mot · GE02Ju35 · 1991-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:118 Förslag till lag om särskild kontroll av vissa utlänningar, m.m. InledningAll terrorism måste fördömas av världssamfundet.Skyddet mot terrorhandlingar måste vara en prioriteraduppgift för såväl den politiska som den polisiära ledningen ivarje enskilt land. Rädslan för terrordåd får dock aldrig bliså stor att terrorister därigenom direkt eller indirekt nårsina syften. Bekämpandet av terrorism får inte hellermedföra att oskyldiga människors rättssäkerhet sätts påspel.Terroristlagstiftningen i tillkom efter denallvarliga flygkapningen på Bulltofta flygplats 1972.Lagstiftningen var från början tillfällig och förlängdes årsvismen delar permanentades delvis senare.Regeringen föreslår nu en ny lagstiftning. Väsentligadelar föreslås utgå, nämligen reglerna om kommunarrestoch det s.k. organisationsrekvisitet. Det medför en till vissadelar förbättrad rättssäkerhet. Vi menar dock attregeringen hade bort angripa problemet mer principiellt.En grundläggande fråga, som inte ställs i propositionen,är huruvida det är förenligt med rättssäkerheten attinskränka människors frihet i allmänpreventivt syfte.Skyddet för den enskildes privat- och familjelivgaranteras enligt den europeiska konventionens artikel 8:1.Inskränkningar av dessa rättigheter får äga rum bl a medhänsyn till förebyggandet av oordning och brott (artikel8:2). Sådana inskränkningar får emellertid inte skediskriminerande enligt artikel 14. Det kan därförifrågasättas, huruvida lagförslaget står i överensstämmelsemed artikel 8, jämfört med artikel 14, eftersominskränkningar av nu nämnt slag uteslutande kan kommaatt drabba vissa utländska medborgare.Behövs det en särskild terroristlag?Det finns flera olika situationer då behov av en särskildterroristlag kan aktualiseras som t ex:vid bedömning avfrågor om utvisning av särskilt farliga personer som begåttbrottvid bedömning av frågor om beviljande av asylisäkerhetspolisens allmänna spaningsarbete eller den öppnapolisens spaningsarbete rörande redan begångna brott.Det är uppenbart att fall ett och två kan regleras inomramen för befintliga lagar, framför allt utlänningslagen.Syftet bakom att ha en särskild ''terroristlag'' är därförframför allt knutet till säkerhetspolisens och den öppnapolisens arbete. Vi koncentrerar oss därför vid denna fråga.Oavsett om man kommer fram till att en särskildterroristlag behövs eller inte, borde det vara en självklarhetatt samma regler om tvångsmedel m.m. skall gälla såväl försvenska medborgare som för utländska. Om vi förutsätteratt det finns ett reellt hot som kan avvärjas medlagstiftningen och att detta hot är så starkt och så allvarligtatt även långtgående inskränkningar i grundläggande fri-och rättigheter kan tillåtas, måste rimligtvis alla medeltillåtas för att avvärja hotet oavsett om den som står förhotet har svenskt medborgarskap eller ej. Om hotet inte ärså starkt att inskränkningar i fri- och rättigheter ärberättigade måste rimligtvis regeringens lagförslag avslås.Något mellanläge som skulle gälla utländska men intesvenska medborgare har vi svårt att se en motivering för.Vilka utlänningar skall omfattas?Den grupp som avses omfattas av lagen avgränsas viaolika myndighetsbeslut. Kriterierna för dessa beslutbeskrivs i propositionens avsnitt 2.5, 2.6 och 2.7. Dessakriterier är inte så precisa och avgränsade som det måstekrävas av integritetskränkande regler. Vi är ocksåtveksamma till om de forumregler som föreslås är iöverensstämmelse med grundläggande medborgerliga fri-och rättigheter, såsom dessa kommit till uttryck i såvälsvensk grundlag som om demänskliga rättigheterna.När det gäller kriterierna håller vi med svenskaavdelningen av internationella juristkommissionen, som isitt remissyttrande efterlyst mer ''handfasta'' rekvisit.Beträffande forumreglerna måste en bedömninggöras av reglernas överensstämmelse med svensk grundlagoch . Bestämmelser om utvisning avpresumtiv terrorist bör ingå i utlämningslagen.Särskilda tvångsåtgärderRegeringens lagförslag innebär att särskildatvångsmedel kan vidtas mot vissa utlänningar. En fråga sominte belyses tillräckligt i propositionen är i vilkenutsträckning polisen -- och därmed även säkerhetspolisen --med redan befintliga allmänna regler i (RB) kan vidta tvångsmedel som i tillräcklig utsträckninggaranterar ett effektivt samhällsskydd.Alla tvångsmedel som föreslås i propositionen har enmotsvarighet i RB. Den avgörande skillnaden är atttvångsmedel enligt RB förutsätter misstanke om att brotthar begåtts. Men redan stämpling och förberedelse tillgrova terrordåd är sådana brott som kan innebära rätt tillmycket långtgående tvångsåtgärder enligt RB. Vi anser attdet måste ställas avsevärt högre krav på den redovisning avi vilka situationer de föreslagna tvångsmedlen kan tillgripasutöver vad som redan gäller enligt RB. Inget i detredovisade beslutsunderlaget ger någon grund för att deföreslagna reglerna är nödvändiga.I förarbetena till propositionen redovisas rättsläget i ettflertal europeiska länder. Det framgår att den svenskalagstiftningen vad beträffar speciella tvångsmedel gällandeutländska medborgare inte har någon motsvarighet i deundersökta länderna. I alla lagtekniska sammanhangbetonas vikten av att den svenska lagstiftningen anpassas tillframförallt nordisk men även europeisk lagstiftning. Dennaprincip frångås genom regeringens proposition. Vi finneringen anledning till att ska ha en unik lagstiftning pådetta område. Motivet som anges i förarbetena, att Sverigehar en ''liberal praxis i asylfrågor'', torde knappast längrevara aktuellt. Argumentet saknar dessutom all relevans.Den parlamentariska insynenI propositionen framhålles att behovet av riksdagensinsyn och kontroll tillgodosetts genom regeringens årligaredovisning till av terroristbestämmelsernas ochspaningslagens tillämpning. Vi delar inte dennauppfattning. Att hävda att den kortfattade redovisningenskulle utgöra någon som helst parlamentarisk kontroll är enstark överdrift. Om ska ha en reell insyn måstefrågan om formerna för denna närmare utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionen, utom såvitt gällerupphävandet av lagen (1989:530) om åtgärder för attförebygga våldsdåd med internationell bakgrund(terroristlagen),2. att vid avslag på yrkande 1 beslutar ge lagenom särskild kontroll av utlänningar sådan lydelse att någrasärskilda tvångsåtgärder inte kan tillgripas mot utlänningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den parlamentariska insynen.