mot · GE02Jo48 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt ÖstersjöfisketRegeringen föreslår i tillväxtpropositionen attfiskerilånen skall avskaffas. Förslaget bör avvisas avrikadagen. Ett anslag på 40 milj. kr. bör tas upp i budgetenför 1991/92 till fiskerilån.En avveckling av fiskerilånen skulle innebära ettallvarligt bakslag för fisket generellt men framför allt på förostkustfiskarena eftersom fiskerilånen i första hand är etteffektivt stöd för de mindre och medelstora fiskeföretagen,vilka utgör den helt dominerande delen av fiskenäringen påostkusten.Fiskets betydelse för länFiskerinäringen har stor betydelse för län. Fisketutmed läns kust och på är på många orter dennäring som tillsammans med binäringar håller landsbygdenlevande. En livskraftig fiskerinäring är också enförutsättning för strävandena att behålla en levandeskärgård.Kalmar län är det tredje största fiskelänet i landet. InomKalmar län finns ca 500 verksamma fiskare. Deras samladefångst uppgår till ungefär fisk med ett värde av40 milj. kr. Fiskarena i län svarar för avdet samlade fångstvärdet i landet. Det är mer än dubbelt såmycket som något annat län redovisar.Fiskerinäringen i län är en typisksmåföretagarnäring och en effektiv sådan. Med hänsyn tilllänets regionala näringslivs- och sysselsättningssituation ärdet avgörande för länets framtida utveckling attfiskerinäringen kan bestå och behålla denna sin effektivitetoch omfattning. En förutsättning härför är att näringen harstatsmakternas vilja och stöd i botten. En avveckling avfiskerilånen som regeringen nu föreslår skulle medföra enallvarlig störning i förutsättningarna för fortsatt utvecklingav fiskerinäringen i län.Fiskerilånen kvarMotiven för ett fortsatt ökat stöd för fiskerinäringen ilänet är många. Kan länet få en effektiv ochframtidsinriktad fiskerinäring också i fortsättningen är detbra för näringen, bra för länet och bra för landet. Som ovannämnts skulle sysselsättningen bättre kunna i en svårregion. Landet skulle få mat som vi inte behövde importerautan kunde exportera och vi skulle därmed kunna förbättravår bytesbalans.Det finns även mer närliggande motiv. Marknaden förfisket hårdnar. En avveckling av fiskerilånen nu skulleinnebära att vi går före våra konkurrentländer medavvecklingen av subventioner för en anpassning till enframtida EG-marknad. Våra ambitioner får inte vara attavveckla snabbare än EFTA-länderna. Regeringens förslagom en avveckling av fiskerilånen skulle få den följden attdet svenska fiskets konkurrentländer som t. ex. ochNorge kommer att ta marknadsandelar från , vilketskulle kunna slå ut en stor del av den framtida fiskenäringenvid en integrering i ett närmare Europasamarbete.För att klara en hårdnande konkurrens inför ett vidgatEuropasamarbete finns det behov av utveckling inomfiskenäringen. Nya produkter behöver tas fram ochutvecklas. Fiskeflottan behöver förnyas. Till allt detta krävsnya resurser. Utrymme för kapacitetsökningar finns.Biologer har på grund av brist på tillgång rekommenderatminskat fiske i . Därmed borde efterfrågan ökaoch marknaden kunna vidgas för östkustfiskets del.Utvecklingen har också lett till att överlevnaden påutsättning av fisk har ökat. Därmed förväntas, ommiljöproblemen i snabbt kan bemästras,tillgången på fisk kunna öka i framtiden.Fiskerilånen spelar en mycket stor roll när det gäller attge yrkesfiskarena konkurrensneutralitet i förhållande tillEG. Det gäller framför allt de små och medelstorafiskeföretagen. De största företagen har på annat sätt haftmöjlighet att förstärka sin konkurrenskraft genom bl. a.varvsstöd och subventioner från angränsande länder. Denmöjligheten har inte de små familjeföretagen blandyrkesverksamma fiskare på ostkusten och län.Effektivt stödSystemet med fiskerilån är en för staten billig menoerhört effektiv form av stöd. Staten får igen mycket påvarje satsad krona. Anslaget som uppgår till 40 milj. kr. ärtill sin konstruktion lån som skall betalas tillbaka av densom får lånet. Stödet består av en förmånlig ränta.På en anslagspost på 40 milj. kr. utgör således denverkliga kostnaden för staten endast 3 milj. kr., restenkommer senare att återbetalas till statskassan. Det voreoklokt att avveckla en stödform som i förhållande till sinkostnad har en så avgörande betydelse för att behålla ochutveckla en näring som har så avgörande betydelse för ettläns utveckling som en fortsatt framgångsrik fiskenäring harför t. ex. län.RekryteringRisken är uppenbar att en avveckling av fiskelånen,förutom vad som anförts, kommer att slå dubbeltnegativt för många yrkesfiskare som behöver investera föratt leva vidare. I ett läge där möjligheterna till krediterbegränsas har det visat sig att bankerna ofta ser stödet frånstaten i form av fiskerilån som förutsättning för att beviljaytterligare krediter. Om fiskelånen stoppas kommer mångayrkesfiskare således inte att få möjlighet att överhuvudtagetkunna ta upp lån för nödvändiga investeringar.Detta kommer att slå särskilt hårt mot län. IKalmar län finns det nu många yngre familjer i framför alltmindre orter som är beredda att först i mindre skala startayrkesfiske. Det gäller också en del som sökerkombinationssysselsättning med fiske i samband medomställningen av jordbruksnäringen som följd av tidigarefattade beslut i . Möjligheterna för dessa skullehelt stoppas om inte fiskerilånen får vara kvar. Därmedförsvåras rekryteringen till fiskerinäringen eller kanske heltavstannar. Det vore djupt olyckligt, sett i ettframtidsperspektiv, för länets fiskerinäring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på proposition 1990/91:87 imotsvarande del beslutar att anvisa 40 milj. kr. till fiskerilånför /92.