mot · GE02N26 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Propositionen för fram insiktsfulla tankegångar ommiljöpolitikens betydelse för strukturomvandlingen, menman drar inga slutsatser av detta i förslagen. Regeringen ärockså fast i föreställningen att miljövänlighet innebäruppoffringar. Jag tror att det är tvärtom. En god tillväxtskulle skapas i landet om stat och näringsliv tillsammanssatsade på en ekologisk strukturomvandling.Slut fred med naturen och bygg det miljövänligaindustrisamhället!När ett land ska byggas upp efter ett krig blir dethögkonjunktur, eftersom mycket arbetet behövs. Vi harlänge fört krig mot naturen. är det att sluta fred ochbörja återuppbyggnadsarbetet! Tillräckligt många vettillräckligt mycket om hur nödvändigt det är att hushållamed resurser och låta bli att förstöra och förorena. Det ärdags att satsa på en ''ekologisk strukturomvandling'', gå frånett linjärt produktionssystem, där råvaror blir avfall,till ett cykliskt, där allt återanvänds och återförs tillnaturens kretslopp och varken föroreningar eller avfallbehöver tolereras.Framtidssatsningar förr och : samarbete mellannäringsliv och statI har näringslivet och staten samarbetat på ettunikt sätt som väckt beundran runt om i världen.När vattenkraften byggdes ut under första hälftenav stiftades lagar som underlättade detta ochstatens vattenfallsverk inrättades. De enormakapitalinsatser som behövdes betalade vi alla direkt medskatten. Förräntningskraven var mycket låga. Elprisetkunde därför hållas lågt. Svensk industri blomstrade av allainvesteringsbeställningar.På 1950-talet ville militären ha atombomb, och statengick ihop med näringslivet om miljardsatsningar påforskning (Studsvik) och atomkraftverk. I Marvikenmisslyckades den första metoden. Kärnkraftverket ladesned och ett tiotal miljarder i dagens penningvärdeförlorades, som välståndet steg oavbrutet i landet.För att underlätta introduktionen av denna nya energikällastiftades lagar (t.ex. atomansvarighetslagen) och inrättadesmyndigheter (SSI, , SKIkärnkraftinspektionen). Ännu ett exempel är det storamiljonprogrammet då bostadsbristen skulle byggasbort. Satsningen på järnvägarna och 1900-talets början är ett annat.Vi kan gilla resultaten eller inte, men metoden attnäringsliv och stat samarbetar om stora projekt har gammaltradition i vårt land och är lämplig för en framtidssinriktadtillväxt.Det behövs enorma investeringar när det gamla,resursslösande skrotas och det nya byggs. Det betydermånga beställningar i industrin, mycket jobb och storaexportchanser.Som exempel tar jag vätgasen som energibärare.Om man delar vatten i syrgas och vätgas samt låter en metallabsorbera vätet (hydrid), så får man ett säkert och helt rentbränsle. och är i gång med experiment.Oljeindustrin torde vara motståndare. skulle isamarbete med ett u-land med mycket sol och hav kunnabygga upp en vätgasproduktion med solenergi. U-landet fårexportinkomster, svenska fartyg kan få nya frakter, svenskindustri får nya beställningar och bilarna kan fortsätta medsin Otto-motor och ändå få helt rena avgaser.Transportforskningsberedningen bedriver viss forskning påområdet, men en mycket större satsning är motiverad. Attvätgasen går att framställa och kan användas både tillhushållsgas och bilbränsle har t.ex. demonstrerats av OlofTegström i i Härnösand.Chansen för svensk industri att hävda sig ärinte att konkurrera med lägre priser inom områden somandra redan är duktiga på. Vi ska använda vårt goda namni världen som ett miljövänligt och socialt ansvarsfullt landoch komma med framtidens nya goda teknik och godaprodukter.Regeringen bör ta initiativet till överläggningar medrepresentanter för industrin och forskningen om ett stortvätgasprojekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett vätgasprojekt i samarbetemellan stat, forskning och näringsliv.