper av studerande till högskolan. Anmärkningsvärt nogföreslår regeringen inga insatser för högskolans del för attnå en bättre social rekrytering. Att sådana förslag saknas ien proposition som talar om näringspolitik för tillväxt ärsärskilt anmärkningsvärt.Om inte insatser görs för en bredare rekrytering tillhögskolan så kommer heller inte samhället att kunnaförsörjas med det behov av högre utbildade som finns.I propositionen föreslår regeringen attanslagsframställningar från högskolan skallriktas direkt till . Vi har ingetemot en sådan förändring. Dock menar vi att det redan numåste vidtas vissa åtgärder i denna riktning mot bakgrundav vad vi anfört om en förbättrad rekrytering till högskolan.50 miljoner kronor bör ställas tillregeringens disposition för att främja initiativ och projekti syfte att utveckla en decentraliserad högskoleutbildning.Insatser skall prioriteras som riktas till delar av landet därden genomsnittliga utbildningsnivån är lägre än för landet iövrigt. Det handlar om insatser i bl.a. skogslänen, delar avlandet som regeringens tillväxtproposition behandlarstyvmoderligt.ForskningVi vill erinra om de förslag till stärkande av forskningenvi lagt i samband med den forskningspolitiska propositionenoch i samband med årets budgetproposition. Särskilt vill vipeka på de medel vi föreslagit ska tillföras förforskningsresurser till högskolorna i , ,och , sammanlagt 40 miljonerkronor.I samband med senaste två beslut omforskningspolitikens inriktning har det särskilt betonatsvikten av en ökande internationalisering av svenskforskning. Detta har också hörsammats i forskarvärlden.Dock kan det nu skönjas ett problem som hänger sammanmed de snedfördelningar som finns mellan forskningensresurser och grundutbildningens.Vi menar att internationaliseringen av forskningenmåste också leda till en ökande internationalisering avgrundutbildningen. På några högskolor erbjuds nu kursergivna på främmande språk. Detta är enligt vår mening intenog. Vi ser internationaliseringen i ett både bredare ochdjupare perspektiv.En viktig del i en ökande internationalisering av detsvenska högskoleväsendet måste vara att i högre grad ha ettinternationellt utbyte inom ramen för olikautbildningslinjer. Att så inte sker i önskvärd utsträckningberor enligt vår mening på tre faktorer.För det första har det inte fullt ut på högskolornainarbetats internationaliseringsaspekter igrundutbildningen. Det kan till viss del bero på attforskningsverksamhet och undervisning inte lever i närasymbios med varandra.För det andra finns det inte tillräckliga medel för ensådan utveckling.För det tredje är internationaliseringen mycket EG-fixerad vilket gör att internationaliseringssträvandena i sigbegränsas.En ytterligare faktor skulle kunna tillfogas och det ärbrister i information om tillgängliga medel förinternationalisering.För att utveckla internationaliseringen av högskolan ochdå särskilt dess grundutbildning vill vi från vänsterpartietföreslå två åtgärder.1. Att det görs en översyn av de olika verksamheter sombedrivs i internationaliseringssyfte inom högskolansgrundutbildning i syfte att bättre kunna informera om olikatillvägagångssätt för internationaliseringssträvanden. Vimenar att man i detta sammanhang också bör försöka ge enbild av hur medel till internationalisering fördelas mellanhögskolorna, och dessutom skall en inventering göras i syfteatt underlätta sökandeförfarandet av medel för olikainternationaliseringsprojekt.Vi tror att det går att betydligt effektivisera användandetav de samhälleliga internationaliseringsmedel som stårtill buds. bör uppdra åt regeringen att pålämpligt sätt göra denna ''översyn'' och återkomma medförslag lämpligen i samband med 1993 årsforskningspolitiska proposition eller vid annat lämpligttillfälle.2. bör ställas till regeringensdisposition för att främjainternationaliseringen av grundutbildningen i högskolan.Särskilt bör de internationaliseringsprojekt som riktar sigtill ökat utbyte med tredje världen och som utvecklarinternationella kontakter med länder som inte traditionellthar ett akademiskt utbyte med stärkas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ettprogram för vuxenutbildningen i enlighet med vad imotionen anförts,2. att till för budgetåret1991/92 anvisar 150 milj.kr. utöver regeringens förslag förnybyggnation inom högskolesektorn,3. att till resp. högskoleanslag D5, D7 och D8 anvisar 105 milj.kr. för att kompensera den avregeringen föreslagna besparingen,4. att till regeringens disposition anvisar 50milj.kr. för att främja initiativ och projekt i syfte attutveckla en decentraliserad högskoleutbildning,5. att hos regeringen begär en översyn avmedlen till internationalisering i enlighet med vad som imotionen anförts,6. att till regeringens disposition anvisar 40milj.kr. för att främjainternationaliseringen i högskolan i enlighet med vad som imotionen anförts.