mot · GE02U301 · 1991-01-25 00:00:00 — lägger f.n. ned stora ansträngningar på att närmasig EG. Ett samarbete och slutligen ett medlemskap i full rörlighet för varor, tjänster, människor ochkapital i Västeuropa.Ett viktigt led i detta integrationsarbete är att vårabestämmelser harmoniseras med . Särskildadirektiv ha också utfärdats till kommittéer och särskildautredare (1988:43) att beakta EG-aspekter iutredningsverksamheten.Inom har en organisation bevaka Europafrågorna. En särskild beredningsgrupphar tillsatts (ISEK) inom utrikesdepartementetshandelsavdelning.Till ISEK:s förfogande står ett stort antal arbetsgrupperfrån det övriga till förfogande.ISEK:s kontakter med sköts avutrikesdepartementet och all information inhämtas av dettadepartement. Beskickningar i har således attförmedla information om bl.a. innehållet i EG:s och lagstiftning på olika områden. En hel delinformation lämnas också genom . Några organisatoriska förändringar somberör beskickningarna har emllertid inte genomförts för atttillgodose behovet av information om EG:s och regelsystem.Den harmonisering av det svenska regelsystemet ochmotsvarande system för EG och förutsätteringående kunskaper och djup förtrogenhet medrättssystemen inom den västeuropeiska gemenskapen ochdess rättskultur. Det är inte rimligt att förvänta sig eller attkräva att de som arbetar inom ISEK eller de till detta organknutna grupperna har dessa omfattande kunskaper. Inteheller kan man förvänta sig med hänsyn till deras oftaomfattande och pressande arbetsuppgifter att de har dendjupa förtrogenhet med det svenska rättssystemet som ärnödvändig vid den framtida harmoniseringen avrättssystemen.Det svenska integrationsarbetet kommer också iväxande utsträckning att kräva en god och djupgåendekunskap om rättssystem. I åtskilliga av dessaländer har man valt andra lagtekniska lösningar; i vissa fallöverlägsna våra. Åtskilligt skulle stå att vinna omerfarenheterna i rättssystemen i den västeuropeiskagemenskapen kunde utnyttjas i svenskt lagstiftningsarbete.Med kännedom om dessa skulle de politiska organen frånbörjan få en bättre uppfattning om vad som är möjligt att nåoch vad som är värt att sträva efter när direktiven tillkommittéer och särskilda utredare ges.Kommittédirektiven skulle då ge ett tydligare uttryck förden politiska viljan och bli ett bättre styrinstrument förutredningsverksamheten. Kvaliteten pålagstiftningsprodukterna skulle höjas.Det enda verkliga alternativ som f.n. står till buds för attinhämta kvalificerade kunskaper om rättssystemen i denvästeuropeiska gemenskapen är studieresor. Denna utvägär inte endast tidsödande utan även kostsam och ledersällan till samma ingående kunskaper som en kontinuerligbevakning ger. Det finns därför en påtaglig risk för att deutfärdade direktiven om att EG-aspekter som skall beaktasi all utredningsverksamhet kommer att stanna på papperet.Ett sätt att komma till rätta med detta befarademissförhållande är att förstärka handläggarresurserna vidvissa beskickningar genom att tjänster som sakkunnnigaattachéer inrättas.Det bör åligga de rättssakkunniga attachéerna attinhämta, bearbeta och förmedla information om EGs ochEG-ländernas rättssystem till , till ISEK,svenska kommittéer och särskilda utredare. Uppgiftenfordrar att de gör sig väl förtrogna med den rättskultur ochde rättsområden som tilldrar sig svenskt intresse, knyterkontakter med jurister i företrädesvis rättstillämpandefunktoner, väljer ut och bedömer enskildheter i främmanderättssystem som bör uppmärksammas från svenskautgångspunkter.De rättssakkuniga attachéerna bör med hänsyn till artenav sina uppgifter rekryteras bland jurister meddomstolsbakgrund som anlitas för lagstiftningsarbete ochsom bl.a. finns i . Av naturliga skälfordras språkkunskaper och det är värdefullt med tidigareerfarenheter och förtrogenhet med EG-ländernasrättssystem. Utgångspunkten bör dock vara att derättssakkunniga attachéerna är beprövade i svensktlagstiftningsarbete.En reform av nu beskrivet slag bör kunna genomförasutan större tidsutdräkt. Den kostnad som tjänsterna medföruppvägs av de besparingar som uppkommer genom att denu nyttjade vägarna för informationsinhämtning genomstudieresor etc. inte behöver nyttjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av rättssakkunnigaattachéer vid beskickningar i och vidrepresentationen i EG.