mot · GE02N421 · 1991-01-25 00:00:00 — Hela omställningen från ettkärnkraftsamhälle till ett närkraftsamhälle leder till mångaarbetstillfällen både för odling och insamling av bränslenoch för leverantörer och installatörer av pannor förbiobränslen, vindkraftverk, solpaneler etc.5. Att göra resurskrävande verksamhet dyrare ochmänskligt arbete billigare genom minskad inkomstskatt ochökad energiskatt.9. Treårig kärnkraftavvecklingEn snabb kärnkraftavveckling är enligt detförsta och viktigaste målet i energipolitiken. Det harprioritet framför målet att avveckla användningen av fossilabränslen även om detta också, såsom anförts ovan, ärytterst angeläget. Båda målen måste finnas med samtidigt.Dock accepterar att koldioxidutsläppen frånenergisektorn ökar på grundav att en stor del av kärnkraften vid en snabb avvecklingmåste ersättas, dels av ökad produktion i de befintligaoljeeldade kraftverken, dels genom att elvärme ersätts medoljevärme i sådan hus som har ''kombipannor''. Även inomindustrin kan viss återgång från elenergi till värmeenergi blinödvändig.Energihushållningsprogrammet bör drivas med all kraft,särskilt inom trafiksektorn, så att koldioxidutsläppen därminskar genom energieffektivare transportmedel, satsningpå förnybara energikällor även inom trafiken, samtslutligen genom minskade transporter tack vare ökadnärproduktion och övergång från landsvägstransporter tilljärnvägs- och båttransporter.För att understryka vårt krav, att även användningen avde fossila bränslena skall trappas ned på kortast möjliga tid,kräver vi i en annan motion förbud mot byggande avanläggningar som använder sådant bränsle. (Utom de allraminsta, typ villapannor. Med de förslag till energiskattersom vi lagt blir det ändå knappast intressant att installeranya oljeeldade villapannor. )Vi är väl medvetna om att en treårig kärnkraftavvecklingkommer att medföra stora omställningar i samhället.Däremot skulle det inte behöva medföra de storaindustrinedläggningar som man försöker skrämma oss med,förutsatt att man genomför ett omfattandeenergihushållningsprogram och elersättningsprogram, somframför allt inriktas på ''övrigsektorn''. Kostnaden förelproduktion per kWh behöver visserligen endast ökaobetydligt, men för att hålla balans mellan tillgång ochefterfrågan måste elpriset höjas skattevägen. Med de ökadeelpriser som kommer att inträffa i samband medavvecklingen, måste säkert särskilda statliga stödåtgärdertillgripas under en övergångstid i vissa industrier för attundvika sysselsättningssvårigheter. I en motion i anslutningtill 14:e huvudtiteln föreslår vi statligt omställnings- ochenergihushållningsstöd på sammanlagt 2 000 miljoner per årtill hushåll och industri under det första avvecklingsåret.Det bör framhållas att åtskilliga effektiviseringsinsatser påelförbrukningssidan är klart lönsamma om manräknar med samma lönsamhetskriterier som vid enutbyggnad av kraftsystemet. Med de ökade el-priser som viunder alla förhållanden kan räkna med blir ändåfler åtgärder lönsamma.För att genomföra en treårig avveckling krävs en klarpolitisk vilja hos svenska folket och dess politiker. Myckettyder på att denna vilja saknas, men den kan bli verkligförr än vi anar om en ny Tjernobylkatastrof skulle inträffa.Denna enda katastrof lär ha kostat 200 miljarder kronor.Och man väntar sig ytterligare kostnader: 1 000 till har nämnts -- alla mänskliga lidandenoräknade. är en ofantlig summa. Heladet svenska kärnkraftprogrammet, från uppbyggnaden avden första stora reaktorn och värdet av hela denenergiproduktion som skett, torde knappast nå upp tillkostnaden för denna enda katastrof i Tjernobyl som bl.a.hotar staten med statsbankrutt.Man bör beakta att reaktorsäkerheten bara är en detalji hela kärnenergikomplexet. Urangruvorna, alla de löpandesmå utsläppen, som enligt rapporter från lett tillmiljömässigt och ekonomiskt katastrofala resultat med nyamiljardförluster, är andra motiv för kärnkraftavvecklingen,liksom den odiskutabla kopplingen kärnkraft--kärnvapen.Det allra starkaste motivet för en snabb avveckling ärförmodligen att det är oansvarigt att överlämna bördan avatt ta ansvar för det radioaktiva avfallet till nästa generationoch många senare generationer, sedan kärnkraften och dennytta den möjligen medfört är borta . Detrapporteras från , att planerna på att finna enpermanent lösning på slutförvaringsproblemet för dethögaktiva avfallet till 1995 har givits upp och man hoppaspå att finna en lösning , detta efter åratal avutredningsarbete som endast avsatt otaliga hyllmeter medrapporter. Att kärnkraften innebär storskalighet,maktkoncentration och ett hot mot det öppna samhället ärtillkommande motiv för en snabb avveckling.Även om den totala avvecklingen av kärnenergininnebär kännbara omställningar, kan däremot avvecklingenav de första två aggregaten inledas omgående, och detskulle knappast märkas i det svenska samhället. Möjligenskulle elpriset behöva stiga med något öre. Det är för ossobegripligt att man kan lyckas övertyga så mångamänniskor om att eliminerandet av de två förstareaktorerna skulle medföra drastiska konsekvenser. Heladen uppståndelse som uppstått kring detta måste ses som ensymbolisk strid som gäller om kärnkraften är en acceptabelenergiform eller ej. Dessvärre kamoufleras detta oftast avförmenta ekonomiska eller miljörelaterade argument.Den totala kärnkraftavvecklingen innebär enligtmiljöpartiets uppfattning att ungefär hälften av nuvarandekärnkraftproduktion -- ersätts genom effektivareelanvändning och hälften genom ny elproduktion baseradpå kraftvärme, industriellt mottryck och vindkraft.Värmekraften produceras med hjälp av biobränslen.Vår plan innebär att en tredjedel av kärnkraftenavvecklas under vart och ett av budgetåren 1991/92, 1992/93och 1993/94. Kärnkraften skall till ungefär hälften ersättasmed annan elproduktion och till hälften med effektivareelanvändning. Elproduktionen i landet skulle då bli c:a 100TWh/år.nDetta är det långsiktiga -- 25-årsperspektivet. I detkortsiktiga -- treårsperspektivet -- måste, som anförts ovan,en viss ökad oljeanvändning komma till, dels för attgenerera el, dels för att ersätta elvärme. Dessutom blir enkraftig satsning på elsparande nödvändig. Elproduktionen,inklusive en mindre import, skulle då också i det kortaperspektivet hamna på /år. Miljöpartietaccepterar däremot inte en storskalig introduktion av ettnytt fossilt bränsle -- fossilgas (naturgas) -- i Sverige.Fossilgasen kräver stora investeringar isystemuppbyggnad -- infrastruktur. Om regering ochriksdag menar allvar med sina beslut att bromsakoldioxidutsläppen, måste man se till att dessa investeringari stället sker inom områdena för inhemsk förnybar energi,främst biobränsle, solvärme och vindkraft.Kärnkraftavvecklingens genomförande kan uttryckas iföljande tabellform som kan definieras som den målsättningefter vilken politiken skall utformas.Netto elproduktion i TWh/årProducerat1989Efter avvecklingenEfter 25 årVattenkraft716566Kärnkraft630Industrimottryck344Kraftvärme268Oljekondens 200Vindkraft0017Import050Summa13910095Såsom nämnts måste enligt ovanstående plan 1988 årskoldioxidtak genombrytas. Energihushållningsprogrammetoch satsningen på inhemsk förnybar energi måste bedrivasmed all kraft så att koldioxidtaket har återförts till 1988 årsnivå senast år 1999.10. Alternativ avvecklingsplanOvanstående treåriga avvecklingsplan förutsätter en vissökning av oljeanvändningen i befintliga anläggningar:kondenskraftverk, kraftvärmeverk och oljepannor föruppvärmning. Det tredje avvecklingsåret kankoldioxidutsläppen därför ha ökat med upp mot 20 %.Visserligen förutsätter trafikpolitik och totalaenergipolitik med inriktning på inhemska bränslen att oljaskall ersättas med inhemsk energi och hushållning. På 3 årkan dock inte en sådan effektivisering, hushållning ochomställning till inhemsk förnybar energi genomföras så attförbrukningen av fossila bränslen inte ökar om man intetillgriper mycket drastiska ransoneringsåtgärder.Vi anser dock att ett kortsiktigt genombrott avkoldioxidtaket är ur global synpunktpraktiskt taget försumbart och därför acceptabelt omdärigenom snabbt kan eliminera kärnenergin. Menom det visar sig att det av psykologiska skäl är omöjligt attfrångå riksdagsbeslut om koldioxiden kan enalternativ avvecklingsplan övervägas.Denna alternativa plan går ut på en långsammarekärnkraftsavveckling där avvecklingstakten styrs av kravetatt CO 2-utsläppen ej får öka. Det är miljöpartietsuppfattning att genom lämpliga styrmedel detta kangenomföras så att det sista kärnkraftverket tas ur driftsenast år 1999.11. Börja med en reaktorVår bedömning är att det viktigaste energipolitiskabeslut som bör fatta är att börjakärnkraftavvecklingen . Endast därigenom får industrinde klara signaler om den framtida energipolitik somuppenbarligen behövs om vi skall ha ett demokratisktinflytande över energi- och miljöpolitiken. En reaktor kanutan svårighet stoppas utan något hot motelförsörjningen om rimliga försiktighetsåtgärder vidtas. Vikräver sålunda som ett minimum att en reaktor avvecklasredan år 1991.12. Det längre perspektivetDen s k uttalade attindustriländerna måste halvera sin energiförbrukning påsikt. Denna målsättning har i princip accepterats, inte baraav statsrådet , utan också av , vänsternoch i samband med behandlingen avenergifrågorna i . Vi förväntar oss att regeringennu återkommer med en officiell deklaration i denna riktningjämte konkreta planer för hur målet skall uppnås.Som ett första steg presenterar , liksom , sin plan för det längre perspektivet.1. Energiförbrukningen skall minskas med perår genom effektivare energianvändning och godhushållning. Det betyder att energiförbrukningen år 2016skall ha reducerats till av dagens, och har denav som nödvändig angivnahalveringen av energiförbrukningen uppnåtts.2. Fram skall också förbrukningen av fossilenergi systematiskt och stegvis reduceras till av dagensnivå, dels genom hushållning, dels genom att den ersättsmed biologiska bränslen, vindkraft, solenergi ochspillvärme. De biologiska bränslena används antingendirekt för förbränning eller efter förädling till biogas,metanol etc.Energitillförseln skulle då utvecklas enligt följande(TWh):Energislag1989Efter 25 årVattenkraft7266 (anm. 1989 var ettKärnkraft660 vattenrikt år)Fossila bränslen22834Biobränslen64129Vindkraft017Solenergi, spillvärme817Summa438263Kärnkraft och vattenkraft inkluderar här verkensinternförbrukning varför siffrorna något avviker för deunder eltillförseln anförda.13. StyrmedelFör att genomföra en snabb kärnkraftavveckling, enkraftig satsning på eleffektivisering, energihushållning ochomställning från elektrisk energi för uppvärmning tillbiologiska bränslen, samt slutligen för att kunna genomföraen kraftig reduktion av användningen av fossil energi, krävsmedvetna insatser av samhällets alla ansvariga instanser iform av information, forskning och utveckling, ekonomiskabidrag, styrande skattesatser och viss lagstiftning.Kärnkraftverken bör överföras i statens ägo. Dekan lämpligen övertas till det värde som upptas som egetkapital i senaste bokslut för kärnkraftbolagen. Därmedövertar staten ansvaret för företagens tillgångar ochskulder. Om däremot de medel, som finns fonderade föromhändertagande av det kärnkraftavfall som hittillsproducerats, visar sig otillräckliga (vilket är troligt) skallansvaret för denna finansiering även fortsättningsvis åvilade bolag som producerat avfallet. De ekonomiska bidrag påtotalt 2 miljarder för att underlätta omställningen, som börutgå under det första budgetåret, har redan berörts. Ävenunder ett antal därpå följande budgetår torde liknandebidrag, dels i form av direkta subventioner, dels som lånmed låg ränta, vara nödvändiga.Det viktigaste styrmedlet är dock energiskatterna.Miljöpartiet hälsar med tillfredsställelse att energiskatternanu förhoppningsvis alltmera relateras till de olikaenergislagens egenskaper ur miljösynpunkt och med hänsyntill andra samhällskonsekvenser.Vi anser det vara riktigt att ha en punktskatt som tarhänsyn till energislagets effekter på samhällsekonomi,handelsbalans, regionalpolitik och näringslivsstruktur. Tilldetta kommer skatter som relateras till de miljöskadligautsläpp som energislaget genererar. När dessa utsläpp äroundvikliga, såsom när det gäller koldioxid från fossilabränslen, kan utsläppsskatten lämpligen slås samman medpunktskatten. När däremot utsläppen kan reduceras är detlämpligt att den tas ut som en separat utsläppsskatt som kananvändas för att stödja införandet av sådan teknik sombegränsar utsläppen och som då om möjligt står i relationtill de uppmätta utsläppen. Dessa skatter kan inte betraktassom ett styrmedel i energipolitiken utan snarare imiljöpolitiken. När det gäller energivaror förtransportändamål kompletteras energi- ochutsläppsskatterna dessutom med särskilda skatter perenergienhet som är avsedda att betala de speciellasamhällskostnader som transporterna förorsakar samhället. (Vägar, sjukvårdskostnader etc.)Huvudprincipen för är att energiskattenskall tas ut på energiråvaran. Det betyder att skatt påomvandlad energi -- elenergi -- ej skall utgå. Råvaruskattför vattenkraft borde av principiella skäl vara grundad påfallhöjd gånger flöde, men verkningsgraden hosvattenkraftverken är hög, och det förenklar väsentligt omskatten utgår på avgiven brutto elenergi (klämeffekt).Detta utgör en ur praktisk synpunkt motiverad avvikelsefrån grundprincipen.Mervärdeskatten på energi avskaffas. Råvaruskatternahöjs i stället i motsvarande mån så att skatteintäkten förstatsverket blir oförändrad. Med detta system blir alla somanvänder energi lika beskattade. Detta system ger de bästaincitamenten till att effektivisera och hushålla när det gällerenergi. Näringslivet kommer ändå i snitt att ha lägreenergipriser på grund av sina större inköpsvolymer. Dock ärdet önskvärt att prissystem kommer till stånd som ger högrepris för marginalförbrukningen än för basförbrukningen.Vi vill dock med kraft framhålla, att vi anser att underöveskådlig tid skall biologiska bränslen och vindkraft varahelt skattebefriade.Såsom tidigare anförts är elektricitet ingen primär energioch skall därför ej beskattas. Det är energiråvarorna somskall beskattas och beskattningen skall vara oberoende avtill vilket ändamål de används.För är det självklart att uran somenergiråvara skall belastas med minst lika hård total skattsom den miljöfarligaste av de fossila energiråvarorna: kol.Tvärtom borde det med hänsyn till uranenergins unikafarlighet finnas skäl att ta ut en högre skatt. Omuranenergin skulle beläggas med samma totala energiskattsom kol (inklusive mervärdeskatt på råvaran) -- c:a 17öre/kWh -- så blir, med hänsyn till verkningsgraden ikärnkraftverken som är ,skattebelastningen på levererad el c:a /kWh sedanelskatten och momsen på el avskaffats. Till energiskattenkommer för kärnkraftens del den avfallsavgift c:a perkWh som tas ut av kärnkraftverken. Denna avgift bör medhänsyn till osäkerheten i planerna höjas till det dubbla, 4öre/kWh. En separat motion avges i denna fråga.En höjning av elpriset från kärnkraftverken med 60öre/kWh kommer även om vattenkraftskatten avskaffas attleda till ett med c:a förhöjt kWh-pris för all elsamtidigt som kärnkraftverken kommer att gå med mycketstora förluster. Vi föreslår därför att höjningen avuranskatten genomförs . Och att uranskatten detförsta året sätts till /kwh (inkluderande uppräkning föravskaffad moms).Med hänsyn till att elskatten tas bort och attkärnkraftproduktionen under det första budgetåret minskarmed c:a p g a avvecklingen, kommer den totalaskattebelastningen på all elkraft (råkraft) i landet att stigamed c:a /kWh i förhållande till dagens läge, och detgenomsnittliga råkraftpriset kan väntas stiga i motsvarandemån.Allt eftersom kärnkraftavvecklingen fortskrider måstedärefter, under de senare kommande budgetåren,skattesatserna modifieras i takt med att skatteintäkternafrån uranskatten och andra energiskatter går ned, och i taktmed den minskade energianvändningen, och då särskilt avde högbeskattade energiråvarorna. Genom att en stor delav energiskatterna används till att bekostaenergiomställningen och andra engångsinsatser, bör dockstatsfinansiell balans kunna upprätthållas.För de industrier som drabbas hårt av dethöjda elpriset kan särskilda stödåtgärder behöva vidtas.Pengar har reserverats i vår alternativa budget för detta.Den så kallade 1,7-procentsregeln föreslår vi skall ändrastill en 2,2-procentsregel. Denna restitutionsregel skall äveni fortsättningen gälla för erlagd energiskatt, men eftersområvaruskatterna resulterar i ett ökat elpris men eliminerarelskatten så blir effekten av regeln betydligt reducerad.Därför måste särskilda åtgärder vidtas för de industrier somhar hög elförbrukning. torde det emellertid blinödvändigt för hela samhället att anpassa sig till ett elprissom ligger i närheten av den långsiktiga marginalkostnaden,vilken torde vara högre än dagens svenskaråkraftpris. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt energipolitiken i första hand skall styras av de långsiktigakrav som solidariteten med naturen, världens alla folk ochkommande generationer bjuder,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bibehållen välfärd kräver minskad energiförbrukning,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en ekonomisk tillväxt som leder till ökad energi- ochråvaruförbrukning inte är acceptabel och därför måsteförhindras,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt framtida energiförsörjning i allt väsentligtmåste baseras på inhemska, förnybara energikällor ienlighet med vad som anförts i motionen, uran eliminerasoch användningen av fossil energi minskas drastiskt,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökad energieffektivitet ochenergihushållning som primära mål i energipolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det långsiktiga målet för energipolitiken bör vara enhalvering av energianvändningen i ,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt minskningen av den totala energianvändningen skall skemed tills halveringen uppnåtts,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ett primärt mål för energipolitiken bör vara attanvändningen av fossila bränslen skall minskas drastiskt,målet är ,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt staten vid genomförandet av energipolitiken skall ta ianspråk samtliga de medel som anförs i motionen: skatter,subventioner, information och lagstiftning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de energipolitiskamisslyckandena ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det är riksdag och regeringsom skall ha det slutliga avgörandet i energipolitiken, intestorindustrin,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt fortsatt bruk av uranenergi är oacceptabelt ur såvälmiljösynpunkt som moralisk synpunkt,13. att begär att regeringen utarbetar en planför en treårig kärnkraftsavveckling och förelägger riksdagenerforderliga lagförslag och äskanden för dessgenomförande,14. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det beslutade koldioxidtaket får överskridasunder den treåriga avvecklingstiden och de därpå följandeåren, dock längst ,15. att -- om yrkandena 13 och 14 ovan avslås --som sin mening ger regeringen till känna att kärnkraftenskall avvecklas stegvis med avslutning och att därvid1988 års koldioxidtak skall vidmakthållas,16. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kärnkraftsavvecklingen skall påbörjas med minsten reaktor,17. att hos regeringen begär ett förslag påöverförande av samtliga kärnkraftverk i statlig ägo ienlighet med vad som anförts i motionen,18. att som sin mening ger regeringen till kännaatt även efter ett statligt övertagande av kärnkraftverken såhar de tidigare ägarna det ekonomiska ansvaret förslutförvaring av det kärnkraftsavfall som uppstått under dentid man ägde verken,[att hos regeringen begär förslag till åtgärderså att elvärme i det befintliga byggnadsbeståndet kanersättas av andra uppvärmningssätt,1]19. att begär att regeringen tar initiativ till enmångsidig upplysningskampanj om kärnenergins faror ochfördelen med en satsning på energieffektivitet, hushållningoch övergång till inhemsk förnybar energi,20. att begär att regeringen föreläggerriksdagen förslag om åtgärder för att viss , menockså diverse impediment skall bli använt förenergiodlingar av exempelvis och salix,[att som sin mening ger regeringen till kännaatt elskatten skall avskaffas och att energiråvaruskatterskall införas, vilka för varje råvara är desamma oberoendeav varans användningssätt,2][att som sin mening ger regeringen till kännaatt energiråvaror inte skall beläggas med mervärdeskatt, ejheller levererad energi från energileverantörer,2][att som sin mening ger regeringen till kännaatt punktskatter på energi -- inkl. koldioxidskatt -- skallutformas så att den totala skatten aldrig blir lägre än skattenunder (inkl. mervärdeskatt), 2][att som sin mening ger regeringen till kännaatt råvaruskatt skall införas på uranenergi i enlighet medvad som anförts i motionen,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om erforderligt stöd till elintensivindustri under en övergångstid,2][att som sin mening ger regeringen till kännaatt inhemsk förnybar energi såsom vindenergi, spillvärme,biologiska bränslen, biogas från avfallsanläggningar etc.skall vara helt skattefria.2]