mot · GE02Jo311 · 1991-01-25 00:00:00 — Allmänna synpunkterSkogen har många olika värden: livsrum för växter ochdjur, ekologisk stabilisator, producent av virke och energi,producent av svamp och bär, kunskapsbärare, kulturbärareoch miljö för friluftsliv. Vi måste ta hänsyn till alla dessavärden vid vårt nyttjande av skogen.Den rådande skogspolitiken har prioriterat skogensfunktion för att försörja massaindustrin med råvara alldelesför högt. När företrädare för naturvården kritiserar densvenska skogspolitiken för att vara alldeles förexploateringsinriktad, brukar skogindustrins ochskogsbolagens företrädare kontra med att vi har ett mycketstort virkesförråd och en hög tillväxt i skogen. Menproblemet med skogsbrukets inriktning ligger på ett annatplan -- problemet är inte att antalet skogskubikmeter är förlågt. Skogsbruket leder till att vissa naturtyper samt växtochdjurarter slås ut. Antalet arter i våra skogar blir allt lägre.Den biologiska mångfalden minskar. Just nu pågår engigantisk genetisk utarmning. upptas inte ens avden totala produktiva skogsmarken av urskogar!Ett annat problem, av näringspolitisk natur, är attskogsbruket i hög grad inriktas på massaindustrins behov.Men skogsbruk är en mycket långsiktig näring och en alltförensidig inriktning kan leda till framtida ekonomiskaproblem. Det är naturligvis omöjligt att veta vilkenskogsbrukspolitik som kommer att ses som förnuftigastom 50 eller . Men det gör det än mer viktigt attinriktningen inte är så ensidig t.ex. när det gäller val avträdslag. Det är möjligt att det svenska skogsbruketskonkurrensfördelar kommer att ligga mer på produktion avkvalitetstimmer till sågverken än på råvara tillmassaindustrin. Konkurrensen kan komma att hårdnabetydligt från skogsbruk i delar av världen där tillväxten ärbetydligt högre än i . I dessa områden saknasdäremot förutsättningar för att producera sågtimmer avsamma kvalitet som i Sverige.Energiförsörjningen måste baseras på förnyelsebara ochmiljövänliga energikällor. Energiförbrukningen kanminskas radikalt genom sparande och effektivisering, menen ökad användning av biobränslen är ändå nödvändig.Detta kan leda till konkurrens med massaindustrin områvaran. En ändrad energipolitik kan därför också påverkaden framtida skogsbrukspolitikens inriktning.Det långsiktiga virkesuttagetMänniskan har orsakat en omfattandegenetisk utarmning bl.a. genom utplåna naturliga biotoper.Den internationella naturvårdsunionen (IUCN), därSverige är medlem, har föreslagit att av alla representativa naturtyper måste bevaras för atthejda den genetiska erosionen. Mot den bakgrunden har vii vår partimotion om naturvården föreslagit, som ettlångsiktigt mål, att av alla representativa naturtypers areal i skallbevaras.I den här motionen för vi istället fram det kortsiktiga ochblygsamma kravet att av den produktiva skogsmarken nedanför den gamlaskogsodlingsgränsen skall skyddas års utgång. Viföreslår inte här budgetmedel för inköp av skogsmark förreservatsbildning, utan återkommer till detta i sambandmed vår miljöpolitiska motion senare i vår. Vi kommer attföreslå att ca 500 milj. kr satsas på inköp av mark detkommande budgetåret.Vid inköpen av mark skall urskogar och urskogsliknandenaturskogar prioriteras. Det är bråttom om det ska-- gå atthinna innan dessa områden är avverkade! Med regeringenstakt kommer det ta 30--!Vi menar att målet för det årliga virkesuttaget tillskogsindustrin är för högt och föreslår 65 milj. 11m3sk som ett långsiktigt mål för det årligavirkesuttaget. Det kan tyckas lågt i förhållande till denårliga tillväxten på ca 85 milj. m3sk, men vi harbedömt det vara lämpligt i förhållande till den ändradeinriktning av skogbruket som vi vill ha, nämligen:10 % av alla representativa naturtyper bör skyddasrestriktioner när det gäller skogsbruksmetoderna, t.ex.skogsdikning, storhyggesbruk, plöjning och harvningväsentligt större naturvårdshänsyn i skogsbruket iallmänhetökad konkurrens om råvaran frånenergisektornTräfiberlagenTräfiberlagen syftar till att trygga massaindustrinstillgång på råvara gentemot konkurrerande intressen.Lagen hindrar i viss mån att skogsråvara används inomenergisektorn. Vi syftar med vår ekonomiska politik till atthöja biobränslenas konkurrenskraft i förhållande till fossilabränslen. Vi anser att regeringen inte behöver ha sådanabefogenheter när det gäller att styra råvaruanvändningen.Därför föreslår vi att lagen avskaffas.SkogsvårdslagenSkogsvårdslagen är hårt inrikad på det renavirkesuttaget på bekostnad av många andra värden.Skogsbruket måste bli mer varierat både vad avserbrukningsmetoder och ändamål. Skogsvårdslagstiftningenmåste ses över så att det blir lättare för den enskildeskogsägaren att bedriva ett mer extensivt skogsbruk,utnyttja fler trädslag och använda blädning somavverkningsmetod. är det i princip förbjudet att låtabli att avverka för den markägare som av naturvårdsskäl villbevara ett område!Naturskyddsföreningen har utarbetat ett förslag till nyskogsvårdslag och vi föreslår att detta kan ligga till grund fören ny skogsvårdslag. Vi anser att skogsvårdslagen måste tasmed i den översyn av den samlade miljölagstiftningen sommiljöskyddskommittén arbetar med.I väntan på en helt ny skogsvårdslagstiftning anser vi atten del, för naturvården väsentliga, ändringar måste görasredan nu i den nuvarande skogsvårdslagstiftningen.Skogsvårdslagens 5§ tredje stycket bör avskaffas. Paragrafen tvingar framavverkning i lågproducerande bestånd som kan varavärdefulla för naturvården.21§ i skogsvårdslagen är en hänsynsparagraf som germöjligheter att lämna föreskrifter om naturvårdshänsyn iskogsbruket. Det är hit de som försvarar dagensskogsbruksmetoder brukar hänvisa när de påstår attskogsbruket tar tillräcklig naturvårdshänsyn.Tyvärr är paragrafen bara en papperstiger. Det finnsflera orsaker till att den inte fungerar. En är att den inte ärdirekt straffsanktionerad. tvingaskomma med ett föreläggande i varje enskilt fall.Föreskrifterna får inte orsaka att pågåendemarkanvändning avsevärt försvåras, vilket naturligvisbegränsar möjligheterna att kräva naturvårdshänsyn starkt.En direkt följd av detta är att föreskrifterna anger atthyggesstorleken inte får inskränka den avverkningsvolymsom behövs för en rationell drift, vilket gör att det äromöjligt att ingripa mot storskogsbruket.Skogsvårdslagens 21 paragraf och dess föreskrifter börses över i syfte att stärka naturvården. Ett mer långtgåendenaturvårdsansvar bör läggas på skogsbrukaren ochparagrafen bör straffsanktioneras.ÄdellövskogslagenÄdellövskogslagen är inte effektiv när det gäller attskydda landets ädellövskogar. En anledning är det högakravet på vad som får betecknas som ädellövskog. I södraSverige är kravet att ett skogsområde skall innehålla minst70 % ädla lövträd för att det skall omfattas av lagen. Lagenbör ändras så att en 50-procentig andel blir tillräcklig i hela landet. Lagen börutvidgas till att även omfatta klibbal.Ett annat problem är att markägarna har kunnat anpassabeståndsindelningen genom att avverka delar av ettädellövbestånd tillsammans med ett bestånd av andraträdslag och på så sätt kunnat pressa ned andelen ädlalövträd. Lagen måste ändras så att den möjlighetenförsvinner.SkogsbruksplanernaI det förslag till lag om biotopskydd, som vi lade framunder förra årets allmänna motionstid, har vi föreslagit attkrav på kommunala naturvårdsplaner skall införas och attde obligatoriska skogsbruksplanerna skall anpassas tilldessa. Vi anser att 21§ bör ändras så att naturvårdshänsynblir en väsentligt del i skogsbruksplanerna.RiksskogstaxeringenInom ramen för riksskogstaxeringen genomförs ettviktigt arbete med att undersöka skogens tillstånd.Naturvården borde kunna få större nytta avriksskogstaxeringen om man utvidgade dessverksamhetsområde. Kostnaden att genomförainventeringar av växter och naturtyper skulle blijämförelsevis låg då en stor del av kostnaderna redan ärbetalda eftersom man redan är på plats för att undersökaandra parametrar. Vi föreslår att riksskogstaxeringensverksamhetsområde utökas så att riksskogstaxeringen blirav större värde för naturvården.De fjällnära skogarnaTrots oklarheten om möjligheterna till en säker återväxtoch trots att de är viktiga för många hotade arter bedrivsett intensivt skogsbruk i de fjällnära skogarna ovanför dengamla skogsodlingsgränsen. En del av dessa områden ärockså viktiga för rennäringen eftersom de utgörs av gammalhänglavskog.Under 1988 års valrörelse lovade företrädare för allariksdagspartier att den fjällnära skogen skulle skyddas av ennaturvårdsgräns. frångick socialdemokraternaoch i sina löften om införandet aven naturvårdsgräns. Istället hänvisade man till en pågåendeutredning i regi som skulle komma medförslag till ett bättre bevarande av de fjällnära skogarna.Redan i regeringens direktiv gjordes det omöjligt förSkogsstyrelsen att presentera något förslag som skullekunna ha betydelse för att åstadkomma något skydd värtnamnet. Regeringens direktiv innehöll nämligenbegränsningen att pågående markanvändning inte avsevärtfick försvåras. Detta innebar i klartext att Skogsstyrelsensförslag inte fick kosta något. Om pågåendemarkanvändning avsevärt försvåras måste ersättningbetalas ut till markägarna enligt naturvårdslagen. Det ärsjälvklart omöjligt att rädda de fjällnära skogarna med såsmå förändringar av skogsbruksmetoderna att ersättning tillmarkägarna inte behöver betalas ut.Propositionen om skogsbruket i fjällnära skogar, hösten1990, innehöll inte mycket nytt som förbättradeförutsättningarna för naturvården. Förslaget byggde i stortsett på förslag. Några positiva förslag fannsmed som t.ex. att avskaffa skogsvårdslagens 6 paragraf omskyldighet att avverka överårig skog. Under riksdagensbehandling gjorde socialdemokraterna och upp omett förslag som vara lika dåligt ur naturvårdssynpunkt somregeringens ursprungliga förslag.Den viktigaste frågan om hur man åstadkommer ettsammanhängande skyddat område längs hela fjällkedjanbehandlades knappt i utskottsbetänkandet trots att dendiskussionen egentligen var grundläggande i debatten.Miljöpartiet anser att skall få i uppdragatt skyndsamt utforma ett förslag för hur ett sådant skyddbör utformas med utgångspunkt i naturskyddsföreningensförslag. bör upphöra medavverkning ovanför den gamla skogsodlingsgränsen tills detär beslutat vilka restriktioner för skogsbruket som skallgälla i området.Naturvårdsverket bör också få i uppdrag att lägga framförslag till på vilket sätt de områden nedanför de fjällnäraskogarna, som gruppen ''Steget före'' frånNaturskyddsföreningen har uppmärksammat, bör skyddas.Vissa områden alldeles nedanför det som brukar betecknassom den fjällnära skogen har nämligen visat sig vara ännumer skyddsvärda än den fjällnära skogen. En orsak är attdessa områden har skonats från ett intensivtskogsbruk och fungerar som restbiotoper för arter somtidigare var vanliga i en stor del av landet.Våtmarker och sumpskogarSkogsbruket har redan orsakat att en mycket stor del avlandets våtmarker och sumpskogar har dikats ut ochförstörts. Många hotade arter är beroende av just våtmarks-och sumpskogsbiotoper. Områdena fungerar somersättningsbiotoper för arter som trängts undan från torrareområden av skogsbruket. Utdikningen är inte bara ettproblem för naturvården utan också i hög grad enmiljöfråga. Våtmarker och sumpskogar fungerar somnaturliga kvävefällor eftersom nitrat reduceras till kvävgas iden syrefattiga miljön. Kväveläckaget ökar frånskogsmarken pga att utdikningen minskar kapaciteten tilldenitrifikation.Numera är skogsdikning tillståndspliktig enligt 18 c§ i naturvårdslagen. Men i praktiken har intetillståndsplikten kunnat minska skogsdikningen. Tillståndhar givits så gott som utan undantag. Dessutom ärskyddsdikningen inte tillståndspliktig överhuvudtaget trotsatt skyddsdikning ofta innebär att diken dras genomvåtmarksområden.Vi kräver att även skyddsdikningen görs tillståndspliktigoch att villkoren för tillstånd skärps så att utdikningen avvåtmarker i stort sett upphör.I en partimotion om biotopskydd föreslog vi under förrariksmötet att all exploatering av våtmarker och sumpskogarskall göras tillståndspliktig. Tillstånd skall bara få ges efternoggranna miljökonsekvensbeskrivningar där bland annaten inventering av områdena skall ingå. Tillstånd skall intefå ges om området är biotop för eller har väsentlig betydelseför hotade arter. Vi återkommer med förslag ombiotopskydd i samband med behandlingen avmiljöpropositionen i vår.SkogsbruksmetodernaMånga skogsbruksmetoder som används hör intehemma i ett naturvårdsanpassat skogsbruk. Extremaskogsbruksmetoder bör i princip förbjudas. Med extremaskogsbruksmetoder menar vi helträdsutnyttjande,stubbbrytning och hyggesplöjning.Kalhuggningen som avverkningsmetod måste ocksåradikalt förändras. Stora sammanhängande områden skallinte få kalhuggas. Hur stora hyggen som skall tillåtas måsteanpassas till marktyp och läge, men bör normalt kunnabegränsas till 1--5 ha. Skärpta krav på anpassning tillterrängen måste ställas och hyggen skall inte få läggas kant ikant så att i praktiken mycket stora hyggen kan uppkomma.Torrträd, äldre träd och trädgrupper måste sparas vidavverkningen.Skogsgödsling med kväve hör inte hemma i ettnaturvårdsanpassat skogsbruk. Kvävegödslingen leder tillatt uttaget ur skogen kan ökas på ett sätt som marken intekan bära och konkurrensförhållandena mellan olikaväxter förändras så att växter som kan klara sig pånäringsfattigare marker missgynnas.Vi anser att all spridning av bekämpningsmedel i naturenskall förbjudas. kan visserligen kommunerna stoppasprutning i skogen och det har lett till att kemiskabekämpningsmedel inte används i någon större utsträckningi skogsbruket. Men vi anser att det inte finns någonanledning att ha kvar möjligheten till spridning avbekämpningsmedel i skogen.Främmande trädslagUnder 1991 kommer sannolikt tillstånd att ges förplantering av contortatall på 23 000 ha och försök pågår medplantering av andra främmande trädslag. Utplanteringen avfrämmande trädslag måste upphöra eftersom de innebärekologiska risker som inte är överblickbara. Utplanteringeninnebär också en ekonomisk risk eftersom de främmandeträden kan tänkas drabbas av sjukdomar och skadeinsekteri större omfattning än naturligt förekommande träd.Kalkning av skogsmarkFörsurningsläget för skogsmark är akut i delar av landet,framförallt i sydvästra . Vissa mätningar tyder på attdet utbytbara förrådet av baskatjoner har halverats på baranågra decennier. Halterna av utbytbart aluminium som kanskada trädens rötter har ökat och kalcium och magnesiumsom är viktiga växtnäringsämnen har minskat.Det akuta läget gör att vi, trots den osäkerhet som finnsvad gäller skogskalkningens effekter, väljer att föreslå attbudgetmedel satsas på skogskalkning ochvitaliseringsgödsling med framförallt kalcium ochmagnesium. Vi återkommer till finansieringen av kalkningoch vitaliseringsgödsling av skogsmark i samband med vårmiljöpolitiska motion senare i vår liksom med åtgärder föratt komma åt orsakerna till försurning och skogsdöd.SkogbilvägarNätet av skogsbilvägar växer snabbt. Det är numerasvårt att hitta skogsavsnitt där man kan vandra särskilt längeutan att hamna på en skogsväg. I vårt förslag till statsbudgethar vi föreslagit att bidragen till skogsbilvägar dras in.Dessutom menar vi att anläggandet av skogsbilvägar skallmiljöprövas på ett restriktivt sätt så att nyanläggningen avskogsbilvägar bromsas kraftigt.DomänverketDomänverket är en av de största skogsägarna i landet.Miljöpartiet de gröna anser att domänverkets verksamhetskall inriktas mot mer renodlade samhällsmål som:att slåvakt om arbetstillfällena i skogslänenatt sköta skogarnapå ett sådant sätt att allmänhetens möjligheter till ett riktfriluftsliv främjasatt beakta naturskyddsaspekter så attett rikt växt- och djurliv och ett variationsrikt skogslandskapbevaras.Vi kräver därför att den av fastställdaprincipen -- att i domänverkets verksamhet denföretagsekonomiska lönsamheten skall prioriteras -- ersättsmed krav på att verket driver skogsbruk medsamhällsekonomiska förtecken och med inriktning påflerbruk. måste ges direktiv attinte anlägga vägar eller avverka i de fjällnära skogarnaovanför den gamla skogsodlingsgränsen. Med hänvisning av vad som anförts hemställs1. att beslutar att målet för det årligavirkesuttaget av vedråvara skall sänkas till 65 miljonerm3sk,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att av den produktiva skogsarealen nedanför den gamlaskogsodlingsgränsen skall skyddas års utgång,[att beslutar avskaffa träfiberlagen,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skogsvårdslagen bör ses över,4. att beslutar att 5§ tredje stycket skogsvårdslagen utgår,5. att beslutar att 21§ skogsvårdslagen skall skärpas i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att hos regeringen begär tilläggsdirektiv tillmiljöskyddskommittén så att skogsvårdslagen tas med iöversynen av miljölagstiftningen,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ädellövskogslagen skall ses över i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att hos regeringen begär attriksskogstaxeringen skall utvidga sin verksamhet till attinnefatta parametrar av intresse för naturvården,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en naturvårdsgräns förskogsbruk i den fjällnära skogen skall införas,10. att hos regeringen begär attnaturvårdsverket får i uppdrag att lägga fram ett förslag tillskydd för de fjällnära skogarna i enlighet med vad somanförts i motionen,11. att hos regeringen begär förslag tilllagändring för begränsning av dikning av våtmarker ochsumpskog i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt hyggesstorleken bör begränsas i enlighet med vad somanförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om helträdsutnyttjande ochhyggesplöjning,14. att hos regeringen begär lagförslag så attanvändandet av främmande trädslag inom skogsbruketupphör,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöprövning av skogsbilvägar,16. att avslår prop. 1990/91:100, bil. 11, anslagC6, Stöd till byggande av skogsbilvägar,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att spridning av konstgödsel pånaturmark skall förbjudas,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att användningen av kemiskabekämpningsmedel inom skogsbruket skall förbjudas,[att som sin mening ger regeringen till kännaatt domänverkets instruktioner skall ändras i enlighet medvad som anförts i motionen.1]