mot · GE02L720 · 1991-01-25 00:00:00 — Konsumismen, ett hot mot livskvalitetenUnder har en ökad konsumtionhaft två komponenter:Tekniska framsteg har gjort attlivet blivit lättare än det var för gångna generationer. Merautomatik i hushållet, bättre design på hemutrustning,lättare transportmöjligheter ger alla grundvalen för detbehagligare liv, som är möjligt. Livskvaliteten har i dessaavseenden ökat.Önskan av industrin att marknadsförasina produkter har lett till hårda reklamkampanjer, därpsykologisk kunskap samvetslöst utnyttjas för att hosmänniskor framskapa behov av ting som inte har andrasyften än att ge ekonomisk vinst för de producerandeföretagen. Denna framskapade konsumism är ett hot motlivskvaliteten.KöpfridEtt gott utnyttjande av de tekniska landvinningar somgör livet lättare att leva fordrar saklig information som denenskilde konsumenten i lugn och ro kan studera och på varsbas han kan fatta sina egna beslut.Vi anser å andra sidan att människors livskvalitetsjunker om de ständigt irriteras av information som de intei sin situation har intresse av. De kommersiella intressenainriktar sig ofta på att störa den som koncentrerar sig på sittarbete, på sitt intresse, på sin familj, med att informera omprodukter som den potentielle kunden skall övertygas omatt köpa. Ju bättre det lyckas att bryta en persons vila ellerkoncentration, dess större möjlighet har reklamen att nå sittsyfte. Detta är ett djupt oroande intrång i mänskligintegritet och samhället bör göra allt för att begränsa dettatryck av säljare på förväntad konsument.KöpinformationSamtidigt är det viktigt att god och saklig informationställes den till förfogande som planerar att göra ett inköp.Den informationen kan delvis ges av någotkonsumentforum och antages då vara så objektiv som denorganisationen kan göra den. Emellertid bör ocksåinformation ges av producent eller säljare av en vara.Informationen kan då inte förväntas vara objektiv, men börvara saklig. Den bör också finnas på sådant ställe att enkonsument lätt kan komma åt och jämföra information omvaror som erbjuds.Dagstidningen som informatör och som reklammediumDen tidning som dimper in genombrevlådan borde vara en utmärkt bärare av godinformation. Före planerandet av sin dag, kan en personbestämma vilka varor han eller hon skall köpa eller vilkenbio som skall besökas.När det gäller det senaste behovet fungerarinformationen utmärkt. Man vet var bioannonserna finns,man kan jämföra dem, om man tänker gå på bio och mantittar inte på den sidan om man inte behöver.När det däremot gäller behovet att handla en vara, ärsystemet helt kaotiskt. Den som läser kultursidan kan mötasav braskande annonser om damunderkläder; den som villstudera sporten, får på köpet information om en viss sortskaffe.Detta system som helt står i den kommersiella reklamenstjänst, är irriterande och fyller inte på något vis elementärakrav på konsumentinformation. Dessutom är detresursslösande eftersom en mycket stor del av tidningarnaupptas av reklam som inte efterfrågats. Pappersmängdensom används är enorm och tär såväl på vår skogstillgångsom vår energibudget.ReklambilagorMiljöpartiet de gröna föreslår att tidningarna harsärskilda sidor för reklam, som där ordnas efterämnesområde. Övriga sidor reserveras för information avicke-kommersiell natur. Reklamsidorna kan samlas tillsärskilda bilagor som man kan avvara eller ha alltefterönskan. Med anledning av vad som anförts ovan hemställsatt hos regeringen begär regler för tidningarsdisposition enligt vad som anförts i motionen.