mot · GE02Sf300 · 1991-01-25 00:00:00 — PensionsrättigheterDet svenska ATP-systemet bygger på löften ochförutsättningar som ingen politiker eller någon regering kangarantera: på tillväxt och nativitet. Om någon av dessaförutsättningar inte fyller måttet, så som vi nu nödgas åse iekonomisk statistik, urholkas systemet successivt.Systemet är otryggt både därför att risken är stor attmånga inte kommer att få ut på långt när vad de betalat inoch därför att det kräver allt större resurser. Inte minst harriksdagsmajoriteten gång på gång beviljat sin egengeneration nya förmåner.Konstruktionen av det offentliga pensionssystemetförenat med världens högsta totala skattetryck gör att detsom lämnas till den enskilde att använda för att skapa entrygghetsbuffert för ålderdomen mer och mer kan liknas viden allmosa. Utrymmet krymper för människor i normalainkomstlägen att bygga upp egen ekonomisk trygghet förålderdomen, en trygghet som är skyddad frånkonfiskatoriska, kollektiva ingrepp.ATP-systemet kommer inte långsiktigt att kunnatillgodose de ekonomiska behoven för de äldre om inteSverige kommer att uppleva en tillväxtexplosion. Det gälleratt börja förbereda övergången till ett mer hållbart system.Den rimliga tanke som fanns då ATP startades, attpensionen skall stå i proportion till inkomsten, skall varamöjlig att upprätthålla för dem som vill göra motsvarandepensionsavsättningar. Prestation och utfall skall ha ettpåtagligt samband. I botten skall finnas en ekonomiskgrundtrygghet. Avgifter för pensionssparande för vilkaingen prestation ges är orimliga. Kombinerade med kraftigtförsämrade villkor för privat pensionssparande leder dessalångt från de grundprinciper för vilka svenska folket uttalatsig i de olika förslagen vid ATP-omröstningen. Systemetsavigsidor kommer successivt att framstå allt tydligare.Svensk pensionsålder, , är högt internationellt sett.Vissa yrkeskategorier och kvinnor har redan fått sinpensionsålder höjd från 63 till . Imånga andra länder pensioneras kvinnor vid 60 eller , exempelvis i , , , ,, , , och för attta exempel från olika världsdelar.Man måste noga skilja på att i praktiken tvinga framhöjd pensionsålder till exempel genom indragna utlovadeförmåner som ändrade intjänandetider och att erbjuda demsom så önskar att fortsätta förvärvsarbeta med förbättradevillkor. Det ena är tvång, det andra är valfrihet.ATP-pensionen utvecklas nu till en enhetspension, likaför alla, genom pensionstaket. Felaktigt är att avgiftsuttagetinte motsvarar prestationen.Straffbeskattningen på privat pensionssparande kan intetillåtas bestå. Enskilt pensionssparande ipremiereservsystem skall gynnas. Det kommer attunderlätta möjligheten att ta svenskarna ur ett från börjanekonomiskt feltänkt system.Kvinnorna har generellt sett ett sämre pensionsläge änmännen. Detta trots att kvinnorna i varje åldersgrupp över16 år har en längre total arbetstid än männen. De betalarockså mer skatt än männen, oavsett vilket inkomstläge manjämför. De får helt enkelt mindre ut av sin samhällsinsats.Samhället är totalt beroende av den arbetsinsats kvinnornalägger ner på de nya uppväxande pensionsbetalarna. Därförbör också kvinnor ha rätt till familjens samlade pension,liksom givetvis män, det vill säga möjlighet till gemensamdelaktighet skall gälla i familjens pensioner, privata ochoffentliga.Detta kan ske på flera olika sätt, genom möjlighet tillfrivilliga föravtal om ATP-poäng och genom rätt att delaATP vid bodelning. Frivilliga föravtal skall, enligt m-fp-coch mp, kunna träffas om privata pensionsförsäkringar. Detvore konsekvent att öppna möjligheten, för dem som såönskar, att även kunna göra detta i ATP-systemet. För demsom inte vill eller bryr sig om att träffa avtal bör möjlighetöppnas att dela de samlade pensionsförmånerna, precis somgiftorätt gäller för övriga ting eller investeringar som lönenspenderas på. Pensionsavsättningen är att betrakta somuppskjuten lön och kan jämföras med andra investeringaroch sparande.Så länge ATP-systemet fyller nuvarande roll krävs attdet tillämpas så att inte ena könet missgynnas. När ATP-systemet sedermera utvecklats till en folkpension har dessaregler med automatik tjänat ut.Det är helt orimligt att bibehålla ett system som inte ensger möjlighet för de familjer som så vill att rättvist fördelasitt pensionssparande. Nuvarande regelsystem förefalleromodernt för många unga människor som ser familjen somen helhet. En faktasammanställning som visademöjligheten i detta avseende i , ochKanada skulle kunna utgöra ett underlag i diskussionen ochborde därför tas fram.1.2 Diskriminering av makarDet är inte rimligt att diskriminera makar isocialförsäkringssystemen. Vare sig den sjukpenning ellerden pension som betalas ut bör påverkas av omvederbörande är gift eller inte. Den nuvarandekonstruktionen att betala lägre folkpension till make är intelängre i överensstämmelse med moderna människors syn.På sikt bör denna orättvisa, att betala pension eftercivilstånd, helt avskaffas och pensionerna mellan olikacivilstånd jämnas ut inom samma totalram så attgrundpensionen blir densamma för varje individ oavsettcivilstånd.2. IntjänandetidenNär förändringarna angåendeefterlevandepensioneringen beslutades den 10 juni 1988villkorade moderata samlingspartiet sitt medgivande tillförändringarna med att 15/30-årsreglerna inom denallmänna pensioneringen skulle bibehållas.15/30-årsreglerna. Regeln attgenomsnittsinkomsten under de 15 bästa inkomståren av detotalt 30 ATP-år som erfordras för oreducerad pensionbestämmer pensionens storlek skall bibehållas. Om dennaregel sägs ingenting i propositionen. Vi anser den så viktig,att bör göra ett uttalande om dess bibehållande.Att den bibehålls måste anses vara en förutsättning förreformen. ------ En förutsättning för bifall till den nuföreslagna förändringen av reglerna för den allmännaförsäkringens efterlevandeförmåner skall uttryckligen varaatt 15/30-årsreglerna inom ATP bibehålles för framtidenoch att pensionsberedningen i sitt fortsatta arbete utgår fråndenna förutsättning.Första att-satsen i hemställan löd ''att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts, atten förutsättning för den nu föreslagna förändringen avreglerna för den allmänna försäkringensefterlevandeförmåner är att 15- och 30-årsreglerna inomATP bibehålles för framtiden och att pensionsberedningeni sitt fortsatta arbete utgår ifrån denna förutsättning''.Vid utskottsbehandlingen betonades intjänandetidensbetydelse för kvinnor:Utskottet instämmer i vad motionärerna anfört om att denämnda reglerna är av stor betydelse för särskilt kvinnornasmöjligheter att skapa sig en trygghet i form av egen ATP-pension. Reglerna kan komma att få ökad betydelse genomde föreslagna förändringarna i efterlevandeskyddet sommedför att kvinnornas behov av att bygga upp en trygghetgenom en egen ATP-pension ökar. Enligt utskottets meningär det dock inte möjligt att nu besluta att reglerna förintjänande av rätt till ATP skall kvarstå oförändrade för allframtid. Pensionsberedningen skall i sitt fortsatta arbetegöra en översyn av ATP-systemet i övrigt, och av betydelseför intjänandereglerna kan härvid bli beredningensställningstagande i bl a frågan om delning av pensionspoängmellan makar. Utskottet utgår emellertid från attpensionsberedningen i sina fortsatta överväganden beaktarvad utskottet ovan anfört om betydelsen av nuvarandeintjänanderegler.Diskussioner har förekommit att förändraintjänandetiden till 20/, dvs. intjänandetid ochpensionen beräknad på de 20 bästa åren. En sådanförändring skulle vara förödande för många kvinnor. Redani dag når endast en kvinna av hundra upp till full pension,medan en man på tio når full pension enligtförsäkringsbolagens information.Skulle kraftigt förlängda intjänandetider kombinerasmed en i sig välkommen flexibel pensionsålder skulle det ipraktiken innebära att många kvinnor finge en höjdpensionsålder. Redan när pensionsåldern innebar det höjd pensionsålder för en hel delyrkeskategorier med mest kvinnliga anställda.Någon egentlig utjämnande fördelning mellan män ochkvinnor har inte visat sig, vare sig vad gäller inkomster,yrkesfördelning eller pension. Kvinnor har fortfarande ettpåtagligt sämre läge. En lagstiftning som utgår från rådandejämställdhet överensstämmer inte med verkligheten ochdrabbar kvinnor.Skattesystemet gör att båda föräldrarna måsteförvärvsarbeta för att klara familjeekonomin. De flesta föräldrar vill ha en kvalitativt godsådan. Mot bakgrund av den förda politiken och denberäknade platsbristen för daghemmen finns det anledningatt fråga sig hur framtiden blir för alla barn som föds.Skulle intjänandereglerna förlängas minskas möjligheternadrastiskt för föräldrar att själva ta hand om sina barn.Ekonomin skulle bli dålig, inte bara under småbarnsårenutan dessutom i pensionsåldern. Detta gäller även defamiljer som vill men inte kan få en god barnomsorg utomhemmet. Det är nödvändigt att behålla 15/30-årsreglerna,inte minst för barnens skull. Viktigt är därför att familjernai landet vet, att 15/30-årsreglerna ligger fast.Om de förutsättningar som ligger till grund för beslutetom efterlevandepensioneringen skulle ändras innebär detatt vad som måste anses vara en oundgänglig förutsättningför beslutet dragits undan.3. AvdragsrättAvdragsrätten för privata pensionsförsäkringarbegränsas till ett basbelopp eller av inkomstenmellan ett och två basbelopp. Varje make har såledesoavsett inkomst rätt att dra av var sitt basbelopp för privatpensionsförsäkring.Män har fler och större privata pensionsförsäkringar änkvinnor på grund av sin starkare ekonomiska position.Många gånger grundar sig ena makens ekonomiskaställning bland annat på familjeinsatser från andre maken.I sådana fall finns anledning för enamaken att även betala en privat pensionsförsäkring för sinmake/maka. Om ena maken har pensionsförsäkring är detrimligt att även den andre maken har en sådan. I en familjhar ju makarna gemensamt ansvar för barnens tillsyn,uppväxt och försörjning. Den ekonomiska tryggheten ifamiljen bör då också vara gemensam. Skulle parterna endag gå skilda vägar bör båda ha rätt till en framtida trygghetsom grundar sig på insatserna under de år som gått.Det är därför rimligt att makar kan betalapensionsförsäkringar för varandra. Fördelningen avpensionsavdragen mellan makarna bör avgöras inomfamiljen -- makarna skall ha möjlighet att stödja och hjälpavarandra. Familjen är en gemenskap och lagen skall intestimulera till att den ena parten kan berika sig på den andresbekostnad.Den nuvarande begränsningen av avdragsbeloppet förprivat pensionsförsäkring till ett basbelopp eller tio procentav inkomsten missgynnar de kvinnor som på grund avansvar för barn har mycket ojämna inkomster, knappastöver miniminivå för ATP och senare kanskeen bra bit över högsta nivå för ATP.Det är en myt att det skulle vara möjligt att på ettansvarstagande sätt uppfostra en stor barnaskara och skötaett fungerande hem, som en topprestation påarbetsmarknaden kan utföras. Denna myt gynnar män ochmissgynnar kvinnor när avdragssystemet, som ,grundar sig på denna tanke.Istället är det ofta så att kvinnor får sitt livs bästainkomster senare i livet, då barnen är större. Eftersomkvinnorna då ofta har ett mycket lågt pensionsskydd är detangeläget att då spara för ålderdomen, så att man i någonmån kompenserar de förluster man gjort tidigare i livet pågrund av att kraften gått till vården av de nyapensionsbetalarna och inte till den egna karriären.Kvinnan har sällan så höga inkomster att hon med tioprocent av inkomsten kommer över ett basbelopp, medansamma kvinnas man oftare gör det och därvid kan skaffa sigen ytterligare förstärkt pension i ett jämförelsevis gåttutgångsläge. Kvinnan förlorar igen. Det vore därför rimligtatt den som på grund av ett tungt vårdansvarhaft en låg inkomst, finge rätt att försäkra sig för mer än ettbasbelopp, även om vederbörande inte har så hög inkomstsom detta enligt nuvarande regler skulle kräva.Staten bör stimulera sparande och premiera människorsvilja att trygga sin ålderdom. Det är samhälls- ochprivatekonomiskt försvagande att som hämmamänniskors sparvilja. Bäst vore att helt slopaavdragsgränsen när det gäller privata pensionsförsäkringar,men om det inte går att nå enighet om detta, borde det ändåfinnas en övergripande politisk förståelse för att ökamöjligheten att på egen hand förbättra tryggheten på gamladar för grupper som har en påtagligt låg ATP-poäng pågrund av ett tungt vårdansvar.4. PensionsförsäkringarKvinnors trygghet har försvagats på flera olika sätt desenaste åren, till exempel vid beslutet av förändringen igiftermålsbalken vad gäller bodelning och underhåll, vidbeslutet om en ny äktenskapsbalk varefter privatapensionsförsäkringar inte längre skulle räknas in igiftorättsgodset och då änkepensionerna avskaffades förframtida änkor över 65 år.Lagstiftningen utgår från en gällande jämställdhet.Eftersom jämställdheten inte är genomförd i verklighetenriskerar kvinnor att drabbas av lagstiftningen.Löneskillnaderna visar inga tecken till utjämning.Kvinnor är alltjämt i mycket större utsträckning än mänhänvisade till en monopoliserad arbetsmarknad med däravföljande begränsade möjligheter till löneförbättringar.Statistiken visar att de flesta fortfarande gör ett traditionelltyrkesval.Det försvagade skyddet i tillsammansmed kvinnors svagare ekonomiska ställning har lett till enoro bland kvinnor, inte minst i pensionshänseende. Allt flerkvinnor har insett att de behöver ett förstärktpensionsskydd. De har därför tagit privatapensionsförsäkringar. Kvinnor är i majoritet bland de nyaförsäkringstagarna. De drabbas således hårt av åtgärdersom försämrar deras möjligheter att spara till ålderns höst,eftersom många inte får ihop de som behövs för fullATP och dessutom ofta har med inkomsterunder , det vill säga inkomsten ger ingenpension över folkpension och pensionstillskott. De flestakvinnor som deltidsarbetat har gjort det för att även hinnata hand om och fostra sina barn. De som därvid lyckats fåfram harmoniska människor, som fungerar i sin yrkes- ochfamiljeroll, har därvid gjort samhället stora ekonomiskatjänster. För detta får kvinnorna dessutom betala dyrt påålderns höst.Sparandet i privata pensionsförsäkringar drabbades avden så kallade engångsskatten. Därefter infördes en årligpermanent avkastningsskatt på 15 procent.Det var glädjande när regeringen tog ett steg i en nyriktning genom att möjliggöra att jämkning av bodelning nukan ske med hänsyn tagen till privat pensionsförsäkring.Steget är dock alldeles för kort. Lagen är att betrakta somen undantagsregel som skall tillämpas restriktivt, tillexempel i fall där maken som inte har försäkringen skullekomma att stå egendomslös eller näst intill egendomslösefter bodelningen. I normalfallet kommerpensionsförhållandena inte att beröras vid bodelning.Flera remissinstanser riktar kritik mot den tolkningregeringen givit den regeln. universitets juridiskafakultetsnämnd anför bland annat:Fakultetsstyrelsen motsätter sig inte den i promemorianvalda lösningen med en oskälighetsregel om inskränkningav en rätt till undantagande av p-försäkring från bodelning.Styrelsen kan emellertid inte acceptera uppfattningen ipromemorian, att oskälighetsbedömningen skall uppfattassom enbart en ventil och tillämpas restriktivt. Vad man börsträva efter är faktisk rättvisa i det enskilda fallet, ompresumtion slår fel, och man bör inte redan i utgångslägetsätta någon spärr för denna strävan.------ Synpunkten att försäkringen kan ses som anskaffadmed stöd av båda makarnas gemensamma ekonomi underäktenskapet, får då särskild relevans. Den sistnämndasynpunkten ligger för övrigt bakom den rätt till delningmellan makar av alla typer av pensionsanspråk, somförekommer i genom reglerna om''Versorgungsausgleich'' och som också i allt högre gradtillämpas i olika delstater i under begreppet ''pensionsplitting''. Det kan dessutom noteras att frågan om delningav makars egenpension enligt socialförsäkringssystemet förnärvarande övervägs av pensionsberedningen. Ettbeaktande av synpunkten inom ramen för ÄktB 10:2 ärsålunda ganska naturlig.Även är kritiskt motförslaget och har anfört bland annat:Att, som föreslås, införa en undantagsregel kan vidförsta påseende förefalla vara en rimlig minimiåtgärd. Menden har försetts med en restriktivitet för tillämpningen somär stötande. Specialmotiveringarna bör åtminstone skrivasom i en anda som överensstämmer med vad förslaget tilllagtext vid normal läsart ger intryck av.Genom sina motiv har departementschefen kraftigtinskränkt möjligheterna att tillämpa den nya regeln. Denrestriktiva tillämpning av den nya regeln som införts börsnarast ändras så att möjlighet öppnas att skapa rättvisa idet enskilda fallet.De gifta par som sinsemellan vill och kan ordna sinainbördes pensions- och ekonomiska förhållanden på ett sättsom motsvarar deras livssituation bör kunna få göra det.Varken politiker eller domare vet generellt bättre än deenskilda familjerna vad som bäst passar respektive familj.Därför bör det vara möjligt att i förväg fritt kunna träffaavtal om de privata pensionsförsäkringarnas fördelninginom familjen. I konsekvens med detta skall makarnakunna dra av försäkringspremier för varandra. Så längeman och hustru inte själva kan göra upp om sinaekonomiska förhållanden, som att avtala om pensionensfördelning, är de omyndigförklarade.De fall där avtal inte finns eller man inte kan enas måstegivetvis liksom tidigare avgöras i domstol. Bodelningen bördå kunna jämkas med hänsyn till eventuellpensionsförsäkring. Detta skall dock kunna ske utaninskränkning i tillämpningsmöjligheten. I vissa fall skulleäven kunna finnas skäl att väga in makarnas kollektivapensionsrättigheter (via kollektivavtal och ATP), men då ejtill dess fulla värde, mot bakgrund av urholkningen av ATP-systemet, vilket belyses längre fram i motionen.Svenska Försäkringsbolags Riksförbundrekommenderar att möjligheten att träffa sådana föravtalöppnas:Är makarna överens och vill omfördela rätten till enpensionsförsäkring bör de också ha rätt att göra det på ettenkelt sätt i form av ett föravtal.Riksförbundet anser således att -- vid sidan omjämkningsregeln -- en rätt att ingå föravtal bör tillåtas.Denna rätt bör även utsträckas till att omfatta redantecknade pensionsförsäkringar. (Motionärenskursivering)Att makarna kan omfördela rätten till enpensionsförsäkring genom bodelning under äktenskapet ärvisserligen korrekt men detta rekommenderar inteförsäkringsbolagen eftersom skatteeffekterna för ejslutbetalda försäkringar inte är heltklarlagda.En smidigare lösning vore om makarna i ettäktenskapsförord kunde förordna om försäkringen pålämpligt sätt. föreslår således attlagstiftningen ändras så att makar genom äktenskapsförordkan bestämma att en privat pensionsförsäkring skall ingå ikommande bodelning.Rätten enligt 10 kap 3 § 3 st ÄktB att kräva att pensionpå grund av en försäkring som någon av makarna äger helteller delvis skall ingå i bodelning bör vara en rättighet somär förbehållen maken personligen. Vid bodelning ianledning av dödsfall bör inte den avlidnes arvingar kunnaåberopa nämnda paragraf. Detta bör framgå av lagtexten.Försäkringar som tagits före äktenskapsbalkensikraftträdande borde också kunna bli föremål för avtalmellan makarna. Argumentet att makarna måste hakunskaper om lagens innehåll stöder inte en negativhållning till fri avtalsrätt. Detta gäller för all lagstiftning.Om det vore att anses som ett problem kunde presumtionengiftorätt gälla för behandling av privat pensionsförsäkring.Då kunde de makar som önskar att försäkringen skall varaenskild egendom avtala om detta, precis som det nu görs iandra fall när det gäller makarnas ekonomiskamellanhavanden.Det vacklande ATP-systemet visar allt tydligare att deutfärdade pensionslöftena inte kommer att uppfyllas. År2035 har av befolkningen passerat ATP-taket,vid tillväxt. Tillväxten har starkt avtagit ned så kallad negativ tillväxt under socialdemokraternasregeringsinnehav. Om tillväxten i stort sett uteblir och somnu fortsätter kring 0--skulle ATP-avgiften år 2035uppgå till 30--av lönen. Mycket talar för att ATPdå utvecklas till en folkpension som måste kompletterasmed försäkringar grundade på sparade , det vill sägalinje tre i pensionsomröstningen 1957.Det är inför dessa stora förändringar påpensionsområdet som sannolikt ligger framför ossnödvändigt att ha en fri avtalsrätt på pensionsområdet såvälför enskilda som för kollektiv.Det är därför väsentligt att möjliggöra olika lösningarinom fri avtalsrätt och att även överväga detta på helapensionsområdet, det vill säga att öppna möjligheten att iförväg kunna avtala även om fördelning av ATP-poängmellan makarna. Poängen fastställes då på sammasätt som . Detta system tillämpas med god erfarenhet iKanada. Det finns därför anledning att till en vidare kretssprida information om det kanadensiska delningssystemet.En fri avtalsrätt är en väsentlig del för att klara deframtida pensionsfrågorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information om regler i länderdär makar kan fördela sitt pensionssparande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om missgynnande av make ipensionshänseende,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt 15/30-årsreglerna inom ATP-systemet bör bibehållas,[att hos regeringen begär förslag till lagändringi enlighet med vad i motionen anförts avseende gemensamavdragsrätt inom familjen för privatapensionsförsäkringar,1][att hos regeringen begär förslag tillkomplettering av gällande lagtext så att makar ges möjlighetatt i förväg avtala om fördelning av privatapensionsförsäkringar inför eventuell framtidabodelning,2][att i enlighet med vad i motionen anförts,uttalar att 10 kap 3 § tredje stycket inteskall ges en restriktiv tolkning,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående bedömningen av samtligapensioners fördelning vid bodelning.2]