mot · GE02L736 · 1991-01-25 00:00:00 — de Gröna anser att ett viktigt mål förkonsumentpolitiken är att konsumenterna skall ges chansenatt vara aktiva, så att de därmed får det inflytande överproduktionen som tillkommer dem enligt principerna fördet marknadsekonomiska systemet. Ett medel för att kunnage konsumenterna denna makt och detta inflytande är attde får tillgång till en saklig produktinformation när de villha den.Stärk konsumenternas ställning gentemotmarknadskrafterna!Konsumenterna skall ha makt över sin vardag.I denna motion tar vi upp följande områden inomkonsumentpolitiken: 1. Grunderna för de Grönas politik ochstrategi för att nå uppsatta mål 2. Köpfrid -- vad den är och hur den kan styrakonsumentpolitiken 4. Produktinformation -- hur den kan se ut och hur denkan nå konsumenten 5. Kommersiell reklam och dess former och dess lagligabegränsningar 6. Lokal produktion 14. Forskning om konsumentfrågorSammanfattning av förslagenFör att vår gemensamma framtid skall kunna bli möjligför alla människor i världen fordras det av oss i denindustriella världen att vi minskar vår materiellaförbrukning. Det är i våra dagliga gärningar som vitillsammans kan bidra till denna minskning. I ettinformationsförföriskt samhälle är detta inte lätt för deflesta av oss att klara ett sådant arbete. Att minska denmateriella konsumtionen och användningen av hälsovådligaoch naturförstörande ämnen fordrar kunskaper. Detfordras en saklig produktinformation. I sakligheten ingåratt tillverkaren öppet redovisar de miljöstörningar ochhälsoverkningar som varan ger upphov till undertillverkning, transporter, användning och som avfall.Syftet är att vi som konsumenter skall kunna göra såmiljövänliga val som det går att göra.Den upplyste konsumentenI de Gröna tror vi på den upplystekonsumenten i en fungerande marknadsekonomi. Häravviker inte de Gröna från de andra partiernai . Den avgörande skillnaden är att vi tar frågan omden upplyste konsumenten på konsekvent allvar. Vi menaratt kunskapsinhämtandet måste underlättas genom enfungerande konsumentupplysning i alla landets kommuner.Produktinformationen skall främja människors hälsaoch motverka miljöförstöring, den får inte varakönsdiskriminerande och rasistisk, den får inte varapåträngande, utmanande eller manipulerande.Den skall karaktäriseras av saklighet ochåterhållsamhet. de Gröna vill införa begreppetköpfrid som innebär att medborgarna inte skall behöva bliutsatta för ett informationstvång. Vi skall fritt kunna väljanär vi vill ha produktinformation.Köpfridstanken innebär nej till oombedd direktreklam ibrevlådor, nej till reklam i teve -- ja till starkt begränsadreklam på offentliga platser.En viktig del av de Grönas politik påkonsumentområdet rör produktredlighet som blandannat innebär att varor skall vara det de utger sig för attvara, att det skall finnas klara produktspecifikationer ochatt det finns uppgifter om bland annat tillverkningsdag ochtillverkare m.m.I produktredlighetsbegreppet ingår att vi inte kanacceptera produktionsmetoder, som bryter mot t.ex. bramiljövård och god djurhållning, att vi ställer upp på GATT-bestämmelserna om konkurrens på lika villkor. Dettasenare innebär att vi kräver att importerade varor skallklara de svenska produktspecifikationerna.Det skall åligga tillverkaren ett strikt och fulltproduktansvar med ansvar för de skador somprodukten förorsakar människor och natur inom gränsernaför gällande lagar.Miljöpartiet de Gröna vill särskilt framhållasubstitutionsprincipen. Den innebär helt kort att manalltid skall göra ''miljörimliga'' val. När ett mindremiljöfarligt alternativ finns skall detta väljas.Miljöpartiet de Grönas politiska grund och strategi föratt nå uppsatta målGrundläggande målSom grund för sitt politiska arbete har deGröna fastlagt fyra solidariteter:1. Solidaritet med naturen och de ekologiska systemen 2. Solidaritet med kommande generationer 3. Solidaritet med utsatta grupper inom 4. Solidaritet med människorna i u-ländernaDessa mål ställer krav på politiken och dess utformningoch på oss människor, vårt sätt att leva och tänka. De flestamedborgare i kan vid närmare eftertanke tänka sigatt ställa upp på dessa mål. Problemet är att målen, om deskall uppfyllas, ställer krav på oss att ändra vår livsstil ochdet på i många avseenden omfattande sätt.Vi måste inse att vi måste leva innanför de gränser somnaturens tålighet sätter.Industrisamhället som system har fram till nu byggt påfyra underförstådda allmänt accepterade men ohållbaraförutsättningar:1. Obegränsad tillgång till lagrad energi 2. Obegränsad tillgång till råvaror 3. Obegränsad tålighet hos naturen mot påverkan 4. Obegränsad fysisk och psykisk tolerans hosmänniskan mot en ändrad livssituationNackdelarna och riskerna med en fortsatt utvecklingbyggd på dessa förutsättningar börjar nu bli uppenbara förallt fler människor. De globala miljöhoten och den alltsnabbare utplundringen av knappa råvaruresurser hotar nupå allvar människans fortsatta existensmöjligheter påjorden. Inte minst visas detta av den SIFO-undersökningsom publicerades i somvisar att av de tillfrågade är villiga att ändra sittkonsumtionsmönster för att rädda naturen ochlivsförutsättningarna. Uppgifterna har den 30 januari 1989kompletterats med att av de tillfrågade i en nySIFO-undersökning sätter miljöfrågorna som den främstapolitiska frågan.De långsiktiga överlevnadsfrågorna måste prägla detpolitiska arbetet i mycket hög grad det närmaste decenniet.Vi måste ta dessa problem på allvar så att vi kan gå in i detnya seklet med helt andra förutsättningar än vad som gälleri dag.En första kärnpunkt i förändringsarbetet är att vialla tillsammans måste bidra till att minska den materiellaförbrukningen. Sker icke detta kan vi inte i längdenupprätthålla liv på ett drägligt sätt för oss själva, dekommande generationerna och för de som bor i världensfattiga länder. Vi måste inse att vårt slösaktiga sätt att levaär ett mycket svårt överlevnadshot för oss och världensfattiga.En andra kärnpunkt i förändringsarbetet är attSverige ännu aktivare måste arbeta för nedrustning ochminskning av krigsriskerna i världen. Rustningarna ivärlden och i tar orimliga resurser av andlig ochmateriell kraft från arbetet på vår och andras överlevnad.Rustningarna är en stor del av hotet mot vår överlevnad.En tredje kärnpunkt i förändringsarbetet är att vinu verkligen aktivt måste minska våra miljöhotande utsläppav alla slag. Miljöförstöringen, ozonhålet, koldioxiden,kärnkraften med alla dess utsläpp och katastrofrisker, detmiljöfarliga avfallet -- för att nämna några problem -- utgöralla avgörande hot mot vår framtid och de måste mötas påbred front. Det fordrar betydande insatser ochuppoffringar. De flesta miljöproblem är till sin karaktärglobala och gränslösa.En fjärde kärnpunkt i förändringsarbetet är att enomdaning av samhället i solidarisk riktning fordrar attändringarna kan genomföras på ett socialt rimligt sätt. Vimåste förhindra och stoppa de sociala snedvridningar somskattesystem och lagar medverkar till. Regional balans ärett viktigt mål i det politiska arbetet. Vi måste på ett heltannat sätt än ta hänsyn till människorna i världensfattiga länder och deras livsbetingelser.ProblembeskrivningInformationstvångetPå väg till och från våra arbetsplatser möter vi ständigtköpbudskap. Vi har svårt att värja oss inför denna ström avbildinformation, som belastar oss vare sig vi vill eller ej. Vikan inte öppna en morgontidning utan att mötamotsvarande ström av bildinformation om varor, som vierbjuds bli intresserade av. De större tidningarna harutvecklats till av samhället understödda annonsblad. Välhemkomna kan vi också möta köpbudskap via televisionengenom statligt subventionerade kabelförmedladesändningar. Köpbudskap som ofta är omgärdade avunderhållningsvåld för att öka attraktionskraften ibudskapen.Posten och andra distributionsföretag förmedlar motbetalning pappersburna köpbudskap direkt till bostadenoavsett om vi medborgare vill ha dem eller ej. Vi har mycketsvårt att värja oss inför denna flod av oombedd information.Vuxna kan ha svårt att värja sig. För de yngre är det ipraktiken omöjligt att göra det, vi lider alla av ettinformationstvång. anser sig ha en exklusivrätt att göra intrång på medborgarnas frihet att välja deninformation, som de vill ta emot. De anser sig dessutom harätt ta vår tid i anspråk för de budskap, som de prackar påoss. Det påtvingade informationsflödet minskar vårkapacitet att orka kunna ta emot viktig information omtillståndet i nationen och i världen, om kultur och natur.Den påtvingade informationen gör det därför svårare förmedborgarna att orka utnyttja sin rätt att välja information.Vi blir lätt informationströtta och det skapar en allmäntkonserverande attityd till samhället och brist på ork attaktivera sig politiskt. Den påtvingade informationen harinte bara till syfte att få medborgarna att köpa. Den villarbeta långsiktigt. Själva handlandet -- köpandet --konsumtionen blir en livshållning -- en ideologi.Denna konsumtionsideologi har som mål att ökavaruomsättningen och detta gör att miljöförstöringen helatiden ökar.KemikaliesamhälletSamhället kemikaliseras i snabb takt och antalet nyakemikalier som kommer ut är mycket svårt att hålla underkontroll. Det visar sig ofta att de är långt farligare än vadtillverkare och säljare uppger från början. Specielltallvarligt är det med alla de kemikalier som hamnar i våralivsmedel genom odlings- och bearbetningsmetoderna.Allvarliga gifter som hamnar i livsmedlen kommer frånutsläpp. Andra från t.ex. sopeldningsanläggningar och frånpappersmasseindustrins klorblekning.De ansvariga myndigheterna har inte fått politikernasstöd för att stoppa denna flod av kemikalier. På annat sättkan man inte förklara att man har infört begreppetgränsvärden och kommer med kostrekommendationer istället för att se till att det farliga byts ut enligtsubstitutionsprincipen. Ur strikt nationalekonomisksynpunkt är det en fördel med förgiftning eftersom det ledertill olika åtgärder som bidrar till att öka BNP varsökningstakt normalt betraktas som ett bevis på ökadvälfärd.Ett återkommande problem är hur gränsvärdena sätts.De ''blir'' på något sätt en avvägning av beräknadsamhällsnytta och beräknat mänskligt individuellt lidande.Att det för den enskilde är katastrof och att denne har svårtatt betrakta sig som en del av en matematisk formel ellerekonomiskt beräkningsunderlag ingår ännu inte inationalekonomin.KöptvångI många affärer är det omöjligt att bestämma hurmånga exemplar av en vara som man skall köpa. De finnsoftast förpackade i massupplaga. Det går inte att dela påförpackningarna. Detta leder till överkonsumtion, som vilångsiktigt inte har råd med. De föremål som man vill köpablir också orimligt dyra när vi tvingas köpa det som vi intevill ha. Detta är ett köptvång som uppenbart strider motprincipen om den frie konsumenten, som väljer varor ochde mängder som hon/han vill köpa. Marknaden styr på ettotillbörligt sätt konsumentens val.EG-frågan och konsumenternaEG, den västeuropeiska ekonomiska gemenskapen, hartill syfte att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt ochmilitärt starkt . En militärekonomisk unionsom främjar storskaliga lösningar. Det starkaVästeuropa som anses vara nödvändigt för att möta hotenfrån , och USA.Den förestående EG-anpassningen ställer oss inför enhelt ny situation. I anpassningsarbetet ingår att Sverigetillsammans med EFTA-länderna skall acceptera alla deregler som EG hitintills har beslutat om. Det som kallasl`aquis communautaire. Vad allt detta kan komma attinnebära det vet vi ännu inte. Många av dessa bestämmelserkommer att bli svensk lag utan att ens översättas tillsvenska. I de fall då svensk text finns är det den utländskatexen, som är svensk lag enligt ett beslut i idecember 1989.Vi kan få en föraning om anpassningsframtiden genomdet som finns upptaget i EGs vitbok:I § 13 heter det: ''Exempel på tekniskahinder är de olika standardbestämmelser för diverseprodukter som de enskilda medlemsstaterna har antagit avhälso- eller säkerhetsskäl eller för att skydda miljön ellerkonsumenterna. ''Grundregeln är med andra ord att nationellaregler för miljöskydd, kemikalie-, läkemedels- ochlivsmedelskontroll betraktas som handelshinder.I § 58 heter det: ''att ifall en vara är lagligttillverkad och marknadsförd i medlemsstat finns ingenanledning till att den inte skulle kunna säljas fritt inom helagemenskapen''.Grundregeln är om detta fortsätter att de lägsta kravenblir normgivande för alla länder. Någon självständig svenskkontroll av kemikalier, läkemedel och livsmedel kanknappast behållas och definitivt inte när det gällerimportvaror. Konkret riskerar vi med andra ord att detmångåriga arbete som vi har genomfört i för attförsöka skydda konsumentena kommer att slås sönder.ÅtgärderInför köpfrid!Köpfrid är ett begrepp som i sin bok ''Lärobok för 80-talet''.Miljöpartiet de Gröna införde begreppet i sitt ekonomiskaprogram 1985, som en del i arbetet att göra samhället meraresurssnålt samt att frigöra medborgarna fråninformationstvång.Köpfrid innebär bland annat medvetna steg att minskaden materiella förbrukningen i vårt samhälle,att vi iSverige respekterar människor och deras behov av ro ochatt de inte sköljs över med köpbudskap och erbjudanden,att vi har laglig rätt att få den produktinformation, som vivill ha när vi vill ha den,att de Gröna vill attföretag, Posten och andra offentliga institutioner inte skallha rätt att sälja adresser och annan information, som ärunderlag för direktreklam till medborgare och hushåll,attkommersiell reklam starkt begränsas på offentligaplatser,att dagstidningars huvuduppgift att förmedlakunskaper och uppfattningar sätts i centrum,attkommersiell reklam i massmedier inte skall främjakönsdiskriminering, rasism och resursslöseri,att vi inteskall behöva köpa det som vi inte vill ha -- nej tillköptvång,att de Gröna vill attproduktinformationen och konsumentvägledningen skallreformeras och göras till en nationell angelägenhet. Denbör byggas ut. Strävan skall vara att det i varje kommunskall finnas ett eller flera ställen dit medborgarna kankomma eller som medborgarna kan kontakta för att få enfullödig, saklig och täckande information om vadmarknaden har att erbjuda och till vilka villkor.En god konsumentvägledning och produktinformationär ett effektivt sätt att snabba på övergången till ettmiljöriktigare, robustare och uthålligare samhälle i balansmed naturen.Praktiska åtgärder för att klara målenProduktinformationRätten att få och möjligheten att fritt ta emotproduktinformationDen kunnige konsumenten är enligt gällande teoriermarknadsekonomins fundament. Kunnig blir man inte avsig själv utan det fordras grundläggande information för attkunna göra de kloka val som fordras av konsumenten för attdenne skall kunna fungera som marknadens styrare.Konsumenten har rätt till produktinformation. Rättentill produktinformation förutsätter möjligheten att få deninformation som konsumenten vill ha. Rätten att fåproduktinformation innebär också rätten att avstå fråninformation. Utbytet av information skall ske påkonsumentens villkor. Rätten till produktinformation ochinformationsmöjlighet är en viktig frihetsfråga. Deninnebär rätten till frihet från informationstvång.Med informationstvång avses det förhållandet att vi allatvingas ta del av köpbudskap trots att vi inte har begärt dem.Vi har informationstvång när direktreklamen kommer ibrevlådan. Vi har informationstvång när vi möterpåtvingade köpbudskap på offentliga platser.Vad är produktinformationDe grundläggande kraven på produktinformationen äratt den skall vara saklig och återhållsam, den skall motverkaresursslöseri och miljöförstöring, den får inte varakönsdiskriminerande och rasistisk, den får inte på ettpåträngande, utmanande eller manipulerande sätt vända sigtill barn och ungdomar under 16 år.Produktinformationen kan utformas och spridas på flerasättDen skall efterfrågas av konsumenterna. Ingen skalltvingas ta emot produktinformation som man inte harbegärt. Den skall nå mottagaren (beställaren) på ett såenergisnålt sätt som möjligt.En rad metoder kan anvisas. Grunden för dem alla är attvi som medborgare och konsumenter skall kunna utnyttjavår rätt till produktinformation när vi själva begär den. Viskall utnyttja våra möjligheter att ta emot information påvåra villkor.Metoder:1. konsumentvägledningDet bör finnas minst ett ställe i varje kommun därsamlad vägledning kan ske. Den skall vara sakligt grundadoch ge konsumenterna möjlighet att välja de alternativ, somger minsta totala resursförbrukning till lägsta kostnad.2. Information på säljplatsenKunderna skall ha tillgång till all relevantvaruinformation med bland annat produktspecifikationer.3. Posten eller annan distributör kan leverera reklam--produktinformation till dem som uttryckligen har beställtden eller på sin brevlåda tydligt har markerat att man vill taemot reklam--produktinformation.Den som vill sprida reklam--produktinformation taransvar för att endast de som har beställt eller på annat sättmarkerat sin villighet att ta emot reklam--produktinformationen också skall få den. Det skall finnasen ''ansvarig utgivare'', som kan ta det juridiskaansvaret om produktinformationen sprids på ett felaktigtsätt eller är osaklig.Kabellagen måste återupprättas, dvs. tillämpas på avsettsätt. Detta innebär att Astrasatellitens sändningar kommeratt falla under kabellagen. kan då inte längre ostörtsända sina våldsinriktade underhållningsprogram medkommersiell reklam. Alla former av arenareklam förbjudstillsammans med spelar- eller deltagarreklam i televiseradeprogram. Kommersiell reklam i television ochrundradiosändning riktade till svensk publik skall inte varatillåten.Kommersiell reklamFunktion och syfteKommersiell reklam innebär att företag sprideruppgifter om sina produkter till tänkbara kunder. Denvänder sig effektivt till utvalda målgrupper ochreklammakarna väljer kanaler därefter. Den skall göra envara eller en tjänst känd för de tänkbara kunderna. Syftetmed den kommersiella reklamen är att se till att ökaförsäljning av en vara eller en tjänst och öka vinsten. Denär ofta könsdiskriminerande. Spelar på och utvecklarfördomar.Reklamens kostnader och social snedvridningReklamen kostar stora pengar. Den årliga kostnaden ärenligt ca . Detmotsvarar i genomsnitt och medborgareeller . För en normalfamilj omfem personer rör det sig om ibeskattade pengar. Denna kostnad kommer enligtkonsumentverket att öka kraftigt om kommersielltevereklam tillåts bli sänd till svensk publik. Reklamensköljer över oss vare sig vi vill eller ej. Den gör inga socialaskillnader. Vi drabbas i stort sett av samma kostnaderoavsett ålder, kön eller inkomst. Detta får till konsekvensatt det är de med lägre inkomster som får betala enoproportionerligt hög del av sina inkomster till reklamen.Vi får på så sätt en social snedfördelning avreklamkostnaderna. En kraftigt minskad reklam ochreklamkostnad skulle ge flertalet familjer en så kraftignettolöneökning att vi under borde kunna avståfrån omfattande löneökningar och därmed minskainflationstakten.Reklam som inflationsmotorReklamkostnaderna har ökatväsentligt snabbare än konsumentprisindex. Enligtuppgifter från () harreklamkostnaderna ökat mellan åren 1975 och1988 medan livsmedelspriserna har ökatmed och boendekostnaderna med . Alltenligt konsumentprisindexuppgifterna som totalt steg med185 % under den angivna tiden.Reklamen är en viktig inflationsdrivande faktor isamhället. Detta är speciellt markant under enhögkonjunktur med kapacitetsbrist inom näringslivet.Reklamen har till syfte att öka varuomsättningen. Eftersomsvensk industri arbetar för högtryck måste den ökandevaruefterfrågan tillfredsställas genom import. I det läget vetimportörerna att ta ut höga priser. Vi får ökad inflation ochstarkt försämrad bytebalans. En omfattande reklam är etthinder för balansen i ekonomin.Reklam driver fram miljöförstöringenDen otyglade kommersiella reklamens syfte är att ökavaruomsättningen. En ökad varuomsättning leder till ettökat uttag av icke förnybara resurser som t.ex. ochfossila bränslen. De förorsakar miljöförstöring vid sinanvändning, som drabbar våra förnybara resurser. Vi fårsänkt produktionsförmåga i haven, på odlingsmarken och iskogen.ReklamteveRörliga bilder är ett effektivt sätt att påverka människor.Marknadsförarna och deras hjälpare ser därför teven somdet perfekta mediet att nå ut till stora grupper med sinabudskap. Man vänder sig speciellt till barn och ungdomareftersom de inte har samma motståndskraft motköpbudskapen som de äldre. För kommersiell teve --reklamteve -- finns bara ett krav -- den skall gå med vinst. Ireklamteve ser man tittarna som en vara som säljs tillannonsörer och andra som vill marknadsföra produkter isändningarna. Reklamtevens varulager består avsändningstid med ett förväntat antal tittare av olikakategorier.Tittarna är avhumaniserade till att bli delar -- varor -- ien varudistributionskedjaAtt arbeta för reklamteve är att vilja avhumanisera oss.Att acceptera reklamteve innebär inte att yttrandefriheten isamhället ökar. Som medborgare kan vi inte yttra oss meraoch få mera och rikare information med hjälp avreklamteve. Det blir den rike finansmannen, som får merayttrandemakt och bestämmer över säljbudskapens innehåll.Vår roll blir att lyda de köpbudskap som bjuds oss. Vårfrihet blir att rösta med plånboken. Ju mer vi röstar på deteleviserade varorna ju mera makt ger vi den rike mannen.Detta har inget med yttrandefrihet att göra. Det är ipraktiken dess motsats eftersom människors tid kommer atttas upp av kommersiell reklam och de dåliga program medtonvikt på underhållningsvåld, som omger reklaminslagen.Erfarenheterna från utlandet förskräcker. Vi vet vadsom har hänt i och i med ett våldsamtutbud av våld och porr. Det är den råhetens frihet somkommer att erbjudas våra barn och barnbarn genom ettreklamtevestyrt programutbud.Lagstiftningshinder finns inte på det kommersiellaområdetNågot hinder att lagstiftningsvägen begränsakommersiell reklam eller andra marknadsinriktadeåtgärder finns inte eftersom yttrandefrihet inomnäringsverksamhet saknar särskilt skydd i svensk rätt.Regeringsformens regler om grundläggande fri- ochrättigheter avser att skydda medborgarna, dvs. enskildapersoner och inte aktiebolag och andraföretagsorganisationer. Det föreligger således inte någothinder mot att utforma synnerligen långtgående regler förinnehållet i kommersiella yttranden.Skatt på kommersiell reklamFör att dämpa den omfångsrika och dyra kommersiellareklamen föreslår de Gröna att reklamskattenfördubblas. Eftertextannonser i dagstidningar och liknandepublikationer betraktas som produktinformation och skalldärför vara befriad från reklamskatt. Därför begärMiljöpartiet de Gröna en ny presstödsutredning.SamhällsinformationDen kommersiella reklamen är väsensskild frånnödvändig samhällsinformation från stat, landsting,kommun, politiska partier och ideella föreningar och andraorganisationer, som verkar utan kommersiella avsikter.Samhällsinformation som sålunda inte är av kommersiellnatur berörs från och med nu inte i denna motion.ProduktredlighetProduktspecifikationerProduktspecifiktionerna skall innehålla:1. Egenskaps- och funktionsbeskrivning 2. KontrollmetodsbeskrivningDessa utgör grunden för kontrollen av redlighet ihandeln med varor. Att använda produktspecifikationer ärett vanligt sätt att göra affärer inom industrin och handeln.De ger stadga åt affärerna och en rättslig grund för att klaraavtalsbrott. Det finns ingen rimlig anledning att inte dennaaffärsmässigt goda princip inte också skulle vara tillämplig irelationerna mellan konsumenter och säljare.För den internationella handeln ärproduktspecifikationer av avgörande betydelse.