mot · GE02N25 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Regeringen lämnar i den s.k. tillväxtpropositionen ingetförslag till hur beredskapsplaneringen inom elförsörjningenbör hanteras efter bolagisering. Regeringenavser att återkomma i frågan i en särskild proposition omenergiberedskap . Det är positivt att regeringenlägger sådan vikt vid beredskapsfrågorna att man villbehandla dem i en särskild proposition.Elförsörjningen är en verksamhet som har avgörandebetydelse för hela samhällets funktion. Elavbrott ärbesvärande redan under fredsförhållanden. I ettberedskapsläge kan sådana avbrott bli både långvariga ochomfattande om inte lämpliga åtgärder vidtagits i fredstid.Den beredskapsplanering som sker inomelförsörjningen under ledning har mångårigtradition och genomförs på ett seriöst och verksamhetsnärasätt. Genom att verksamheten har formen avbranschsamarbete, så visar de olika energiföretagen denrespekt för beredskapsfrågorna, som krävs för att lämpligaåtgärder skall vidtas och att en god handlingsberedskapskall upprätthållas. Det är av stor betydelse attberedskapsfrågorna inom elförsörjningen ägnas tillräckliguppmärksamhet även så att det nuvarandeengagemanget inom branschen bibehålls.Sammanslagningen av styrelsen för teknisk utveckling(STU), statens industriverk (SIND) och statens energiverk() till en gemensam myndighet för näringslivsfrågorkan vara ett sätt att skapa förutsättningar för att hanteradessa frågor på ett mer samlat sätt än vad som varitmöjligt.Då det gäller beredskapsfrågorna inom den nyamyndighetens verksamhetsfält så finns tre olikamyndigheter inblandade: överstyrelsen för civil beredskap(ÖCB) för industriell varuförsörjning, för bränslenoch drivmedel samt för elförsörjningen.Dessutom finns en särskild myndighet för hantering avspeciella åtgärder för att fysiskt skydda kraftanläggningar,(). Underkris-, beredskaps- och krigsförhållanden tillkommerytterligare myndigheter: elförsörjningsnämnden (EFN),som övertar uppgifter, samt bränslenämnden(BN).När det nu övervägs en ny struktur för de uppgifter somhandhas av STU, SIND och finns det anledning attäven se över hanteringen av beredskapsplaneringen.Utöver de administrativa förändringar som en eventuellsammanslagning av de tre verken innebär, så sker ävenpraktiska förändringar i samhället. Detta gäller bl.a.energiförsörjningssystemens strukturer. Så torde t.ex. denframtida utbyggnaden av naturgasoch fjärrvärmenätinnebära att påtagliga likheter uppstår mellan dessaenergisystem och elförsörjningen. Dessutom är det i deflesta fall samma företag (energiföretag) som är verksammainom alla dessa energiområden.De kompetenser som krävs för beredskapsanpassninginom elförsörjningen kanske med god effekt kan användasför motsvarande uppgifter inom naturgas- ochfjärrvärmesystemen om dessa försörjningssystem inordnas inågon form av gemensam funktion -- ledningsbundenenergi. hanteras beredskapsfrågor för naturgas ochfjärrvärme av som anser att alla beredskapsfrågorinom energifunktionen bör sammanföras till en myndighetmedan anser att en delning av planeringsansvaretpå två myndigheter borde vara att föredra.Det finns således ett antal olika alternativ för hurberedskapsplaneringen kan ledas och samordnas.För att åstadkomma en tillräckligt bred belysning avdessa komplexa frågor bör därför en särskild utredninggöras. Med hänsyn till att problemen spänner över ett störrefält än enbart energifunktionen så bör utredaren intehämtas från något av de två nu direkt inblandade verkenSTEV och Vattenfall.För att bibehålla den nuvarande höga beredskapsnivåninom elförsörjningen är det nödvändigt att utredningengenomförs så snabbt att beslut kan fattas . Ensenareläggning av beslutet kan medföra risk för att värdefullkompetens för och kontinuitet inom beredskapsplaneringengår förlorad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning av fråganom beredskapsplanering för energiförsörjningen.