mot · GE02U510 · 1991-01-25 00:00:00 — Dessa farhågor styrks i en rapport frånRådspresidenten till Statscheferna i detEuropeiska Rådet . beskriver hur EGskall bilda en ekonomisk union med en enda valuta ochgemensam valutapolitik som bygger på prisstabilitet.Valutapolitiken skall fastställas av en enda myndighet, somfår bestämma penningpolitik och räntepolitik för alladelstater inom den ekonomiska unionen. Detta innebär attde enskilda staternas suveränitet i valuta- ochskattepolitiska frågor överlämnas till denna myndighet.Huvudmålet för den nya samlade ekonomiska unionen ärprisstabilitet. Vid konflikter mellan prisstabilitet ocharbetslöshet skall prisstabiliteten ha företräde. Underskotti de enskilda ländernas budgetar genom manipulation avpenningmängden förbjuds. Skall något hända får det baraske på de villkor som den ekonomiska unionens centralbankbestämmer.Konsekvenserna för blir betydande. Vi kommerinte att kunna föra en aktiv arbetsmarknadspolitik längre.Vi kan inte föra en aktiv konjunkturpolitik eftersomenskilda länder inte tillåts ha budgetunderskott annat änefter tillåtelse fråm den stora . Den urgamlasvenska beskattningsrätten kommer att begränsas.Arbetslösheten i EG är i genomsnitt fyra gånger så hög somi ! Det är sanningen bakom de s k EG-priserna påkrogen. Allt tyder på att och ekonomiskaunion kommer att innebära ökad arbetslöshet i Sverige.EG -- en militärpaktI det betänkande som utgjorde underlag för riksdagensbeslut den 11/12 -90 om EG-medlemskap, fastslårutrikesutskottet att EG-medlemskap skall grundaspå att ''neutralitetspolitikens centrala syfte ligger fast,nämligen att genom ett konsekvent avstående från militärsamverkan med andra stater framgångsrikt kunna hävda vårneutralitet i händelse av krig''.Samtidigt påstår man att ''det mesta tyder på att detankar som funnits bland några medlemsländer inom EG attutveckla det utrikespolitiska samarbetet i riktning motmilitära frågor inte vinner gehör''.Fakta är emellertid annorlunda:I en intervju straxföre riksdagsbeslutet säger ambassadör i : ''EGsätter upp en egen armé. ''och har idecember 1990 i ett gemensamt utspel förordat att EG bliren militärpakt.I en promemoria från EG-kommissionenom ''Garantier för enighet och konsekvens i gemenskapensinsats på det internationella planet'' heter det bland annat:Att garantera enhet och konsekvens i Gemenskapensinsats på internationellt plan är en historiskt utmaning.Kommissionen ser optimistiskt på Gemenskapens möjlighetatt anta utmaningen. I det sammanhanget reser sig tregrundläggande frågor: -- Menar medlemsstaterna att de harväsentliga gemensamma intressen och önskar de försvaradem i gemenskap? -- Vilken ambitionsnivå harGemenskapen och dess medlemsstater och är de bereddaatt påta sig samtliga ekonomiska och finansiellakonsekvenser av sina beslut? -- Skall den gemensammautrikespolitiken också omfatta säkerhetsfrågor,variförsvarsfrågor ju ingår som en väsentlig beståndsdel?Kommissionen svarar jakande på dessa tre frågor.Det heter vidare:Det bör i det nya traktatet ske en allmän understrykningav orienteringen hän emot en gemensam säkerhets- ochförsvarspolitik.Beträffande vapenhandel sägs:Det är i medlemsstaternas gemensamma intresse attproduktion av och handel med försvarsmateriel fullt utunderkastas den gemensamma marknadens disciplin, vilketbl a innebär upphävande av artikel 223. (I art 223 tillförsäkras medlemsstaterna rätt att behållasäkerhetspolitiska hemligheter för sig själva och att självakontrollera sin vapenproduktion och sin vapenhandel).Det är således tydligt att EG snabbt rör sig i riktning motatt bli en fullfjädrad militär union. Därmed kommer devillkor som uppställs i utrikesutskottets betänkandesannolikt inte att kunna uppfyllas.EG-medlemskap strider mot grundlagenRedan våren 1988 påpekade i en skrivelseatt såväl allmän EG-anpassning som EG-medlemskapstrider mot regeringsformen.Justitiedepartementet hävdade emellertid att i vart fallett inte skulle stöta på grundlagsproblem. Denuppfattningen avfärdades dock av flera tunga juridiskaremissinstanser. har regeringen också föreslagitgrundlagsändring i ett avseende, när det gäller s ktolkningsbesked från en (=EG-domstolen). Men remissinstanserna pekar på mångafler problem. EGs grundbultar -- direktverkan av ochföreträde för EG-beslut -- kan hävdas vara oförenliga medgällande regeringsform. Och framförallt skulle EG-medlemskap stå i strid med regeringsformen 10 kap 5 §, somanger att svensk beslutsrätt endast i begränsad omfattningkan överlåtas på överstatlig organisation.Sverige och EG: goda grannarRiksdagen har beslutat att skall ansöka ommedlemskap i har motsatt sig detta. Innanvi åter redovisar några av de viktigaste argumenten för vårtmotstånd mot ett svenskt EG-medlemskap vill vi fastslåföljande:Sverige skall givetvis ha ett gott och näragrannförhållande till EG. Det praktiska samarbetet medEG-länderna bör vidareutvecklas inom ramen för den s kLuxemburgsprocessen, dvs den sorts samarbete som pågickinnan tanken på EG-medlemskap via EES uppstod.Miljöpartiet anser att ska upprätthålla detexisterande frihandelsavtalet med liksom böragera för frihandel globalt, med begränsningar beträffanderätt för stater och regioner att utestänga varor som ansesmiljö- och hälsofarliga (se också motion omGATT). stödjer strävandena att göra detmöjligt för svensk medverkan i studentutbytes- ochforskningsprojekt, typ och bör eftersträva samma typ avpraktiskt samarbete med EG som vi redan har med denordiska grannländerna.EG-frågan är inte avgjordPå vissa håll anses det att riksdagsbeslutet i december1990 om mandat till regeringen att ansöka om EG-medlemskap innebar ett slutord och att det nu kan tas förgivet att svenskt EG-medlemskap blir verklighet vid mittenav . Därför skulle inga alternativ behöva hållas iberedskap för position i . I dettasammanhang pekas på att opinionsundersökningar /91 visar på mycket stor majoritet för EG-anhängarna.Miljöpartiet har en annan uppfattning om sannolikheteni att verkligen kan bli EG-medlem, vilket inte skallförväxlas med vår åsikt att inte bör bli EG-medlem.Följande reella hinder för ett svenskt EG-medlemskap bör noga granskas av alla oberoende avåsikt i EG-frågan:1. Neutralitetsförbehållet i riksdagsbeslutet.Visserligen handlar det ''bara'' om att EG inte får blimilitärpakt. Men f d kabinettssekreterare noterat att ''vi köpt grisen i säcken'' och frågar: ''Varttog neutraliteten vägen?'' (SvD 29/12 -90)) DN avråder frånsvenskt neutralitetsförbehåll efter som det kan visa sigutgöra en stoppkloss för medlemskap (6/1-91). Utanförriksdagens utrikesutskott har såväl anhängare sommotståndare till svensk neutralitet förstått att riksdagensneutralitetsförbehåll, som utgick från att EG inte blirmilitärpakt, var alltför lättvindigt. Faktum är att allt talarför att EG blir militärpakt. Vid en konferens i ijanuari1991 gav ordföranden i EG-parlamentets utrikesutskottklart besked om att ingen EG-medlem kan reservera sigmot EGs kommande försvarssamarbete (SvD 4/1-91).2. kommerinte att bli demokrati smärtfritt. Kanske blir det ocksåpolitisk åtstramning. En förnyad sovjetisk hotbild kan växafram som gör att neutralitetsaspekten åter blir viktigare.3. De baltiska staternavarken kan eller (sannolikt) vill lämna för attbli EG-medlemmar. Det kommer att ifrågasättas om detkan finnas ett negativt samband mellan svenskt EG-medlemskap och baltisk frigörelse.4. statsminister har tagitställning mot EG-medlemskap av neutralitetsskäl. Islandshar gjort liknande. Mycket litet tyder på att helaNorden skulle söka och få EG-medlemskap. Inteens är en självklar EG-kandidat (enligtopinionsundersökningar leder EG-motståndarna där mot 31).5. EGs utveckling till politisk union. Entusiasmeni EG för nya medlemmar är måttlig och ojämt fördelad. Detär inte givet att en majoritet verkligen vill ha in flermedlemmar, särskilt inte neutrala sådana. Framförallt kanförhandlingarna dra ut mycket mer än svenska EG-vänner räknar med. Det finns redan en ganska lång kö medansökningar: , , , . Även ommilitärpakten skulle dröja kommer EG att uppträda som enaktör på världsarenan. Detta betyder att kravet på''underkastelse'' från nya medlemmars sida under ettexisterande färdigt system blir allt starkare. Föreställningenhos vissa svenska EG-vänner om att skall gå in ochförändra EG inifrån, till och med använda vetorätt för attstoppa utvecklingen mot militärpakt, är inte särskiltrealistisk. EGs unionister har denna risk klar för sig ochkommer inte att släppa in nya medlemmar förrän de känneratt deras union är ''färdig''. EGs inre integration gör alltsådels EG mindre intresserat av nya ''störande'' element, delskommer det att göra priset i form av tvång att underkastasig EG-regler och EG-institutioner betydligt högre innaneventuellt medlemskap kan bli verklighet.6. (utanför ). Det är inteotänkbart att östeuropeiska länder som ,m fl ansöker om EG-medlemskap. Dekommer antagligen att mötas av en kalldusch. De är intevälkomna på . Deras ansökningar kommer attförhalas (jfr ). EG kommer inte att utvecklas i all-europeisk riktning under 90-talet.7. Miljökrisen synligare i EG. Den europeiskamiljökrisen har -- med rätta -- dominerats av problemen iÖsteuropa . Man kan vara rätt säker på attEG-ländernas problem kommer att synas tydligare under90-talet.8. Priset blir för högt. Många möjliga nackdelarbeträffande social-, miljö- och hälsopolitik etc kommerredan inom ramen för den pågående EG-anpassningen attförvandlas från teoretiska hot till praktisk verklighet. Detkommer att bli klart att EG-medlemskap kostar något.9. Ekonomiska vinster uteblir. Det är högstosäkert om den pågående EG-anpassningen kommer attmedföra något märkbart ekonomiskt ''uppsving'' i form avökad tillväxt, ökade realinkomster etc under 90-talet.Tvärtom kommer att präglas avtraditionell konjunktursvacka, arbetslöshet etc. Kapitaletkommer att flyta oberoende av riksdagsbeslutet om EG-medlemskap. Det kommer givetvis inte att finnas någonenighet om hur detta hänger ihop med EG. Men EG-medlemskap kommer knappast attuppfattas som en självklar medicin för traditionellekonomisk blomstring.10. Det är nu erkänt attEG-medlemskap kräver en ganska omfattande ändring avregeringsformen. Det kommer att aktualisera helademokratiaspekten på EG-anslutning på ett starkare sätt änhittills.11. EG-fördelar utan EG. En rad förhandlingarom praktiskt EG-samarbete, t ex om , Comett etchåller nu på att leda till resultat. Också på andra områdenkommer det att visa sig att konstruktivt grannsamarbetemed EG är fullt möjligt utan EG-medlemskap.12. All-europeiskt samarbete ökar. ESK,, ECE etc är reellt existerande organisationer.Helt oberoende av om de kan utvecklas i grön riktning tillett Förenta Regioner, kommer de att vara aktiva.Europarådet kommer t ex att utvidgas. Det gör att EGsmassmediala dominans som ''europeisk aktör'' kommer attminska.13. EG kallar sig juEuropa och har -- trots revolution i --lyckats behålla den imagen. Det kommer nog inte att hålla. ''Tågluffar''-generationen kommer allt oftare att resa ocksåi . Kravet på att det europeiska samarbetet inteskall leda till nya murar mellan Öst- och Västeuropakommer att öka.14. Det är inte längre nyheter attberätta om EGs fördelar. De oproblematiskaskönmålningarna har vållat viss samvetskris ijournalistkåren. Resultaten av det har redan börjat synas.Det kommer att bli mycket mer av problembeskrivningarkring EG.15. Att det blirnågon form av folkomröstning är nu sannolikt. ellersenare kommer därför mer organiserade studie- ochinformationsformer att komma igång. Det är inte säkert attEG-sympatin kommer att öka i det sammanhanget.Sammanfattning: Det finns ett stort antal hinder attövervinna för dem som vill ansluta till EG. Det ärinte säkert att det lyckas. Under alla förhållanden talar detmesta, bl a EES-förhandlingarna, för att det tar mycketlängre tid att nå uppgörelser med EG än regeringen hartrott. Ett svenskt EG-medlemskap framstårsom osannolikt. Det gör att varje regering, oberoende avsin inställning till EG, borde känna ett ansvar för attutveckla alternativ till en framtid där är EG-medlem.FolkomröstningFrågan om anslutning till EG har en så övergripanderäckvidd att den bör avgöras genom folkomröstning. Fördetta finns olika möjligheter.Dels kan beslutandefolkomröstning anordnas (om minst en tredjedel avriksdagens ledamöter så beslutar) med anledning av ettpreliminärt riksdagsbeslut om grundlagsändring och/elleröverlåtande av beslutsrätt i samband med EG-anslutning. Isamband med nästföljande riksdagsval kan folket fåmöjlighet att bifalla eller avslå det preliminärariksdagsbeslutet. Någon sådan folkomröstning har aldriganordnats.Dels kan rådgivande folkomröstninganordnas närhelst med enkel majoritet såbeslutar. Denna form av folkomröstning har anordnats ettantal gånger i , om kärnkraften.Fördelen med den första typen av folkomröstningen äratt folkets val är enkelt och exakt och avgörande: man sägerja eller nej till ett konkret färdigt förslag.Nackdelen är givetvis att utrymmet för positivaalternativ till förslaget är få. Dessutom kommer en sådanfolkomröstning i EG-frågan inte förrän ett konkret förslagtill grundlagsändring eller medlemskapsavtal med EGföreligger, vilket kommer att utkräva åratals förhandlingaroch förberedelsearbete. Risken för att folket kommer attkänna sig ställt inför ett fullbordat faktum är stor -- isynnerhet och en långtgående EG-anpassning genom ettEES-avtal redan genomdrivits.Nackdelarna med rådgivande folkomröstningar är välkända. Alternativen skall fastställas av , vilketkan uppfattas som stötande av opinionsgrupper utanförankring i riksdagspartier. Huvudalternativen kan avtaktiska skäl splittras upp. Utslaget kan vara svårtolkateftersom det endast är rådgivande.Fördelen med en rådgivande folkomröstning är att denkan komma på ett så tidigt stadium att känslan av fullbordatfaktum inte är så stark. kan de två (ev. flera)huvudalternativen få formen av positiva modeller föreuropeiskt samarbete. Väljaren tvingas inte säga ja ellernej, utan kan säga ja till olika samarbetsmodeller.Den ena formen av folkomröstning behöver dock inteutesluta den andra.En rådgivande folkomröstning mellan olikahuvudalternativ för samarbete i bör äga rum såsnart det är praktiskt möjligt, dvs 1992. Då kommersannolikt en del oklara frågor om såväl EGs somÖsteuropas utveckling att ha fått svar.Om det därefter blir aktuellt med en samarbetsform sominnebär den sorts suveränitetsöverföring till överstatligsamarbetsorganisation som avses i regeringsformen 10 kap5 §, bör självfallet en beslutande folkomröstning äga rum påså sätt som är avsett i regeringsformen. Detta kan då tidigastske i samband med valet . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall verka för att samarbetet i grundaspå de sex i motionen framförda principerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör ta initiativ till en alleuropeisk konferens isyfte att pejla möjligheterna till att bilda ett EuropasFörenta Regioner i enlighet med motionens syfte,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt relationer till EG bör präglas av ett gottgrannskap av ungefär samma sort som råder de nordiskaländerna emellan,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör eftersträva fri rörlighet för alla människor ihela ,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör ta initiativ till inrättandet av en alleuropeiskmiljömyndighet enligt de riktlinjer som fastlades vid detalleuropeiska miljömötet i 1990,6. att hos regeringen begär förslag till lag områdgivande folkomröstning angående EG innan eventuellaförhandlingar om medlemskap inleds,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt eventuella förhandlingar om medlemskap i icke fårinledas förrän grundlagen har ändrats så att ett EG-medlemskap vore förenligt med den därefter gällanderegeringsformen.