mot · GF02Sk21 · 1991-11-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:60 Skattepolitik för tillväxt Innehåll 1. Inledning 4 2. Skattereformen 4 2.1 Fasta spelregler 4 2.2 Utvärdering av skattereformen 5 2.3 Statsfinansiella konsekvenser 6 2.4 Inkomstskatteskalan för arbetsinkomster 6 3. Förmögenhetsskatten 7 4. Arvs- och gåvobeskattningen 9 5. Kapitalinkomstbeskattningen 9 5.1 Reavinstskatt på aktier m.m.10 5.2 Skattesats för andra privata sparformer11 5.3 Ränteavdragsbegränsning11 5.4 Beskattningen av delägare i fåmansföretag12 6. Företagsbeskattningen12 6.1 Allmänna löneavgiften m.m.12 6.2 Socialavgifter på vinstandelsmedel m.m.13 6.3 Skogsvårdsavgiften13 6.4 Räntefördelning13 6.5 Skadeförsäkringsföretag14 7. InledningI propositionen föreslås grundläggande förändringar avden svenska skattepolitiken. Bland annat föreslås attskatten på kapitalinkomster, förmögenheter samt arv ochgåvor sänks kraftigt och i vissa fall helt slopas. Vidareföreslås att den allmänna löneavgiften avskaffas, densärskilda löneskatten sänks samt att skogsvårdsavgiftenavskaffas. I propositionen föreslås också att socialavgifternapå vinstandelsmedel avskaffas.2. SkattereformenSkattereformen är en av de viktigaste strukturellareformer som genomförts i . Deninnebär ökad rättvisa, bättre tillväxt i ekonomin och eneffektivare finansiering av och ökat förtroende förvälfärdspolitiken.Genom skattereformen har en viktig grund lagts för attskattesystemet ska kunna fungera som ett instrument ifördelningspolitiken. Förutsättningarna för en långsiktigtillväxt i ekonomin förbättras genom en effektivareanvändning av arbete och kapital. Generellt gynnarreformen sparande medan hushållens skuldsättning ochspekulation i olika former motverkas. Även detta förbättrarekonomins funktionssätt.De övergripande målen med skattereformen är: attfinansiera den gemensamma välfärden att påverkaresursanvändningen på ett samhällsekonomiskt effektivtsätt att påverka fördelningen av disponibel inkomst på ettutjämnande och rättvist sätt.En mer likformig och neutral beskattning har gjort detmöjligt att kraftigt minska inkomstskatten samt kraftigtsänka skattesatserna på kapital och företag. En merlikformig beskattning har undanröjt den viktigaste orsakentill den tidigare omfattande skatteplaneringen.Med mer likformiga skatter har statsskatten kunnatavskaffas för huvuddelen () av skattebetalarna. Dessa betalar numera endastkommunalskatt (genomsnittligt ). I inkomstskikten ca 60 000--betalar man inte ens hela kommunalskattengenom tillkomsten av det särskilda grundavdraget. Varsjunde skattebetalare betalar dessutom i statsskatt på inkomster över ca . Härigenom bibehålls ett progressivtinslag i inkomstbeskattningen för de högstainkomsttagarna.2.1 Fasta spelreglerBehovet av fasta spelregler inom ekonomin brukar oftabetonas av näringslivet. Men sådana är också viktiga förhushållen för att de på ett rimligt sätt ska kunna planeralångsiktigt. För att så långt möjligt skapa förutsättningar fören över bestående skattereform gjordes enöverenskommelse över blockgränserna mellansocialdemokraterna och liberalerna.De förändringar i skattesystemet som regeringen nuföreslår innebär att man rubbar den viktiga skattemässigabalansen mellan arbets- och kapitalinkomster. Ett viktigtfördelningspolitiskt mål för skattereformen var atthöginkomsttagare skulle betala sina egna skattesänkningar.Efter regeringens förslag och med oförändrad skatteskalauppfylls inte längre denna förutsättning.Förslagen om sänkt kapitalbeskattning, uppskjutenbarnbidragshöjning, utvidgade kvittningsmöjligheter förkapitalinkomster, slopat ränteavdragstak, utvidgademöjligheter för ägare av fåmansbolag att ta ut lågbeskattadekapitalinkomster samt sänkningen av investeringsbidragentill bostadsbyggandet är exempel på regelrätta brott motskatteöverenskommelsens grundprinciper.Någon analys av på vilket sätt förslagen leder till tillväxteller innebär en internationell anpassning av de svenskaskatterna ges inte. Huvudsakligen präglas förslagen avförhoppningar om ökad tillväxt. Syftet verkar vara attensidigt gynna kapitalägarintressena.2.2 Utvärdering av skattereformenInför skattereformen gjordes omfattande ekonomiskastudier och analyser av de samhällsekonomiska effektersom kan bli resultatet av olika förändringar avskattesystemet, t.ex. av sänkta skattesatser eller meralikformiga skatter. gjorda analyser (se bl.a. SOU1989:33 och prop 1989/90:110) visar på relativt måttliga såkallade utbudseffekter av olika skattesänkningar.Regeringens förslag innebär att kapitalägarna ska fåstora förmåner för att arbeta och åstadkomma mer. Vanligalöntagare ska uppenbarligen uppnå motsvarande resultatgenom att drabbas av kraftiga försämringar. Det är enpolitik som leder till ökade orättvisor, skärpermotsättningarna och skapar kompensationskrav hos storagrupper. Det är en politik som är samhällsekonomisktineffektiv och som undergräver finansieringen av dengemensamma välfärden.Många av regeringens förslag minskar i stället för att ökatillväxten. Finansieringen av skattesänkningarna försämrarhushållens köpkraft. Flera av förslagen, t ex försämringarnaför boendet, försvagar ytterligare konjunkturläget inombyggsektorn.Effekterna av regeringens olika skatteförslag kansammanfattas sålunda:Förslagen innebär att den totalaproduktionen minskar bl.a. genom förslagen om dyrarebostadsbyggande och högre boendekostnader.Flera avförslagen är regressiva till sin effekt. De gynnar kraftigthöginkomsttagare med stort sparande och betydandeförmögenheter.Förslagen minskar hushållens ochföretagens möjligheter att planera sin ekonomi ochverksamhet långsiktigt.Förslagen innebär attskattesystemet förändras utan att en grundlig utvärderingännu hunnit göras av skattereformens effekter i olikaavseenden.Det är anmärkningsvärt att regeringen nu vill genomförafundamentala förändringar av skattereformen innan denutvärderingsgrupp som tidigare tillsatts har slutfört sittarbete. Vi anser att det är angeläget att arbetet medutvärderingen av skattereformen bör påskyndas för attutröna om reformen har fått avsedda effekter bland annatvad gäller inkomst- och förmögenhetsfördelningen.Regeringens förslag saknar också en nödvändig analysav den ökande internationaliseringens effekter för densvenska ekonomin och skattepolitiken. Det äranmärkningsvärt eftersom ett stort antal av regeringensskatteförslag motiveras av anpassningskrav gentemot EG.Det mesta talar för att , även vid en EG-anslutning,bör kunna behålla en betydande handlingsfrihet inomskattepolitiken. En sådan analys måste genomföras ochredovisas innan genomgripande förändringar görs i detsvenska skattesystemet.Genom nu redovisade och aviseradeskattesänkningsförslag kommer regeringens politik attundergräva finansieringen av den gemensamma välfärden.Även i detta avseende anser vi att regeringen på ettavgörande sätt bryter upp den överenskommelse som liggertill grund för skattereformen.2.3 Statsfinansiella konsekvenserDe förslag på skatteområdet som regeringen redovisar isin proposition om skattepolitik kommer att påtagligtförsämra statsfinanserna. Vår bedömning är attbudgetunderskottet ökar med en och en halv miljard kronor1991/92, med sex och 1992/93 ochnärmare när förslagen är heltgenomförda.Till detta kommer förslag i andra propositioner om attavskaffa omsättningsskatten på handel med aktier m.m.redan i år, att sänka mervärdeskatten 1992 mer än enligtriksdagens tidigare ställningstaganden etc.Dessa skattesänkningar kommer att leda till en högreräntenivå i , vilket kommer att utgöra en broms påtillväxten. I ett senare skede kommer de att framtvingaingrepp i välfärden med negativa och oacceptablakonsekvenser för inkomst- och förmögenhetsfördelningen.Regeringens förslag är inte förenliga med en ansvarsfullfinanspolitik.2.4 Inkomstskatteskalan ska enligt beslutinkomstskatteskalan för arbetsinkomster justerasautomatiskt. Gränsen för statlig inkomstskatt, den s.k.brytpunkten, ska justeras med hänsyn tillkonsumentprisernas utveckling (KPI) --med tillägg av 2 %.Sedan mitten av 1970-talet har denna typ av justeringargjorts i stort sett för att undvika en ökad skatt pånominella löneökningar. Skillnaden nu är att dennajustering ska ske automatiskt utan krav på riksdagsbeslut.Uppgörelsen med liberalerna omskattereformen är nu bruten. Vi anser oss därmed ocksåförhindrade att föreslå förändringar i denna reform i syftefrämst att återställa den fördelningspolitiska balansen ireformen.En utgångspunkt för skattereformen har varit att den skavara fördelningspolitiskt neutral. Kravet innebär atthöginkomsttagarna genom reformens finansiering skabetala sina egna skattesänkningar. Det är avfördelningspolitiska skäl motiverat att justera brytpunktenmed enbart den så kallade underliggande inflationen, detvill säga KPI-höjningen minskad med den prishöjning somär en följd av skattereformen.Sammantaget innebär denna förändring, i förhållandetill nuvarande regler, att brytpunkten räknas uppmed samma procenttal som används för uppräkning avbasbeloppet, nämligen för . Eftersom lönerna ökarlångsammare (Rehnbergsavtalen) än kommer antalet personer sombetalar statlig skatt ändå att minska för 1992.En sådan justering innebär ökade statsinkomster med ca2,. Som framgår av nedanståendediagram har de föreslagna åtgärderna en brafördelningsprofil när hänsyn tas till nästa års löneutvecklingsåsom den är bestämd enligt de så kalladeRehnbergsavtalen.Diagrammet visar att nettolönen efter skatt ökar mestvid lägre inkomster. Med gällande regler fårhöginkomsttagarna en större nettolöneökning änmellanskiktet. Med vårt förslag blir ökningen i stort settdensamma från en årsinkomst på och uppåt.Nettolöneökning 1992a17p63. FörmögenhetsskattenI propositionen föreslås att förmögenhetsskatten på s.k.arbetande kapital avskaffas samt attförmögenhetsskatten successivt avskaffas fram till 1994.Som motiv för förslagen anför regeringen i huvudsak attskatten hämmar de små och medelstora företagensinvesteringar och tillväxt samt att ett avskaffande av skattenminskar risken för utflyttning från av kapital somannars hade kunnat investeras här.På sikt menar regeringen att slopad förmögenhetsskattger ökade intäkter till staten bl.a. genom ett minskatkapitalflöde till utlandet och en positiv påverkan påföretagandet.Sedan i början av 1970-talet är förmögenhetsskatten påkapital i mindre och medelstora företag betydligt lägre änför andra tillgångar.Skattereformen innebär en kraftig sänkning av skattenpå arbetsinkomster för både löntagare och enskildaföretagare. Dessutom innebär reformen attbolagsskattesatsen och skattesatsen på hushållenskapitalinkomster redan sänkts betydligt. Genomskattereformen har det blivit mycket mindre betungandeför företagare att betala förmögenhetsskatt. Både skattenpå utdelning i företaget och inkomstskatten har sänktskraftigt.Vi kan dock se allvarliga brister i den nuvarandeförmögenhetsbeskattningen. Det gäller de alltför högaskattesatserna men i lika hög grad den splittradebehandlingen av olika slags tillgångar. Vissa tillgångarbeskattas medan andra inte beskattas alls.Det var av olika skäl inte möjligt att medskattereformen genomföra en stor och motiveradomläggning av förmögenhetsskatten. Ett utredningsförslaghar utarbetats inom ochremissbehandlats, men har ännu inte lett till något konkretförslag till riksdagen.Det finns dock av såväl fördelningspolitiska somlikformighetsskäl anledning att behållaförmögenhetsskatten. Starka fördelningspolitiska skälmotiverar att ägare av stora förmögenheter betalar skattsom ett resultat av den extra bärkraft som storaförmögenheter skapar. Även statsfinansiella skäl talar föratt avvisa förslaget att slopa förmögenhetsskatten.Regeringen motiverar bl.a. sitt förslag med hänsyn tillförhållanden i vår omvärld. Faktum är att ungefär hälftenav OECDs medlemsländer, inklusive de nordiska, har idagen förmögenhetsskatt. I likhet med förslagen i den ovannämnda utredningen är förmögenhetsskatten proportionelloch varierar i grova drag mellan en halv och en procent avden beskattningsbara förmögenheten.Det finns inga beslut inom EG som skulle kräva attförmögenhetskatten slopas i . Inget talar heller föratt förmögenhetsskatten skulle ha haft någon betydelse försvenska direktinvesteringar i och utflyttning av kapital tillvåra konkurrentländer. Däremot kan den ha haft betydelseför vissa förmögna personers beslut att flytta utomlands.Det betyder dock inte nödvändigtvis att investeringarna iSverige behöver påverkas.Det är angeläget att även förmögenhetsskattenförändras i den riktning som har utstakats genomskattereformen, d.v.s. mot sänkta skattesatser och bredareskattebaser. En sänkning av skattesatserna förutsätter enmer likformig behandling av olika tillgångar och skulder.Regeringen föreslår att förmögenhetsskatten för ägareav mindre och medelstora företag slopas. Vi avvisar dettaförslag av följande skäl. För det första överdriverregeringen skattens negativa betydelse för småföretagen.Gjorda beräkningar visar att skatten är mycket låg förflertalet företagare. Endast omkring en tredjedel av dessabetalar någon förmögenhetsskatt. I genomsnitt är skattenför dessa ca per person.Skattefrihet för dessa förmögenheter skulle utan tvekankraftigt öka möjligheterna till skatteplanering och bidra tillinlåsningseffekter. Vi anser också att det finns skäl attifrågasätta de näringspolitiska effekterna av lägre skatt påkapital i aktuella företag. I princip innebär denna typ avskattesubventioner att lönsamhetskraven sänks påinvesteringar i dessa företag. Att inte låta kapitalkonkurrera på lika villkor leder i regel till en ineffektivkapitalanvändning och att ineffektiva och olönsammaverksamheter drivs vidare trots att dessa inte klarar sig avegen kraft, med andra ord är företagsekonomisktlönsamma.Vi är, som redan påpekats ovan, angelägna att förändraförmögenhetsbeskattningen. Därvid bör ocksåförmögenhetsskatten för arbetande kapital i företag belysasytterligare. Det är dock viktigt att en sådan översyn tarhänsyn till de förändringar som redan skett av inkomst-,kapital- och företagsbeskattningen.Utformningen av den framtidaförmögenhetsbeskattningen måste ske genom en avvägningmellan en rad viktiga och delvis motstridiga intressen.Därvid bör särskilt beaktas kravet på internationelltkonkurrenskraftiga regler, som skapar gynnsammabetingelser för näringsverksamhet, inte minst försmåföretagarna. bör strävan vara att åstadkommaenkla och likformiga regler som minimerar möjligheternatill skatteplanering.Med hänsyn till ovanstående avvisar vi regeringensförslag att slopa förmögenhetsskatten. I stället bör detreformarbete som inletts av den tidigare socialdemokratiskaregeringen fullföljas. Regeringen bör återkomma medförslag om den framtida förmögenhetsskattens utformning,med beaktande av de här framförda synpunkterna ochriktlinjerna.4. Arvs- och gåvobeskattningenÄven då det gäller arvs- och gåvobeskattningen anser viatt regeringens förslag bör avvisas. Framför allt är defördelningspolitiska effekterna av förslagen oacceptabla.Det är främst stora arv och gåvor som får skattesänkningar.Enligt regeringens förslag skulle förändringarna ge ettinkomstbortfall för statskassan på drygt 400 miljonerkronor. Hur regeringen avser att finansiera detta bortfallsägs ingenting om i propositionen. Regeringen aviserar attytterligare förändringar kommer att föreslås senare.Med hänsyn till att ett utredningsarbete pågår avseendeden framtida arvs- och gåvobeskattningen bör resultatet avdetta avvaktas innan några förändringar görs avbeskattningsreglerna. Förändringar bör ske iöverensstämmelse med de principer som gällt för den hittillsgenomförda reformeringen av skattesystemet.5. KapitalinkomstbeskattningenI samband med skattereformen genomfördesomfattande förändringar avseendekapitalinkomstbeskattningen. Den innebar att basenbreddades, skattesatsen sattes till , kvittningsmöjligheterna begränsades och ettränteavdragstak infördes. Syftet var att stimulera sparande,motverka hushållens lånekonsumtion och förhindra osundskatteplanering.Nu föreslår regeringen ett antal förändringar sominnebär klara brott mot skatteöverenskommelsen mellansocialdemokraterna och liberalerna. De innebärockså viktiga avsteg från flera av skattereformens principer.Kraftigt sänkta skatter på kapital gynnar i högre gradhushåll med höga inkomster, vilka också har de störstamöjligheterna att spara och bygga upp stora förmögenheter.Genom sänkningar av skatten på kapital rubbas denviktiga balansen mellan arbete och kapital. En rubbadjämvikt i denna balans är inte bara orättvis. Den bidrarockså till en ineffektiv resursanvändning.I propositionen föreslår regeringen att skattesatsen sättstill . Målen om ett högt hushållssparande ochmålet om internationellt konkurrenskraftiga regler talarenligt regeringen för en sänkning till 15--. Hänvisningen till kraven på internationell anpassningär inte ostridig. Någon närmare analys av dettaanpassningsbehov redovisas inte . Till en sådan analysavser regeringen att återkomma senare.Det är anmärkningsvärt att regeringen föreslårförändringar vars effekter ännu inte har analyseratstillräckligt. Vi anser att regeringens förslag att förändrakapitalbeskattningen bör avslås av bl.a. följande skäl:Vihar genomfört en omfattande förändring avkapitalbeskattningen. Det är förändringar som i grundenpåverkat människors boendekostnader. Förändringarna harockså haft viss påverkan på t.ex. villapriserna. Vi har ännuinte sett vilka slutliga effekter dessa förändringar får fört.ex. bostadsmarknaden och de enskilda konsumenterna.Det är rimligt att människor får för denanpassning som de nya reglerna medfört.Det är ocksåolyckligt att vidta den åtgärd som regeringen föreslårsamtidigt som vi har en lågkonjunktur. Åtgärden verkaråtstramande och försämrar därigenom konjunkturenytterligare.Skattereformen är en helhet. En förändringav reglerna för kapitalbeskattningen måste också ta hänsyntill reglerna för exempelvis inkomstbeskattningen.Det kan inte uteslutas att kapitalbeskattningen i enframtid behöver förändras, bl.a. mot bakgrund av denfortsatta internationaliseringens effekter för den svenskaekonomin. Vi vill i det sammanhanget peka på några frågorsom bör belysas och analyseras innan ytterligare åtgärdervidtas med avseende på kapitalbeskattningen:Graden avdet internationella beroendet i den svenska ekonomin(integrering av marknaden etc.).Befintliga skillnadermellan och andra effektiva skatterpå olika inkomster, sparformer och investeringar etc.Känsligheten hos olika produktionsfaktorer ochekonomiska aktiviteter för de skillnader i beskattningensom existerar mellan olika länder.EG-medlemskapetsbetydelse rent faktiskt för de svenska skatterna. Vilka klarakrav på anpassning finns inom EG?Med hänvisning till vad som ovan sagts föreslår vi attregeringens förslag om sänkning av skattesatsen förkapitalinkomster avslås.5.1 Reavinstskatt på aktier m.m.Då det gäller sänkt reavinstskatt på aktier föreslårregeringen att dessa regler ska träda i kraft redan från 1992för att reducera inlåsningseffekter.Mot bakgrund av vad som sagts ovan föreslår viföljdenligt också att detta förslag avslås.5.2 Skattesats för andra privata sparformerRegeringen föreslår att skattesatsen för avkastning påkapitalförsäkringar och för värdepappersfonder sänks från30 % till . Vidare föreslås att skatten påavkastningen på privata pensionsförsäkringar sänks från till fr.o.m. 1992.Förslagen får ses som en följd av att skattesatsen påkapitalinkomster sänks. Vi föreslår med hänvisning tilltidigare resonemang att förslagen avslås.Då det gäller skatten på avkastningen på privatapensionsförsäkringar vill vi framhålla följande.Med hänsyn till pensionssparandets långsiktiga karaktäroch för att stimulera sparandet i ekonomin accepterade mani skattereformen en lägre skattesats för denna del avsparandet. För att tillgodose kraven på skattemässigneutralitet borde egentligen även pensionssparandetbeskattas med en skattesats på . De skillnader i skattesats som finns mellan privatpensionssparande och löntagarnas tjänstepensionermotiverades av olikheter i de båda sparformernasutformning.I tjänstepensionssystemet får den enskildepensionstagaren ett pensionsbelopp enligt arbetsgivarensutfästelse (plus den värdetillväxt som utgör värdesäkring).I detta system tillfaller försäkringsföretagets avkastning,utöver pensionsutfästelsen, arbetsgivaren i form avpremiereduktion.Den som däremot köper en privat pensionsförsäkring fårett resultat som tydligare är knutet till avkastningen.Vederbörande får nämligen ut huvuddelen av premienjämte all den avkastning som kapitalet givit.Att som regeringen föreslår sänka skattesatsen till på privata pensionsförsäkringar är enligt vår meninghelt oacceptabelt. Det finns inte några principiella skäl tillvarför privat pensionssparande, som även efterskattereformen är ett skattemässigt gynnat sparande,ytterligare ska subventioneras via skattesystemet.Beskattningen av privata pensionsförsäkringar är ipraktiken starkt progressiv och var därför ett viktigt inslagi strävan efter fördelningspolitisk rättvisa. En sänkning avdenna skatt innebär därför en ytterligare försvagning avskattesystemets fördelningseffekter.Mot denna bakgrund avvisar vi regeringens förslag tillsänkt skattesats på privata pensionsförsäkringar liksomförslagen om sänkt skattesats för avkastning påkapitalförsäkringar och värdepappersfonder.5.3 RänteavdragsbegränsningRegeringen föreslår att reglerna omränteavdragsbegränsning slopas och att den nuvarandegränsen för fullt avdragsgilla ränteutgifter omvandlas till enren skattereduktionsregel. Huvudmotiven för förändringenanges vara att man därigenom uppnår en avsevärdförenkling av skattesystemet och förbättrar tillgången påriskkapital.En grundtanke i det nya skattesystemet är attlånefinansierad konsumtion inte ska främjas.Skattekrediter genom lånefinansierade placeringar som geren låg löpande avkastning ska motverkas. Genom attränteutgifter får kvittas mot ränteintäkter och attunderskott får dras av i sin helhet uppnås bostadspolitiska målom rimliga boendekostnader.Ränteavdragsbegränsningen och gränsdragningenmellan ränta respektive utdelning och reavinst innebär enrimlig avvägning mellan önskemålet att förebyggaskatteplanering och målen om rimliga boendekostnader.Genom regeringens förslag införs återigen ökademöjligheter till skatteplanering utan att förslagen ger någonpåtaglig ökning av riskkapitaltillgången. Av dessa skäl börregeringens förslag avslås.5.4 Beskattningen av delägare i fåmansföretagRegeringen föreslår att reglerna för bestämning avförmögenhetsmässigt ingångsvärde för aktier somanskaffats görs generösare vid beskattning avutdelning och reavinst som härrör från fåmansföretag.En fåmansföretagare kan välja mellan att ta ut sinarbetsinkomst som lön eller som bolagsbeskattad utdelningeller reavinst. Genom de nuvarande reglerna har manåstadkommit en rimlig avvägning mellan kraven på korrektskatteuttag och önskemålet att motverka osundskatteplanering. Någon ytterligare uppmjukning avreglerna anser vi inte nödvändiga. Regeringens förslag bördärför avslås.6. FöretagsbeskattningenRegeringen aviserar i propositionen att den avser attåterkomma med förslag om förändringar iföretagsbeskattningen. Syftet enligt regeringen är attminska eller avskaffa sådana skatter som ''leder till störstskadeverkningar för samhällsekonomin''.Genom skattereformen har fått en fråninternationell synpunkt mycket konkurrenskraftigföretagsbeskattning. Den totala inkomstbeskattningen avaktiebolag m.fl. ligger på ungefär samma nivå som tidigare.Breddningen av skattebasen och motsvarande sänkning avskattesatsen har medfört en omfördelning och utjämning avdet totala skatteuttaget. De finansiella företagen hartidigare haft en förmånligare skattebelastning sett över enlängre tid än de icke-finansiella.