mot · GE02Ju26 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:98 Bostadsdomstolens och hyresnämndernas sammansättning i vissa fall, m.m. Propositionen är föranledd av ett utslag ieuropadomstolen, som på formella grunder underkänt ettbeslut i en hyrestvist. Bostadsdomstolen har enligteuropadomstolen inte varit en opartisk och oavhängigdomstol på det sätt som avses i artikel 6 ieuropakonventionen.Vi vill erinra om att vi i tidigare motioner förutskickatatt utslag av det här slaget kunde komma och att vi bl.a. ien motion till årets om domstolsprövning avförvaltningsbeslut krävt en parlamentarisk utredning för engrundlig genomgång av hithörande frågor.I denna motion säger vi bl.a.: ''Det är tveksamt om des.k. domstolsliknande nämnderna kommer att accepterassom domstolar i enlighet med .'' Och vihänvisar till den pågående förhandlingen i det nuaktualiserade hyrestvistmålet. Utslaget i europadomstolenvisar att vår tveksamhet var väl befogad. Handläggningen iSverige har underkänts.Utslaget i har gjort att regeringenföreslår förändringar av handläggningen av vissa mål ibostadsdomstolen och i hyresnämnderna. Den substantiellainnebörden av de föreslagna förändringarna är att mål, dären parts talan kan stå i strid med ett gemensamt intresse hosde organisationer som intresseledamöterna i domstoleneller hyresnämnderna har anknytning till, skall handläggasav enbart juristdomare i bostadsdomstolen ochhyresnämnden. Detta skall, menar man, kunna tillgodoseeuropakonventionens krav på domstolsprövning och påopartiskhet.I andra partssammansatta domstolsorgan behöver enligtregeringsförslaget inga förändringar vidtas. I propositionennämns bl.a. motsvarande domstolar på arbetsmarknadenoch inom socialförsäkrings- och konsumentområdena. Hurvet man att dessa domstolar kommer att godkännas aveuropadomstolen om deras opartiskhet kommer att prövasi konkreta mål?Det finns i propositionen inga mera ingåenderesonemang om de principiella frågor som det nu aktuelladomstolsutslaget reser.I denna fråga, liksom i frågan om domstolsprövning avförvaltningsbeslut, handlar det enbart om en nödtvungenanpassning till utslag i konkreta fall i . Detär således en genomgående mycket passiv attityd som visasav regeringen.Men även om man bortser från denna gradvisa ochnödtvungna anpassning till utslag i är detenligt vår mening av minst lika stor vikt att systemet medpartssammansatta specialdomstolar tas upp till prövning urallmän rättssäkerhetssynpunkt. Domstolar av detta slag blirett slags förhandlingsorgan, där motstridande parter görupp. Motiveringen för dem har varit att domstolarna pådetta sätt tillförsäkras expertis och att konflikter kanundvikas genom att motstridiga intressen kan föra sin talan.Motiveringarna kan ifrågasättas redan på den grund atträttsfrågor skall avgöras i enlighet med vad gällande lagsäger och inte i enlighet med vad inblandade parter kan anseacceptabelt.Och vad händer i de fall -- illustrerat av det ärende somföranlett propositionen -- där parterna är överens gentemoten klagande enskild medborgare? Vårt nationellarättssystem bör vara så utformat, att den enskilde för enobjektiv prövning inte skall vara hänvisad till överklagandetill övernationell domstol.Den fråga som bör ställas är enligt vår mening således:Bör det finnas partssammansatta domstolar inom vissaområden vid sidan av det ordinarie domstolsväsendet? Vianser att detta är i högsta grad diskutabelt.I en demokratisk rättsstat bör följande principer gälla:Det politiska organet, , skall bestämma vilka lagarsom skall gälla. Avgörandet vad gäller tillämpningen skall,när tvister uppkommer, ligga hos oberoende och opartiskadomstolar, som inte kan misstänkas för att ta obehörigahänsyn till vad t.ex. intresseorganisationer kan anse varalämpligt.Vi godtar under de omständigheter som gällerpropositionens förslag vad gäller bostadsdomstolen ochhyresnämnderna, även om det är uppenbart att förslagethar brister även ur det begränsade perspektiv sompropositionen anger. Hur avgör man t.ex. i det konkretafallet, när ''en parts talan i målet kan stå i strid med ettgemensamt intresse hos de organisationer somintresseledamöterna i domstolen eller nämnden haranknytning till''?Vi anser emellertid att det -- av skäl som vi angett ovan --är viktigt att ta upp frågan om de partssammansattadomstolarna till en mera allmän och principiell prövning.Regeringen tillsatte l989 en domstolsutredning (Dirl989:56). Denna utredningsuppgifter gäller bl.a.arbetsfördelningen mellan domstolar och förvaltning ocharbetsfördelningen mellan de allmänna domstolarna och deallmänna förvaltningsdomstolarna.Vi anser att denna utredning genom tilläggsdirektiv börfå i uppgift att pröva frågan om de partssammansattaspecialdomstolarna i enlighet med vad vi anfört i dennamotion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär tilläggsdirektiv till omatt överväga de partssammansatta specialdomstolarna ienlighet med vad som anförts i motionen.