mot · GE02Fi43 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) InledningDen ekonomiska politik som de socialdemokratiskaregeringarna har fört har lett till attarbetslösheten nu ökar snabbt. Nedgången i den svenskaekonomin överstiger kraftigt vad som orsakas avförändringar i den internationella konjunkturen. Medarbetsmarknadsministerns egna ord: Den svenska krisen ärhemmalagad.Sverige har genom den förda politiken drivits in i ensituation med hög inflation och ekonomisk stagnation ellernedgång. Vad som krävs är en ny ekonomisk politik somkan komma till rätta med de allvarliga obalanserna i densvenska ekonomin, återställa det svenska näringslivetsinternationella konkurrensförmåga och förbättrainvesteringsklimatet.Moderata samlingspartiet och liberalernalägger i en gemensam partimotion förslag till en ny,tillväxtorienterad ekonomisk politik. I denna motion berörsendast vissa frågor på arbetsmarknadsdepartementetsområde.Arbetsmarknaden kan komma att präglasav såväl hög arbetslöshet som brist på arbetskraft inommånga sektorer. Regeringens ansträngningar att medarbetsmarknadspolitiska åtgärder hålla nere den öppnaarbetslösheten riskerar att leda till inlåsningseffekter och atttillkomsten av nya produktiva arbeten hindras. Mångakategorier arbetstagare, framför allt ungdomar, riskerar attfastna i ett långvarigt beroende av myndighetsbeslut ochbidrag.I det nuvarande läget är det emellertid oundvikligt attsätta in ökade arbetsmarknadspolitiska åtgärder för attmildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna avarbetslöshet för enskilda människor.Vi har i vår motion 1990/91:A266 närmareutvecklat våra synpunkter på arbetsmarknadspolitiken. Idenna motion kommer vi att föreslå nödvändigamodifieringar av regeringens förslag ikompletteringspropositionen.Vi har i motion 1990/91:A35 tillsammans medfolkpartiet liberalerna och föreslagit attriksdagen skall avslå regeringens förslag till lag om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft, samt attnuvarande arbetsförmedlingslag möjligt skallupphävas.Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen,bilaga II:9 beträffande anslaget B 1 förvaltningskostnader,besparingsåtgärder om sammanlagt 10 miljoner kronorunder /92. Regeringen föreslår därför ensänkning av anslaget.Samtidigt beräknar man emellertid årskostnaderna för13 tillsynstjänster för övervakning av den av regeringenföreslagna nya lagen om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft till per budgetår.Vid beräkningen av besparingen har regeringen därföravräknat , vilket motsvararhalvårskostnaden för de ovannämnda tillsynstjänsterna.Det finns enligt vår mening inte någon anledning att vidberäkningen av arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader ta hänsyn till kostnaderna förövervakningen av den föreslagna lag som vi avvisat.Anslaget B 1 kan därför, med utgångspunkt från regeringens egnaberäkningar om minskade förvaltningskostnader förarbetsmarknadsverket, beräknas till 2 609 139 000 kronor.2. UtbildningsvikariatRegeringen fäster mycket stor tilltro till det föreslagnasystemet med utbildningsvikariat och räknar med attutbildningsvikariaten kommer att omfatta ca 20 000personer i genomsnitt . Vid den presskonferensdär förslaget presenterades förutspådde statsministernt.o.m. att det var fråga om en innovation som skulle få storbetydelse inom den europeiska arbetsmarknadspolitikenunder !Vi delar inte den uppfattningen.En stor del av det utbildningsbehov som finns inomföretagen kan tillfredsställas genom korta kurser. I sådanafall är det ofta inte rimligt att anställa en speciell vikarie mednormalt låg produktivitet. Arbetsuppgifterna i de flestaindustriföretag är så starkt specialiserade att detbehövs utbildning och/ eller träning för att på ett effektivtoch säkert sätt utföra sitt arbete. Därför är det också svårtatt förstå regeringens bedömning av efterfrågan på dennatyp av utbildning.De företag som har fått en nedgång av produktionen,men som likväl inte vill eller kan minska sinpersonalstyrka och som själva har ekonomiskaförutsättningar att satsa på utbildning av de anställda,kommer säkerligen inte heller att vilja anlita vikarier vidutbildningstillfällena.Däremot är det möjligt att kommuner och landstingkommer att utnyttja detta stöd för att finansiera en del avden vanliga personalutbildningsverksamheten. Stödet kandärför fungera som ett kommunalekonomiskt stöd.Stödet har av regeringen utformats som en rätt att frånde totala socialavgifter som arbetsgivaren är förpliktad attbetala dra av per anställd vikarie.På samma sätt kan en arbetsgivare få dra av upp till 75kronor om en anställd deltar i avlänsarbetsnämnden godkänd yrkesinriktad utbildning ellerutbildning som ökar arbetstagarens förutsättningar atttillgodogöra sig ny teknik eller utföra nya arbetsuppgifter.Sammanlagt kan en arbetsgivare få göra avdrag med upp till30 per deltagare.Det är intressant att regeringen i stället för ettbidragssystem i detta fall tillämpar ett avdragssystem. Dessvärre är det av regeringen föreslagna systemet minst likabyråkratiskt komplicerat som ett renodlat bidragssystem.Det kommer att bli länsarbetsnämnden som i varje enskiltfall har att ta beslut om anvisning av vikarie. Den avregeringen föreslagna lagtexten är i flera avseenden oklaroch kan komma att ge upphov till tolkningstvister om vadsom utgör avdragsbara utbildningskostnader.En annan märklig konsekvens av regeringens förslag äratt småföretag förefaller falla utanför systemet. Ipropositionstexten står att en arbetsgivares sammanlagdaavdrag aldrig får överstiga vad han är skyldig att betala itotala avgifter. Inbetalning av sociala avgifter sker varjemånad. Det innebär att företag med färre än fem anställdainte fullt ut kan utnyttja förslaget.Vi är således mycket tveksamma till den nya stödformenoch dess möjligheter att på ett konstruktivt sätt bidra till enbättre fungerande arbetsmarknad. Vi avstyrker emellertidinte regeringens förslag utan anser att det kan prövas.Regeringen bör tillse att en kontinuerlig utvärdering avsystemet med utbildningsvikariat görs.Reglerna för utbetalning av stödet bör emellertidjusteras i de avseenden vi har nämnt. Vi förutsätter attutskottet gör eventuellt nödvändiga förändringar av deföreslagna lagtexterna.3. Utbildningsbidrag till ungdomarRegeringen föreslår en höjning av utbildningsbidragetför ungdomar som deltar iarbetsmarknadsutbildning. kan de erhållaett bidrag på . Enligt regeringensförslag skall bidraget uppgå till . Därmed skullebidraget motsvara det belopp som utgår till personer över20 år som inte täcks av arbetslöshetsförsäkringen.För ungdomar bör yrkesutbildningen i förstahand ske genom gymnasieskolan. En höjning av bidragetkan leda till att en del ungdomar medvetet slutargymnasieskolan för att sedan kunna erhålla enyrkesutbildning inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen med mycket fördelaktigareekonomiska villkor än vad som gäller för de ungdomar somfortsätter i gymnasieskolan.Den ökade arbetslösheten kommer att medföra en bristpå platser för arbetsmarknadsutbildning. Dessutom ärkurserna inom arbetsmarknadsutbildningen normaltkortare än utbildning inom gymnasieskolan. I ett längreperspektiv vinner därför oftast den enskilde unge på attskaffa sig en yrkesutbildning genom gymnasieskolan.Den nuvarande differentieringen av bidraget tillkom justför att undvika en överströmning av ungdomar frångymnasieskolan till arbetsmarknadsutbildning.Varken regeringen eller AMS har visat att denna riskinte längre skulle föreligga. Intill dess att regeringen kangöra troligt att en höjning av utbildningsbidraget intekommer att få negativa effekter för gymnasieskolan börriksdagen avvisa regeringens förslag på denna punkt.4. Villkor för rekryteringsstöd m.m.Regeringen föreslår en drastisk nedkortning avkvalifikationstiden för att kunna erhålla rekryteringsstöd.För ungdomar 18--skall tiden kortas från 4 månadertill 1 månad, för övriga från 6 till 3 månader.Syftet med de nuvarande villkoren är att den arbetslösepå egen hand eller med arbetsförmedlingens hjälp skallsöka att hitta ett vanligt arbete. När nuarbetsmarknadsläget drastiskt försämras kommer givetvissvårplacerad arbetskraft att få särskilt accentueradeproblem. Därtill kommer att det på många håll i landet kanvara svårt att få fram rekryteringsstödplatser.Det är dock tveksamt om det är lämpligt att genomrekryteringsstöd skapa arbete åt en ung arbetslös personredan efter en månads arbetslöshet. Om reglerna skulletillämpas med automatik finns stor risk för att enunderstödsmentalitet utvecklas hos unga arbetslösa.Huvudregeln måste även vara att enarbetslös person i första hand skall få hjälp att söka ett nyttarbete. Hon eller han skall också kunna erbjudasarbetsmarknadsutbildning. För att motverka de sociala ochpsykiska problemen med långtidsarbetslöshet skall enarbetslös kunna beredas syselsättning inomsubventionerade arbeten. Rekryteringsstöd kan öppnaförutsättningar för en permanent anställning och är därföratt föredra framför traditionella beredskapsarbeten.Regeringens förslag om sänkta tidsgränser är olyckligt,eftersom det ger intrycket att en arbetslös efter den angivnatiden skulle ha automatisk rätt till en plats medrekryteringsstöd.De sociala och psykiska problemen kring en långvarigarbetslöshet varierar dels mellan olika individer, dels mellanolika yrken och orter. Det är därför olämpligt att ha fastatidsgränser. bör således inte ta ställning tillregeringens förslag om sänkta tidsgränser. I stället börarbetsmarknadsverket självt kunna utarbetatillämpningsföreskrifter. Grundprincipen måste dock alltidvara att denna typ av subventionerad sysselsättning enbartfår komma i fråga när det saknas rimliga möjligheter att fåett arbete. Det innebär t.ex. att ungdomar bör få betydligtlängre tid på sig än en månad för att söka arbete innan dekan bli föremål för en anställning med rekryteringsstöd.5. FinansieringenRegeringens förslag till finansiering bygger på attinnestående medel i arbetsmarknadsfonden utnyttjas. Ensådan finansieringsmetod är i grunden farlig. Den stigandeöppna arbetslösheten, liksom det ökade antalet personersom erhåller utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning, innebär i sig en automatiskökning av utbetalade medel. Regeringen har därtill valt attdels göra en engångsöverföring av nära ,dels ge möjlighet till avdrag på inbetalda medel sommotsvarar ca 3,2 miljarder kronor.Sammanlagt innebär detta att det stora överskott somarbetsmarknadsfonden nu redovisar snabbt kan reduceras.På sikt kan då hög arbetslöshet leda till attarbetsmarknadsavgiften måste höjas. Med regeringensekonomiska politik finns det en uppenbar risk attarbetsmarknadsfonden kommer att tömmas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den nya stödformenutbildningsvikariat,2. att med ändring av sitt tidigare beslut tillArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader /92 anvisar ett ramanslag av 2 609 139 000kr.,3. att avslår regeringens förslag angåendedagpenning vid arbetsmarknadsutbildning för ungdomarunder ,4. att med avslag på regeringens förslag idecember som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående kvalifikationstider förrekryteringsstöd.