ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub213 · 1991-01-25 00:00:00 — Främmande språk på lågstadiet I det nya som växer fram blir det nödvändigt attha goda språkkunskaper. Den som tidigt grundlagt uttal ochlärt känna ett språk har avsevärt bättre förutsättningar attlära sig ett språk ordentligt än den som inte haft möjlighetatt ta reda på de receptiva tidiga skolåren. I all synnerhetär det viktigt att vi svenskar som inte har något av de storaeuropeiska språken som modersmål försöker grundlägga enbred språkförståelse i de stora språken i . Det är fulltmöjligt att få en hel del kunskaper om ett språk långt innanman är mogen för normala språkstudier med grammatik ochglosor. Det är slöseri med tid att inte låta en del av den leksom ändå sker på lågstadier ske på ett främmande språk.EFU, den europeiska kvinnounionen, den moderatakvinnoorganisationen i beslutade att i alla 16medlemsstater verka för att barn skall börja bekanta sigmed nya språk från första klass. Detta bör ske i former sompassar respektive åldersgrupp det vill säga i form av lek,dans, sagoläsning, video, film etc.Även om inte fullständiga ideala lärarkrafter för ensådan språkutvecklande verksamhet kan åstadkommassamtidigt över hela landet, bör ändå de skolor som klarar attfå fram någon form av lågstadieverksamhet på främmandespråk få möjlighet att pröva en sådan. I vissa fall kanlågstadielärare själva visa videor, sjunga visor från band etc,i andra kan man få tag i en utländsk student ellerstudieförbundslärare per vecka.Regeringen bör ta fram förslag till undervisning/lekavpassad för lågstadiet att bedrivas på försök i de skolorsom är intresserade av att på detta sätt stimulera barnensspråkintresse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillspråkfrämjande försöksverksamhet för lågstadiet.
mot · GE02Ub214 · 1991-01-25 00:00:00 — Varje termin har 22 omsorgstagare från ,, och samt Malmöstad möjlighet att söka till Lanthushållsskolan iHammenhög.Där går man en hemteknisk specialkurs under en ellertvå terminer för att efter kursens slut kunna klara sittboende, sin hygien och sin fritid lite bättre ochförhoppningsvis bli mindre beroende av hjälp från anhörigaeller personal.Skolan drivs av utbildnings- och kulturnämnden iKristianstads län och har under precis fungerat somskola för enbart utvecklingsstörda. Fram till l969 var det en''vanlig'' lanthushållsskola, men med sviktandeelevunderlag blev den nedläggningshotad och måste sökasig nya vägar.Att gå ''på '' är populärt och många kanmed glädje se tillbaka och minnas sin tid i Hammenhög.Eleverna som söker hit ska vara minst 2l år -- det finns sedaningen åldersgräns uppåt.Till en början kunde man bara söka hit en gång, menbehoven har ändrats. Många kommer tillbaka för att gå enandra termin och andra går två terminer i direkt följd.För många hemmaboende vuxna och deras anhöriga kansteget ut från hemmet vara svårt. Ett sätt är att börja medkursen i där man lär sig laga enkel mat,planera matsedel, göra inköp, sköta sin tvätt, städa ochhålla snyggt på sitt rum, bo i egen lägenhet och inte minstatt sköta sin hygien.EkonomiLandstingen betalar kursavgift för sina respektive elevertill . Avgiften har varit tregånger den interkommunala avgiften vilket i dagens prisermotvarar /dygn. Det planeras för enhöjning av denna avgift så att den blir drygt 400kronor/dygn.Hemlandstinget tar ut en kostavgift av eleven. Elevernafår med sina s k fickpengar betala sina nöjen, resor isamband med dessa, hemresor i samband med loven,material till sina studiecirklar liksom cirkelavgifterna samtandra personliga utgifter.Under goda tider har statsbidrag utgått enligt normenför specialkurs, dvs tretton elever i en klass, och sedan harKristianstads län spätt på med egna medel så att sex eleverkan ingå i varje grupp. En större grupp klarar man inte närdet gäller praktisk träning som matlagning, tvätt ochklädvård samt praktisk bostadskunskap.Lanthushållsskolan i är i stort settensamma i landet om den här formen av undervisning. Föratt kunna fortsätta sitt viktiga arbete behöver skolan fortsattstatsbidrag, helst lika mycket som utgår för undervisninginom särskolan. Alla eleverna på skolan är före dettasärskoleelever. Några elever har gått i skola.Verksamheten i är uppskattad i vida kretsar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undervisningen för vuxnautvecklingsstörda på lanthushållsskolan i .
mot · GE02Ub216 · 1991-01-25 00:00:00 — Ämnet idrott i gymnasieskolan För intagning till högre utbildning måste man omplatserna inte räcker till göra ett urval bland de behörigasökande. För detta urval finns särskildapoängberäkningsregler. Som huvudprincip kan sägas räknar fram ett medelvärde av betygen i samtligaobligatoriska ämnen i avgångsbetyget.Om det sedan visar sig att betyget i idrott/gymnastik ärlägre än eller lika med det framräknade betygsmedelvärdetskall det inte räknas med. Det kan naturligtvis finnas skälför ett sådant synsätt. Emellertid är det av mycket stortvärde att man som ung lär sig att sköta och hålla sin kropp itrim. Gymnastik medverkar till att den allmännaprestationsförmågan höjs och främjar en ändamålsenligarbetsteknik. Dessutom har gymnastik en allmäntkroppsutvecklande uppgift.Ämnet gymnastik/idrott har dessutomutvecklats till att bli mer av idrott och idrottsprestationer änren gymnastik. Ämnet heter för övrigt idrott . Igrundskolans läroplan anges bland målen för ämnet idrottföljande: ''Genom undervisningen skall eleverna lära kännagrundformerna för rörelse och tillägna sig ett funktionelltrörelsesätt. De skall få möjlighet att uppleva rytm, att irörelse uttrycka känslor och sinnesstämningar samt attutveckla sin självtillit och skapande förmåga. Eleverna skallskaffa sig kunskaper om riktiga arbetsställningar ocharbetsrörelser.'' Trots att målen i läroplanen pekar på attgymnastiken skall ha en given plats i undervisningen, tycksfristående gymnastik knappast förekomma på lektionerna.I stället ägnas dessa mest åt bollspel.I en rapport om idrottsämnet i gymnasieskolan iHallands län påpekas med skärpa att det moment som fården allt överskuggande tidsmängden är bollspel. Igymnasieskolan tillämpas en ny kursplan för idrott /90. Däri ingår träningslära, ergonomi ochhälsa, idrottsaktiviteter, rörelse, rytm och dans samtfriluftsliv. Man kan konstatera att kursplanen förgymnasieskolan i och för sig är bred och varierande men att eleverna skall få mer undervisning i gymnastikkrävs en uppstramning av ämnet. Det skulle kunna ske t.ex.genom att kursplanen anger att varje idrottslektion bordeinledas med en uppvärmning bestående av friståendegymnastik. Ämnet idrott/gymnastik borde därför lyftasfram som ett värdefullare ämne än som görs i dag.Med hänsyn till att förslitningsskador blivit allt vanligarei arbetslivet och åldern för förtidspensionering sjunker, kanman fundera över om det är möjligt att göra gymnastikenvärdefullare i skolan och därmed eleverna bättre rustade förarbetslivet när de slutar skolan. I varje fall kan mankonstatera att poängräkningsreglerna för ämnet idrott gerfel signal till unga människor. Dessa kan lätt uppfatta det såatt gymnastik inte är ett viktigt ämne. Av dessa skäl bordedet göras en utvärdering av gymnastikbetygets betydelse förelevernas motivation och ambition i ämnet idrott. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av gymnastik ochgymnastikbetygets betydelse.
mot · GE02Ub217 · 1991-01-25 00:00:00 — Skolans ansvar inom missbrukspolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So215 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans ansvar att förebygga attungdomar får missbruksproblem.
mot · GE02Ub218 · 1991-01-25 00:00:00 — I finns nu flyktingar med uppehållstillstånd frånmånga länder och världsdelar. Det medför ökade krav pådet svenska utbildningsväsendet. Utbildning i svensksamhällskunskap är frivillig, om man är invandrareöver skolpliktig ålder. Denna utbildning sker bl.a. inomgrundvux, komvux, olika studieförbund och folkhögskolor.Många invandrare, kanske mest från , hargenerellt sett en dålig skolunderbyggnad om man jämförmed den svenska grundskoleutbildningen. Detta kan beropå att invandrarna i många fall har en avvikandestudietradition, där skolan kommer i andra hand. Iförlängningen blir resultatet, att man då i väljer attarbeta och försörja sig framför att studera.Självfallet finns det många invandrare som väljerutbildning ''den frivilliga vägen'', kanske rent av enmajoritet gör så, men utbildning är enligt motionärernasmening både en rättighet och en skyldighet.Tyvärr kommer signaler från olika delar avnäringslivet som säger, att det finns problem med dåligtutbildad arbetskraft. Det är olyckligt för samhället i stort,men framförallt för de drabbade individerna.Utslagningsmekanismerna slår givetvis särskilt hårt motdem med bristande utbildning. Med denna medvetetfrivilliga utbildningspolitik håller vi nu på att återskapa och dåligt utbildat folkgrupp När vi under många årutbildat hela svenska folket i , vuxenutbildningetc. bör vi inte återgå till att öka utbildningsklyftan mellanolika grupper i samhället. Detta kan inte vara förenligt medett rättvist och någorlunda jämlikt samhälle.Utbildning är och förblir en rättighet, men borde ocksåvara en skyldighet, om man vill bli en fullvärdigmedborgare. Naturligtvis måste denna grundutbildningskapa ett regelsystem vad gäller åldersgränser, studietid,utbildningens innehåll etc. för att säkerställa en nationellhandlingslinje.Att denna fråga möjligen är kontroversiell och medförstora praktiska problem får inte innebära, att ett etableratpolitiskt parti blundar för verkligheten.Alla vuxna invandrare som saknar motsvarandeutbildning från sitt hemland borde aktivt erbjudas enutbildning motsvarande här i . Det ärmycket olyckligt att inte med alla medel motverka klyftor,när det gäller att skapa och behålla en hög folkbildning.Detta motverkar utslagning och ökar möjligheterna för våranya svenskar att skapa sig en framtid i och göra ensamhällsinsats i sitt nya hemland. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attett konkret förslag skall utarbetas hur generell utbildningför invandrare kan förverkligas.
mot · GE02Ub219 · 1991-01-25 00:00:00 — bör bli en av de regionala lokaliseringsorter somplaneras inom ramen för det framtida institutet förhandikappfrågor i skolan.I finns bl.a. Birgittaskolan som är landets störstaspecialskola för döva och hörselskadade. Dessutom finnsEkeskolan som är statlig specialskola för synskadade ochblinda elever med tilläggshandikapp och statens endaRiksgymnasium för döva och hörselskadade.Det kan också nämnas en rad andra verksamheter:daghem, specialkurser i gymnasieskolan, statligaläromedelscentraler och konsulenter för elever medhandikapp.En omfattande kunskapsbank finns vid regionsjukhusetsaudiologiska klinik, vid barnneurologiska avdelningen ochögonkliniken, liksom habiliteringen vid Halltorpshemmet.Örebro har också en av landets största tolkcentraler fördöva.Vid högskolan planeras särskilda kurser, bl.a. iteckenspråksutbildning. planerar attanvända flyktingförläggningen i somcentralförläggning för döva och hörselskadade.Av ovanstående sammanställning framgår att länhar en unik kompetens vad gäller handikappfrågor i skolan.Diskussioner pågår om inrättande av ett framtida institutför handikappfrågor inom skolväsendet. Det finns skäl attredan nu konstatera att skulle bli en mycket lämpliglokaliseringsort för detta institut.De verksamheter och den kompetens som finns i Örebroger bl.a. mycket goda förutsättningar för rekrytering avpersonal, utveckling och forskningsarbete samt ett effektivtsamspel mellan berörda huvudmän, stat--landsting--kommun. Direktiv bör ges till utredningen att särskiltstudera läns förutsättningar att ta emot institutet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktiv till den utredning sompågår inom att särskilt studera Örebroläns förutsättningar att bli lokaliseringsort för ett inom skolväsendet.
mot · GE02Ub220 · 1991-01-25 00:00:00 — Informationen i skolan om sexuellt överförbara sjukdomar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So420 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser förvidareutbildning av lärare och information till elever omHIV och andra sexuellt överförbara sjukdomar.
mot · GE02Ub221 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So223 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att särvuxutbildningen måstekomma alla berättigade till del (rubrik 7),2. att beslutar att särvux även skall omfattaundervisning på träningsskolenivå och att vuxna även skallfå delta i yrkessärskolan (rubrik 7).
mot · GE02Ub222 · 1991-01-25 00:00:00 — har flera viktiga steg tagits för attförbättra olika trafikantgruppers säkerhet. Resultaten harheller inte låtit vänta på sig. Mer finns dock att göra för attförebygga olyckor i trafiken.Årligen rapporteras stigande antal olyckor i trafiken,särskilt i samband med den årliga skolstarten. Enligtofficiell statistik från och trafiksäkerhetsverket dödaseller skadas 1 700 barn i trafiken.En viktig trafikantgrupp som ännu inte fått ta del av deförbättringar som trots allt gjorts är barn och ungdomar.Detta trots att denna grupp tillhör de absolut mest utsattabland de oskyddade trafikanterna.Inte minst av denna anledning har skolan ett särskiltansvar för barnens och ungdomarnas trafikfostran. Skolansroll i trafikutbildningen understryks också i LGR 80. Varjerektorsområde ansvarar för att planera in någon form avtrafikundervisning. Men det faktum att trafiken inte ärnågot egentligt ''skolämne'' medför tyvärr stora skillnader iundervisningen mellan olika rektorsområden och t.o.m.mellan olika skolor.För att motverka detta krävs att det kommandeskolverket vidtar åtgärder som tydligare markerar skolansansvar för barnens och ungdomarnas trafikutbildning. Entrafikantutbildning inom skolan ram bör syfta till attfortlöpande ge eleverna ökade kunskaper och färdigheter. Iprincip bör utbildningen leda fram till kunskapermotsvarande ett ''mopedkörkort'' under högstadiet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkretisering av målen förtrafikantutbildningen i skolan,2. att hos regeringen begär att det nyaskolverket får i uppdrag att verka för att varje elev igrundskolan får ta del av en kontinuerligtrafiksäkerhetsundervisning som syftar till att öka elevensförmåga att klara sig i trafiken.
mot · GE02Ub223 · 1991-01-25 00:00:00 — Statsbidragen till de estniska skolorna De två estniska skolorna i och harmed motiveringar från flera statliga utredningartillförsäkrats en viss ekonomisk stabilitet genom att statengaranterat att täcka så gott som hela lärarlönekostnaden.Den senaste utredningen i ärendet SOU 1981:34,uttalade att statliga bidrag till de estniska skolorna iGöteborg och skulle utgå av lönekostnaden inklusive sociala kostnader förlärare och skolledare. I regeringens proposition 1982/83:1,om skolor med enskild huvudman m.m. förordadesutredningens förslag, vilket senare antog (UbU1982/83:10).Under senare år har dock detta riksdagsbeslut omstatsbidragens andel av kostnaderna urholkats. För estniskaskolan i innebar detta för /90, attstatsbidragen täckte av lönekostnaderna som uppgick till . Statsbidragen uppgick till endast 597 300 kr.Enligt budgetpropositionen 1990/91 föreslås bl.a. attstatsbidragen till de estniska skolorna tills vidare skall'frysas på 1990/nivå''. Detta gör situationen heltohållbar för de estniska skolorna. Först låter staten sittbidrag avlägsnas alltmera från det ursprungliga beslutet om99% täckning av lärarlönekostnaderna, för att nu frysa detvid den nuvarande låga nivån, ca 70%.Anledningen till urholkning av statsbidragen ärskolöverstyrelsens tillämpningsförordning (SÖ-FS1989:75). beslut har därmed frångåtts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avbestämmelserna för bidrag till de två estniska skolorna såatt beslut om statsbidragens andel kanupprätthållas.
mot · GE02Ub224 · 1991-01-25 00:00:00 — Hemkunskap ingår i undervisning därföratt eleverna skall få förutsättningar att rationellt och isamverkan ekonomiskt planera boende och skötsel av hem,mathållning, kläder, hygien och hushållsekonomi. Elevernaskall även lära sig inse betydelsen av hushållning medpersonliga och gemensamma resurser. Undervisningenunder ämnet hemkunskap sker i kost, hygien, miljö,konsumentekonomi samt samlevnad.I ämnet konsumentekonomi står det bl.a. att det skallske på alla stadier samt att eleverna skall få lära sigekonomisk planering utifrån tillgängliga resurser, attberäkna och jämföra kostnader samt betalningsformer.Ett antal mål för undervisningen i hemkunskap räknasupp. Som mål för konsumentekonomi står att eleverna skalllära sig tolka och jämföra konsumentinformation, göraberäkningar och bedömningar och redovisa dem.Tyvärr är det alltför ofta så i dagens grundskola och ävengymnasieskola, att undervisningen i konsumentekonomiinte är så omfattande som den borde vara. Detta ärallvarligt med alla de ekonomiska fällor som lån,avbetalningsköp och kontokortsköp kan bli.Kronofogdemyndigheten har i sin förebyggandeverksamhet gjort upp informationsmaterial som deanvänder i sin alltmer ökande förebyggande verksamhet.Inom vissa skolområden har kronofogden nått bra ut medsin information och har en omfattande verksamhet främst igymnasieskolor. Tyvärr är det fortfarande ofta så attgrundskolan inte nås av denna myndighets utmärktaförebyggande verksamhet.Kronofogdens informationsmaterial har rubriken ''Tainte på dig mer än du orkar'' och berättar historien omLennart och . Vi får se vad som händer när Lennartoch får sitt första hyreskontrakt. De tar ett banklånoch köper varor på kontokort. köper en bil påavbetalning. Sedan får vi se hur deras intäkter och utgifterser ut under en månad. och börjar fåekonomiska problem och försöker få uppskov frånvärnplikten. får vi se hur ungdomarna fårbetalningsproblem och varför det har blivit så.Kronofogden informerar nu om hur det går till vid enutmätning, exekutiv auktion och avdrag på lönen. Därefterfår vi se hur och blir vräkta från sin bostad.Allra sist går kronofogden bit för bit igenom varför det gickså fel för och anser det vara av oerhörd vikt för dagens ungdom attså tidigt som möjligt få lära sig att hantera sina inkomsteroch utgifter, att före skuldsättning tänka igenom sinekonomiska situation. Jag tror många tänker sig för mer änen gång innan de tar ett lån när de får lära sig att t.ex. ettannuitetslån på . med ränta på med en amorteringstid , kostar mer än , när det är betalt. Den presumtivelåntagaren blir säkert ännu mer betänksam när han sedanfår veta att kredit på kontokort blir dubbelt så dyrt.Jag menar därför att det bör ges bättre förutsättningarför ett intimt samarbete mellan våra skolor ochkronofogdemyndigheten i dess förebyggande verksamhetför spridande av grundläggande ekonomisk information tillvåra ungdomar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökat samarbete mellankronofogdemyndigheten och skolan i konsumentekonomi.
mot · GE02Ub226 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So424 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om HIV/aids i skolans sex- ochsamlevnadsundervisning.
mot · GE02Ub227 · 1991-01-25 00:00:00 — År l977 antog () därSverige är medlem ett hälsopolitiskt mål med rubriken''Hälsa 2000''. För att nå detta mål har deeuropeiska medlemsstaterna inom WHO utarbetat enstrategi där de förebyggande åtgärderna utgör engrundläggande del. Här understryker man vikten av att läraut och förankra positiva livsstilar . Det innebär ettansvar för skolan att förmedla kunskap om bl.a. kroppensfunktion, personlig hälsovård samt betydelsen avnäringsriktig kost och allsidig regelbunden fysisk träning.Allt detta är nödvändigt i ett förebyggande hälsoarbete somleder till minskad sjuklighet i en rad sjukdomar som hjärt-kärlsjukdom, tumörer, sexuellt överförbara sjukdomar ochbelastningsskador.I har vi satsat stort på friskvård iolika former där kost och motion intagit en framskjutenplats. Trots detta har motionsaktiviteter bland ungdomarminskat vilket är oroande. Lars-MagnusEngström redovisar i en undersökning att omkring hälftenav alla flickor och 2/3 av alla pojkar är aktiva medlemmar iidrottsföreningar men att deltagandet sjunker undertonåren. Andelen barn och ungdomar som ägnar sig åtidrott utanför idrottsföreningarna -- s.k. spontanidrott --har sjunkit kraftigt och andelen barn och ungdomar sominte alls ägnar sig åt idrott har ökat markant under senareår. Var tredje flicka och var fjärde pojke promenerar inteens. Undersökningar visar dessutom att tonåringar vägergenomsnittligt nästan mer än sedan.Det är därför viktigt att idrottsämnet bevaras ochutvecklas mot ett hälsoämne på skolans alla stadier så attalla ungdomar får kunskap om motionens betydelse och ivilka former man kan motionera utan att för den skullebehöva ägna sig åt tävlingsidrott.En idrottsundervisning med hälsoämnesprofil innebär för elevenen förutsättning för bättre studieresultaten förbättrad hälsa på kort och lång siktkunskaper för attaktivt och meningsfyllt utnyttja fritiden för samhälletmindre produktionsbortfallbesparingar inom vårdområdet för yrkeslivetbättre tränade samt ergonomiskt ocharbetsmiljömässigt mer medvetna individer, vilket leder tillmindre sjukfrånvaro.Med tanke på de positiva effekter en sådan utveckling avidrottsämnet skulle medföra anser vi att det bör utgöra enobligatorisk del av undervisningen och fortsätta attutvecklas mot ett hälsoämne vars huvuduppgift är att få allaelever intresserade av att sköta sin kropp och hälsa samt attskapa ett livslångt intresse för fysisk aktivitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsämnets ställning ochutveckling i skolan.
mot · GE02Ub228 · 1991-01-25 00:00:00 — liberalerna arbetar för en utvidgad ochförbättrad lärlingsutbildning. är det möjligt att erbjudagymnasial lärlingsutbildning inom de yrkesområden därreguljär gymnasieutbildning saknas. Förutsättningen är attdet finns en arbetsgivare som är villig att tecknalärlingsavtal med ungdomen och åtaga sig ansvaret för attlärlingen får den yrkesteori som finns angiven i läroplanen.Dessutom måste facket tillstyrka anställningen. Det statligabidraget till företaget har bestämts av SÖ varjeredovisningsår och gällt /vecka, /år ochhögst i två år.Ibland möter man ungdomar som är absolut avvisandetill att gå på gymnasiet. De kan ha en tämligen klarinriktning mot ett visst yrkesområde där de önskar arbeta.Men på grund av att denna yrkesutbildning finns pågymnasiet i hemorten kan man inte hjälpa dem till enlärlingsplats.Vi anser att detta hinder bör tas bort så att gymnasiallärlingsutbildning kan bli ett verkligt alternativ tillgymnasieskolan och, framför allt, för den gruppen dethandlar om, ett verkligt alternativ till sysslolöshet. Antaletgymnasielärlingar kommer förmodligen ändå inte att blisärskilt stort eftersom det finns hinder inbyggda (lämpligtoch villigt företag, facklig tillstyrkan).Utbildningsutskottet (1989/90:UbU15) påpekar att detinte är motiverat att ta bort begränsningen ''i dagens läge''.Då arbetsmarknadsläget försämrats betydligt sedan dettayttrades, finns det -- som vi ser det -- än störreanledning att följa motionens förslag.Det här handlar alltså om de ungdomar som inte vill gå igymnasieskolan. Ofta träffar man dessa ungdomar iuppföljningsverksamheten. Om de då kunde erbjudaslärlingsplatser fick man också en naturlig kontakt , vilket är synnerligen viktigt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om borttagandet av restriktion föratt bevilja lärlingsutbilning.