mot · GE02Ub99 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning Frågan om en bra utbildning för alla är i grunden endemokratifråga. Det finns klara samband mellanskolbakgrund och möjlighet att påverka politiska beslut.Kort sagt ger en dålig utbildning sämre möjligheter attpåverka samhällsutvecklingen. Det är därför urdemokratisk synvinkel mycket viktigt att alla med kortskolgång får chansen att komplettera sin bristfälligautbildning.Studieförbunden spelar en viktig roll i strävan efter ettjämlikt utbildningsutbud. Inte minst gäller dettaglesbygden. Folkhögskolan har med sin långafolkbildningstradition en central roll inomvuxenutbildningen. Folkhögskolan är särskilt lämpad förutbildning av elever utan studievana på grund av sin frihetfrån centralt fastställda läro- och kursplaner.Internatformen ger också en helhetsmiljö som i sig kan varaviktig för elevernas sociala utveckling. Mångafolkhögskolor drivs av folkrörelser och organisationer ochgör dem därmed särskilt lämpade i utbildningen av ledareoch förtroendevalda.Krav för statsbidragEnligt propositionen skall och regeringenendast ställa upp allmänna mål för statsbidrag tillfolkbildningen. För folkhögskolorna finns sedan egentligenendast ett villkor som ska uppfyllas, och det är kravet attminst av statsbidraget skall användas till allmänkursverksamhet. Något krav att kurserna ska ha en visslängd finns inte och inte heller någon begränsning avmängden kortkurser.Folkhögskolan är en viktig och omistlig del av densamlade vuxenutbildningen. Den har sedan lång tid tillbakautvecklat en egen pedagogik och metodik som i sin tur varitbefruktande för andra delar av utbildningen. Ett särmärkeär de så kallade långkurserna som idagär en av förutsättningarna för statsbidrag.Vi anser att det finns skäl att behålla ett minimikrav påkurslängd för en del av folkhögskolornas kurser även ifortsättningen. Kurser kortare än fyller ettannat behov än de långa kurserna, som är omistligavuxenutbildningsmöjligheter för korttidsutbildade.Propositionen föreslår vidare att folkrörelser ochbildningsorganisationer själva skall utforma regler ochprinciper för statsbidragsfördelningen. Den självförvaltningstanke som liggertill grund för detta är sympatisk. Det finns emellertid riskför att den demokratiska tradition och uppbyggnad som ärså utmärkande för såväl folkhögskolan somstudiecirkelverksamheten blir uttunnad.Rätt till inflytandeEtt folkbildningsråd, bestående av representanter frånbildningsförbundet, rörelsefolkhögskolornasintresseförbund () och landstingsförbundet, övertarvissa av SÖ:s uppgifter. Det är dessa paraplyorganisationersom kommer att bli självförvaltande -- inte studieförbundeneller de olika folkhögskolornas huvudmän och allra minstde enskilda folkhögskolorna.Vänsterpartiet anser det angeläget att det iförordningstext säkerställs ett inflytande öververksamheten för personal och elever. I annat fall är riskenstor att det blir mindre av självförvaltning på de enskildaskolorna eller studieförbundsavdelningarna jämfört mednuvarande situation. Verksamheten är ett gemensamtansvar för personal och elever. Möjligheterna att påverkaundervisningen och sin egen arbetssituation är näraförknippat med de arbetsformer som används. Inflytandetmåste garanteras dels av demokratiska skäl, dels därför attdet krävs för att undervisningen ska ge bra resultat.Slå vakt om pluralismenIdag finns det 128 folkhögskolor av skiftande karaktäroch inriktning. Ytterligare 4 ansökningar om att få startafolkhögskolor ligger och väntar på beslut frånutbildningsdepartementet.I förra propositionen om folkhögskolan 1977markerades att rörelser utan egen skola skulle ha förtur vidinrättandet av ytterligare skolor. Det var en markering somgjorde tydlig betydelsen av pluralism -- av att låta tusenblommor blomma!Om propositionen går igenom riskerar vi att få eninskränkning av antalet skolor. kommermed all sannolikhet att domineras av de stora, etableraderörelserna. Det finns då inga förordningar som garanteraratt mindre rörelsers skolor och bildningsverksamhetkommer att erhålla statsbidrag.Ett sådant skydd bör åstadkommas genomförordningstext eller på annat sätt. Det är också angelägetatt regering och riksdag uttalar, att folkrörelser utan egenskola också i fortsättningen bör ha förtur vid inrättande avnya skolor.Stora och små skolorI folkhögskolekommitténs betänkande finns enmedvetenhet om betydelsen av att små skolor ges möjlighetatt bli större, bland annat för att internat- ochadministrationskostnaderna per elev inte ska bli orimligthöga. Likaså finns det en klar uppfattning om riskerna föratt mycket stora skolor tenderar att ägna sig åt förvuxenutbildningen och folkbildningen mindre angelägenverksamhet. Också utbildningsministern har uttalat, attfolkbildningsanslaget inte skall få användas till attsubventionera organisationers konferenshotellverksamhet.Den nu föreliggande propositionen har inga skrivningarsom gör dessa intentioner tydliga. Vi anser att det klart börframgå. Det är viktigt inte minst för den återkommandeutvärderingen.Studieförbunden och folkhögskolorna har olikauppgifterStatsbidraget till folkbildningen, dvs studieförbund ochfolkhögskolor, utgår enligt propositionen i princip som ettanslag. Därigenom finns det risk för motsättningar mellanparterna, vilka kan motverka en utveckling avsamordningen dem emellan som propositionen förutser.Vänsterpartiet anser att det vore bättre omfolkbildningsanslaget delas upp i två anslag, ett förstudieförbunden och ett för folkhögskolorna. Samordningoch samarbete skulle gynnas av att respektive part vissteutgångspunkterna när det gäller statens anslag.FolkbildningsrådetDet nya folkbildningsrådet får betydligt störrebefogenheter visavi folkhögskolan och studieförbunden änskolöverstyrelsen nu har. Formellt kommer folkbildnings-Sverige att -- -- välja sitt eget styrorgan. Det finnsdock inget i propositionen som reglerar detta nya styrorgan.Riksdagen frånhänder sig möjligheten till inflytande överden vuxenutbildning som folkhögskolan ochstudieförbunden svarar för.Folkhögskolekommittén har i sitt resonemang utgått frånatt det fristående folkbildningsrådet ska vara ett statligtförvaltnings- och tillsynsorgan. Det finns exempelvis riskerför att folkbildningen, styrd av ett folkbildningsråd sombåde har att fördela resurserna och svara för uppföljningoch utvärdering, därmed utsätts för enkoncentrationsprocess som urholkar mångfald ochpluralism och att självförvaltning på skolor och icirkelverksamhet försämras. Dessa eventuella problem börnoga följas och om det blir nödvändigt föranleda förändradorganisationsstruktur och beslutsprocess. Vi utesluter inteatt en annan ordning också kan leda till att ett klagoinstitutinförs.TreårsbudgeteringEn av de stora fördelarna med folkhögskolekommitténsbetänkande var förslaget om treårsbudget, kopplat till enfördjupad anslagsframställning. I propositionen harförslaget om treårsbudget försvunnit, somtreårsperioder präglar tänkandet när det gäller uppföljningoch utvärdering.En av fördelarna med treårsbudgetering var attmöjligheterna till omfördelning och nysatsningar framstodsom mera realistiska i ett treårsperspektiv. Enunderbudgetering skulle kunna finansieras i etttreårsperspektiv.När nu förslaget om treårsbudgetering inte finns med ipropositionen så bedömer vi att nuvarande verksamhet blirsvårare att ompröva. Nya kursidéer och nya målgrupper blirdet få som vågar satsa på. För såväl folkhögskolorna somstudieförbunden är det av synnerlig vikt att kunna göra enlångsiktig planering, och vi ser ingen anledning till attundanta folkbildningen från det som nästan blivit regel förstatliga bidrag inom andra områden, dvs treårsbudgetering.Administrativa kostnaderMed hänvisning till produktivitetskrav som åvilarsamhället i övrigt föreslår propositionen att 100 miljoner krskall tas bort från folkbildningsanslaget. har intekostnaderna för den administration som SÖ tidigare ståttför bakats in i folkbildningsanslaget. Däremot förutsätts detatt framtida central administration skall belasta anslaget.Därmed utsätts folkbildningsanslaget för dubblabesparingskrav. anser att medel förfolkbildningsrådets verksamhet ska utgå som särskiltanslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om 30 veckors kurs som krav förerhållande av statsbidrag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att personal och elevergaranteras ett inflytande över verksamheten på den egnaskolan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att startanya folkhögskolor,4. att beslutar om en uppdelning avfolkbildningsanslaget enligt vad som anges i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkbildningsrådet,6. att beslutar att treårsbudgetering, i enlighetmed folkhögskolekommitténs förslag, införs,7. att hos regeringen begär förslag om medelför folkbildningsrådets verksamhet över särskilt anslag.