mot · GF02N12 · 1991-11-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:51 En ny småföretagspolitik InledningUnder fick 135 000 nya småföretag.Merparten av de nya jobb som skapas återfinns i småföretag. Det finns drygt en halv miljon småföretag medfärre än 200 anställda. Nästan hälften av de anställda inäringslivet jobbar i småföretag.Småföretagen ökar sina investeringar snabbare änstorföretagen. De har en avgörande betydelse fördynamiken, nyskapandet och tillväxten i näringslivet. måste utvecklas för konkurrens påEuropamarknaden.Socialdemokratin har alltid sett som ett av politikenshuvudinslag att utveckla näringslivet så att detta kan ge fullsysselsättning och ekonomisk tillväxt som grund för densociala välfärdspolitiken. Detta sker genom denekonomiska politiken och näringspolitiken men ocksågenom insatser som direkt riktar sig till småföretagen ellertill företag i vissa regioner. Småföretagen stimuleras främstgenom att utvecklingshinder undanröjs. De största hindrenär brist på kompetens och riskkapital.Vi har ett läge med en internationell lågkonjunktursom slår hårt mot vårt land som den ekonomiskatillväxten upphört. Det är därför viktigt attutvecklingskraften hos våra småföretag tas väl till vara ochatt tillkomsten av nya småföretag kraftigt stimuleras. Dettabör ske genom en fortsatt utveckling och fördjupning av densmåföretagspolitik som socialdemokratin stått för och som visat sig vara mycket framgångsrik.Den proposition om en ny småföretagspolitik som denborgerliga regeringen lagt fram fyller inte dessa krav.Rubriceringen ''Ny småföretagspolitik'' är en våldsamöverdrift.Regeringens proposition innebär, i de fall där det finnskonkreta förslag, en avrustning av småföretagspolitiken iett läge då den behöver förstärkas. I huvudsak hänvisarpropositionen till andra propositioner där förslag lagts omsänkta skatter och en förändrad arbetsrättslagstiftning.Skattesänkningarna kommer att öka klyftorna i det svenskasamhället då en ökad utjämning borde ske. Den blåser tillstrid och ökad konfrontation i ett läge då krafterna börsamlas och breda lösningar eftersträvas. Vi beklagar dettasärskilt som nuvarande läge kräver kraftfulla åtgärder.Närings- och teknikutvecklingsverket () har irapporten ''Att skapa livskraft'' lagt en rad förslag till hursmåföretagspolitiken bör utvecklas. Det hade varit önskvärtatt regeringen förmått att samla sig till en bedömning avdessa förslag innan propositionen förelades riksdagen.Regeringens förslag innebär, att tidigare riktade insatserför att utveckla småföretagen nu ersätts av s.k. generellastimulanser där framför allt skattepolitiken ses som etthuvudinslag. Oavsett hur man bedömer effekterna av dettakan dock förutses att det kommer att uppstå ett vacuuminnan de nya åtgärderna får genomslag. Detta är en stornackdel i ett läge där all handlingskraft bör bevaras för attpå nytt vända ekonomin till tillväxt i vårt land.Mot denna bakgrund yrkar vi avslag på propositionen.Vi föreslår att regeringen återkommer med nya förslagenligt de riktlinjer vi här kommer att redovisa.Förbättrad rättssäkerhetVi ser inga skäl till att, som regeringen föreslår,grundlagsfästa äganderätten, näringsfriheten och den s.k.negativa föreningsrätten. har under en mycket långtid levt i en fri marknadsekonomi. Riksdagenslagstiftningsmakt har stått underdemokratisk kontroll av medborgarna i allmänna fall. Attdärutöver, som en ytterligare kontrollmöjlighet avriksdagens beslutsfattande, stadga grundlagsskydd, dvs.kräva att beslut i dessa frågor skall fattas vid två riksdagarmed mellanliggande val, finner vi inte rimligt. Någonytterligare stimulans för småföretagspolitiken vinns intemed detta. Däremot är risken påtaglig för att vi skaparunderlag för en för svenskt statsskick främmande tradition,nämligen en ökning av domstolars överprövning avpolitiska beslut.Effektivare konkurrensVi delar den borgerliga regeringens uppfattning attförslag till ny konkurrenslag bör föreläggas medutgångspunkt i de förslag som framlagts av denkonkurrensutredning den socialdemokratiska regeringentillsatte. Av vikt är dock att i detta sammanhang dekooperativa företagens särskilda problemuppmärksammas.I fråga om den föreslagna förändringen av PBL, sominnebär att näringsfrihet och en effektiv konkurrens skallfrämjas, menar vi att nuvarande regler i PBL är fullttillräckliga för att så skall ske. Det bör även fortsättningsvisvara en uppgift att tillgodose detta. Vi redovisarvåra synpunkter i en särskild motion.Sänkt skattetryckDen skattereform som genomfördes föregående år, isamarbete mellan socialdemokraterna och , hadesom syfte att åstadkomma en förenkling avskattelagstiftningen som en mera rättvisbeskattning skedde av kapital -- i förhållande tillarbetsinkomster. Reformen innebar, som en följd av dentidigare starkt progressiva skatteskalan, betydandeskattesänkningar för höginkomsttagarna jämfört medlåginkomsttagarna. Reformen kunde motiveras av attskattesänkningarna för höginkomsttagarna motsvarades avbetydande begränsningar av avdragsrätterna. Ett avhuvudsyftena med reformen var att minska möjligheternatill skatteplanering och skattefusk. fick därigenomett enkelt och robust skattesystem väl i linje med övrigaEuropas och som gav betydande fördelar också förföretagarna.Regeringen föreslår i en rad separata propositioner ettantal förändringar i skattepolitiken.Förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital ifamiljeföretag avskaffas omgående ochförmögenhetsskatten avvecklas successivt fram till år 1994.Spärrbeloppet för sammanlagd inkomst- ochförmögenhetsskatt föreslås sänkt från . Arvs-och gåvobeskattningen föreslås få en högsta skattesats på . Skattesatsen på kapitalinkomsterföreslås sänkt från . De nuvarandebegränsningarna i avdragsrätten för ränteutgifter föreslåsockså . Arbetsgivaravgifterna föreslås ändrade så attden allmänna löneavgiften avskaffas vid utgången av dettaår och att avsättningar till vinstandelsstiftelse inte längreskall ingå i underlaget för arbetsgivaravgifter. Vidareföreslås bl.a. att skogsvårdsavgiften skall avskaffas fr.o.m.den 1 juli 1992.Våra synpunkter på dessa förslag redovisas i särskildamotioner. Här finns endast anledning att kommenteraförslagen ur näringspolitisk utgångspunkt.Inledningsvis kan konstateras, att förslagen innebär enomfattande överflyttning av den sammanlagdaskattebördan från olika slag av kapitalägare till löntagareutan att de anförda motiveringarna ur näringspolitiskutgångspunkt har särskilt starkt fog för sig.De jämförelser som gjorts i nyföretagandet i olikaländer, t.ex. SIND:s ''Nyföretagande i fem länder: ,, , och '' visar attSverige ligger väl framme trots skillnaderna i skattesystem.Sedan undersökningen genomfördes har förändringar sketti till företagandets fördel. Den skillnad som framförallt finns är större nyföretagande iindustrisektorn. Inte heller konkursstatistiken ger underlagför påståendet att skattesystemet skulle slå utnyföretagarna.Motiven till att starta eget tycks vara desamma i olikaländer. Man vill ''arbeta självständigt och förverkliga sigsjälv'' (: Att skapa livskraft). Vad som främst skildede nordiska länderna från övriga var att man inte hade somfrämsta syfte att tjäna pengar. Många av nystartarna ärarbetslösa. En majoritet av företagen har därutöver inteambitioner att växa. Många börjar och slutar sinverksamhet som enpersonsföretag.Mot denna bakgrund finns det anledning till en mycketstor tveksamhet inför effektiviteten i skattestimulanser somett medel för att öka nyföretagandet. Sannolikt lederskattesänkningarna till växande belastningar påstatsbudgeten utan motsvarande fördelar i företagssektorn.Regeringens motiv för att avskaffaförmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital är attskatten hämmar småföretagens investeringar och tillväxtsamt att risken för att kapital försvinner från Sverigeminskar. Skatten är betydligtlägre än för andra tillgångar.Vi ser dock brister i den nuvarandeförmögenhetsbeskattningen. Det gäller de alltför högaskattesatserna men i lika hög grad den splittradebehandlingen av olika slags tillgångar. Vissa tillgångarbeskattas men andra inte alls. Det förelåg ettutredningsförslag i under densocialdemokratiska regeringen som hade remissbehandlatsmen ej hann leda till något konkret förslag.Det finns såväl fördelningspolitiska skäl somlikformighetsskäl att behålla någon form avförmögenhetsbeskattning. Till detta skall läggas destatsfinansiella skälen. Men det är angeläget att ävenförmögenhetsbeskattningen förändras i den riktning somutstakades genom skattereformen, dvs. mot sänkta skatteroch bredare skattebas. Regeringen bör därför återkommamed ett förslag om den framtidaförmögenhetsbeskattningen med beaktande av desynpunkter som framförts ovan och i den av oss särskiltavlämnade motionen om skattepolitiken.Effektivare riskkapitalmarknadDet viktigaste hindret för småföretagande är bristen påriskvilligt kapital. har därföromfattande satsningar skett för att bota denna brist. Dettahar skett i bl.a. utvecklingsfonder, Småföretagsfonden,Industrifonden, Företagskapital, Industrikredit,Norrlandsfonden. Olika former av venture-capitalbolag ärockså verksamma på detta område. Därtill kommer att detvia arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiskasatsningar för att motverka arbetslöshet gjorts betydandeinsatser för småföretagandet.I de mera utvecklingsstarka delarna av vårt land har,trots dessa insatser, huvuddelen av riskkapitalet kommit viabanksystemet. Genom finanskriserna och de ökadekapitaltäckningsreglerna har numera en betydandeåtstramning skett inom banksystemet. Detta minskarmöjligheterna att erhålla riskvilligt kapital.Nu föreslår regeringen en radikal ändring avriskkapitalmarknaden på så sätt att de användamedlen och institutionerna skall begränsas eller avvecklasmedan riskkapitalmarknaden successivt skall byggas uppmed generellt inriktade metoder, dvs. olika former avskattelättnader och skattestimulanser.Vi delar inte regeringens uppfattning att nu existerandeformer av riskkapitalförsörjning skall begränsas och i vissaavseenden upphöra. I vilken mån skattelättnader i störreutsträckning skall användas måste bedömas motbakgrunden av det totala skattesystemets utformning ochbehovet av att finansiera välfärdssamhället solidariskt ochrättvist. Företagarna får inte bli en så gynnad grupp, somoberoende av effekterna för tillväxt och sysselsättning kanöka sina personliga förmögenheter.Socialdemokratin har accepteratskattefördelar för företagen så länge som dessa inneburit attföretagen stärkt sin egen kapitalbas. Detta har redovisats igenerösa avskrivningsregler och senast i förra åretsskatteomläggning. I denna riktning verkar också vårtaccepterande av att det arbetande kapitalet nu blir befriatfrån förmögenhetsskatt.Av ovanstående framgår att vi nu inte är beredda attacceptera den borgerliga regeringens riktlinjer förbegränsning av det riskkapital som tillhandahålls i olikaformer av specialinriktat stöd. Detta skulle också rimma illamed utvecklingen ute i där olika former avspecialinriktad riskkapitalförsörjning snarare tenderar attöka än att minska.De regionala riskkapitalbolagen och SmåföretagsfondenI propositionen sägs, att Småföretagsfonden visserligenbör finnas kvar tills vidare, men att den senare böravvecklas. Vi anser för vår del att Småföretagsfonden, sombyggts upp som en del av löntagarfondssystemet, bör finnaskvar. En tillfredsställande ekonomisk tillväxt är enförutsättning för pensionssystemets funktion. Det är därförnaturligt att en del av de fondmedel, som skall säkerställadetta, också används för att utveckla den nya företagsamhetsom är denna tillväxts förutsättning. Däremot har vi ingeninvändning mot att fonden fortsättningsvis förvaltas avFöretagskapital.När det gäller riskkapitalbolagen förutsätter regeringenatt dessa fortsättningsvis finns kvar men attutvecklingsfondernas och Norrlandsfondens ägarandelar såsnart som möjligt bör avyttras till andra intressenter. Vinoterar med tillfredsställelse att tre av de borgerliga partiersom ingår i regeringen har ändrat uppfattning ifråga om riskkapitalbolagens värde och anser att dessa skallvara kvar, till skillnad från den uppfattning de redovisade1990.Som framhålls i utredning ''Att skapalivskraft'', är ett av problemen med nyföretagandet i Sverigeatt detta är dåligt strukturerat. Det finns behov av en ökadsamordning och optimering av tillgängliga resurser. Detverkar som om vi i , i förhållande till andra länder,gör större åtskillnad mellan offentlig och privat verksamhetoch det verkar vara svårare att få till stånd ett samarbetemellan dessa aktörer. Denna brist på samordning drabbar iförsta hand nyföretagaren eftersom han har svårt att hittarätt mellan olika intressenter.Redan i den socialdemokratiska regeringens förslag ominrättande av riskkapitalbolagen ingick att dessa skulleöppnas för privata delägare. Riskkapitalbolagen hardärigenom möjlighet att knyta samman olika intressenteromkring nyföretagandet och att bli en aktiv motor i detta.Därför bör kopplingen till utvecklingsfonderna ochNorrlandsfonden finnas kvar.Utvecklingsfondernas och NorrlandsfondensfinansieringsverksamhetRegeringen anser att Norrlandsfonden visserligen tillsvidare bör kunna fortsätta med sin finansieringsverksamhetmen på en lägre nivå än genom att 200 milj. kr. avfondens medel inbetalas till staten.Norrlandsfonden, som ursprungligen tillkom genom atttill en början vinstmedel från avsattes till fonden,har spelat en viktig regionalpolitisk roll för att utveckla idéeroch skapa positiva infrastrukturer i de berörda länen. I ettläge, då den regionala obalansen tilltar ochsysselsättningsproblemen blir allt akutare, behövs allaresurser för att i dessa områden utveckla ny företagsamhet.Vi avvisar därför tanken på att dra in medel frånNorrlandsfonden.Regeringen redovisar i propositionen sin avsikt attåterkomma med förslag om småföretagandetsriskkapitalförsörjning t.ex. i form av villkorslån av liknandeslag som de tyska EKH-lånen. kommer förslagom avveckling av de nuvarande formerna avriskkapitalförsörjning t.ex. genom utvecklingsfonderna attläggas fram.Bakgrunden till dessa förslag är ''Attskapa livskraft''. Vi ställer oss positiva till en fortsattdiskussion om dessa förslag. I denna diskussion bör ocksåingå att pröva i vilka former riskkapitalförsörjningen skallbedrivas. Med hänsyn till behovet av snabba åtgärder för attytterligare stärka småföretagandet är det önskvärt att dessaförslag bereds med stor skyndsamhet av regeringen och attförslag förelägges riksdagen.I finns dock inget förslag omavveckling av utvecklingsfondernas utlåningsverksamhet.Utvecklingsfonderna har en varierande betydelse förföretagens riskkapitalförsörjning i olika delar av landet.Fonderna har också med olika kraft gått in för uppgiften attvara en motor i företagsutvecklingen. Med dessareservationer kan ändå slås fast att fonderna spelat en viktigroll för nyföretagandet, en roll som blir allt viktigare. Detfinns därför anledning att slå vakt om fonderna som enviktig resurs i nyföretagandet både i fråga om råd, biträdeoch långivning. Vi ansluter oss till regeringens syn påutvecklingsfonderna som en möjlig resurs för småföretagennär det gäller den kommande EG-anslutningen.Vi är öppna för en diskussion om olika låneformer ochutvecklingsfondernas roll i detta sammanhang. Vi ser dock ingen anledning att göra några uttalanden om fondernasframtid då några regeringsförslag ännu inte framlagts.Sådana kan i nuvarande läge endast bidra till att skapa ökadosäkerhet i fondernas verksamhet som behovet avderas insatser ökar.RegelreformeringVi hälsar med stor tillfredsställelse regeringensambitioner att fortsätta den socialdemokratiska regeringensarbete med översyn och begränsning av regelgivningen motnäringslivet. Vi förutsätter dock att detta inte sker genomuppgivande av grundläggande krav i fråga om hälsa, miljöoch social välfärd.ArbetsmarknadsfrågorNär det gäller avsnittet om arbetsmarknadsfrågoråterkommer regeringen senare med förslag. I en särskildmotion redovisar vi våra ståndpunkter med anledning avföreliggande proposition. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1991/92:51,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småföretagspolitik.