mot · GE02Jo819 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningDen biologiska mångfalden utarmas. Av de arter somfinns i naturen riskerar en femtedel att vara utrotadetill sekelskiftet.Centern kräver i motionen att regeringen följer deinternationella överenskommelser som ingåtts ochredovisar vilka åtgärder som vidtagits med anledning avdem. anser att det kan bli nödvändigt att direktlagstifta om konventionerna för att få till stånd en svenskanpassning.Sverige bör upprätta en lista över det som kan sägasutgöra vårt nationalarv, dvs de arter och biotoper som finnsi vårt land och utgör en väsentlig del av världspopulationen.Torne, , och /bör få ettsärskilt skydd som nationalälvar.Miljömål bör utarbetas för jordbruk, skogsbruk ochfiske som bl.a. utgår från behovet av att bevara denbiologiska mångfalden.Centern har i en partimotion föreslagit att enmiljötraktat med tydliga målsättningar för miljön upprättas,för att garantera kommande generationer och människor iandra länder att få leva i ett miljövänligt samhälle.VärldsarvetLiv har existerat på jorden under 3,5 miljarder år. Underdenna tid har förändringar i artsammansättning ständigtskett både inom flora och fauna. Arter har utrotats till följdav naturligt betingade förändringar i klimat ochlivsbetingelser och nya, bättre anpassade arter utvecklats urtidigare former. Under jordens geologiska historia har''utrotningsvågor'', när flera arter försvunnit underförhållandevis (mätt i en biologisk tidsskala),inträffat vid upprepade tillfällen. Mest spektakulärt ärförsvinnandet av dinosaurierna för 65--70 miljoner årsedan.Naturen är inte statisk. Att arter försvinner och att nyaarter uppkommer är i sig en helt naturlig företeelse. Istorleksordningen av alla arter som någonsinfunnits på jorden är redan borta. Ingen växt- eller djurart ärgaranterad evigt liv.Men den våg av utrotning av arter som vi nu uppleverskiljer sig emellertid från de föregående genom atthastigheten för arters försvinnande nu är mycket högre ännågonsin tidigare. En enda art, människan, som funnits påjorden , har genom sin inverkan påmiljön -- särskilt -- orsakat densnabba takten i arters försvinnande. kan, enligtnaturvårdsverkets beräkningar, 15--av alla nukända växter och djur vara oåterkalleligen borta.Arter försvinner främst för att deras livsmiljöer förstörsgenom människans verksamhet. Tropiska skogar skövlas.Tropiska kusthav och korallrev fördärvas. Våtmarker dikasut eller fylls igen. Landområdentorrläggs eller översvämmas. Moderna jord- ochskogsbruksmetoder tränger ut och tar död på ursprungligflora och fauna. Arter hotas även av svårnedbrytbaramiljögifter, liksom av övergödning av försurandeluftföroreningar. Hänsynslös jakt, insamling av växter, äggoch djurungar, överexploatering, liksom inplantering avfrämmande arter i nya miljöer är också stora hot.Och ytterst är hotet mot arterna också ett hot motmänniskans egen överlevnad.Med dagens kunskap har man kunnat identifiera ca 1,3miljoner arter totalt på planeten jorden. Nyaundersökningar tyder på att huvuddelen av jordens arterfortfarande inte är beskrivna. Det verkliga antalet arter kanvara så högt som 30--50 miljoner. Av dessa är troligen 99procent insekter.Internationella överenskommelserDe första globala konventionerna för reglering avlevande resurser slöts och börjanpå . Dessa konventioner syftade emellertidsnarare till att fördela resurserna mellan olikaexploateringsintressen än till att långsiktigt skydda vissaväxter och djur. Den första egentliganaturvårdskonventionen tillkom menundertecknades endast av ett fåtal stater. De nu mestbetydelsefulla konventionerna undertecknades samtliga på1970-talet och har fått en mycket bred anslutning. De täckerolika aspekter och delar av den biologiska mångfaldenmedan en samlad konvention ännu saknas.Till skydd för utrotningshotade djur och växter finnsidag den s k . (Convention onInternational Trade in Endangered Species of Wild Faunaand ). Den är en skyddskonvention i så måtto att denmed få undantag förbjuder handel med utrotningshotadearter, en lista på ca 400 djurarter och 2 500 växtarter, och enhandelskonvention i så måtto att den tillåter kontrolleradoch reglerad handel med arter som inte är direkt hotademen riskerar att bli det. Konventionens effektivitet harifrågasatts bl a till följd av det omfattande tjuvskytte ochpåföljande handel med elfenben och noshörningshorn somhar skett och fortfarande sker. Frågan är dock om intehandeln varit ännu mera omfattande utan en konvention.Bonnkonventionen har till syfte att skyddaflyttande arter. För de arter som hotas av utrotning inomhela eller stora delar av sitt område råder i princip förbud attfånga eller döda arterna. Vidare skall länderna vidta andraåtgärder för att skydda dessa arter. Det kan gälla attrestaurera för arten viktiga biotoper, exempelvis våtmark,eller att undanröja hinder för själva flyttningen.Konventionen har inte haft önskvärd effekt, främsttill följd av att den endast har ratificerats av 28 stater.Viktiga länder som saknas är ochSovjetunionen liksom merparten av u-länderna.Världsarvskonventionen har till syfte att skyddavissa naturområden eller byggnadsverk som är så unika attde är en angelägenhet för världssamfundet som helhet ochinte bara för de enskilda länder som hyser föremålet ellermonumentet. fanns 165 objekt upptagna påkonventionens listor. Konventionen begränsas av attinitiativ att föra upp ett visst objekt på listan endast kan tasav det land inom vars gränser objektet finns.Våtmarker tillhör de biologiskt mest produktivaekosystemen. Ramsarkonventionen har till syfte attstoppa intrång i betydelsefulla våtmarker och iframtiden. Definitionen av våtmarker är mycket bred ochomfattar bland annat mangroveträsk, torvmossor,marskområden, kuststränder, bergsjöar och tropiskaflodområden. Varje land skall sätta upp minst en av sinavåtmarker på en gemensam lista över internationelltbetydelsefulla våtmarker. I har ett trettiotalområden tagits upp på denna lista. Mångavåtmarksområden i hotar att förstöras avtorrläggning för jordbruk, skogsskövling, bosättning ellerav att förgiftas av bekämpningsmedel. Flera länder medbetydelsefulla våtmarker har ännu inte anslutit sig tillkonventionen, däribland , , ochBotswana.1983 års internationella avtal om tropiskt timmerär ett råvaruavtal förhandlat inom ramen för FörentaNationernas konferens för handel och utveckling() och dess s k integrerade råvaruprogram.Avtalet, som är det första i sitt slag, har som målsättning atterbjuda en ram för samarbete mellan producenter ochkonsumenter och att bl a stödja forskning och utveckling föratt förbättra tropiskt skogsbruk och virkesanvändning,vidare att verka för förbättrad marknadskännedom samtbidrag till långsiktigt hållbart utnyttjande och bevarande avde tropiska skogarna och den ekologiska balansen. Arbetetinom avtalets ram, som främst bedrivs genom ett flertalmultilaterala utvecklingsprojekt, har under avtaletshittillsvarande löptid gått realtivt trögt. Bland annat har tillshelt mer övergripande, konkret målsättning förverksamheten saknats.Arbetet med att utarbeta en samlad globalkonvention om den biologiska mångfalden inleddesinom . Denna konvention avses bli enramkonvention som skall komplettera och täcka luckormellan redan existerande konventioner. Till denna skallkunna knytas bilagor eller underprotokoll som behandlarsärskilda arter eller områden. Avsikten är att nå störstamöjliga flexibilitet inför den framtida utvecklingen ocheventuella behov av kompletteringar. Strävan är attkonventionen skall kunna undertecknas i samband med 1992.UppföljningDet är viktigt att uppfylla de förpliktelser som man åtagitsig. måste verka för största möjliga respekt för deöverenskommelser som träffats. Vi anser att det finnsanledning att ifrågasätta eget agerande, när detgäller efterlevnaden av avtal på naturskyddsområdet. Detfinns exempel på uppenbara brott mot samtligainternationella överenskommelser som vi ovan beskrivit. PåRamsarkonventionens lista finns såväl . Efter att undertecknatkonventionen, över båda dessa skyddsvärdavåtmarksområden har vägsträckningar dragits. Om manbryter mot dessa finns heller inga rättsliga påföljder iSverige.Vi anser att regeringen bör redovisa hur förverkligandetav konventionerna skett och vad det faktiska utfallet harvarit. I utredningen om internationellamiljösamarbete har ingen sådan granskning gjorts. Vi anseratt lagstiftning måste utarbetas om de internationellaöverenskommelserna för att ska anpassa sig efterdem.För är det självklart att ska varapådrivande i miljöarbetet. Vi bör som ett led i detta arbeteutveckla metoder för kontroll och rapportering avefterlevnaden så att det kan bli mönsterbildandeinternationellt.NationalarvetI hotbilden för den svenska och faunan ärföreteelser som är kopplade till mänsklig aktivitet heltdominerande. Effekter av ändrad mark- ochvattenanvändning och nya metoder inom skogs- ochjordbruk återfinns i hotbilden för en rad arter. De utgörproblem av likvärdig eller större omfattning än påverkangenom direkt exponering för kemikalier och miljögiftereller förföljelse. har minst 175--180 växt- och djurarter försvunnit från Sverige.Det finns många och skilda motiv för artbevarande.Skälen är både etiska och moraliska. Vilken rätt harmänniskan -- som en relativt ny art på jorden -- att utplånaandra arter?Artbevarandet är också en ekologisk nödvändighet. Allabiologiska organismer är på något sätt beroende av andraför sin överlevnad. Den biologiska mångfalden är enförutsättning för väl fungerande och stabila ekosystem.Det finns också viktiga ekonomiska motiv förartbevarande. Den biologiska mångfalden är viktig som basför växtförädling, för odlade grödor, för framställning avmediciner och farmaceutiska produkter och förindustriprodukter.Genom att 1983 ratificerat den s kBernkonventionen har vi åtagit oss att ''vidtaga lämpligaoch nödvändiga lagstiftande och administrativa åtgärder föratt säkerställa ett skydd för de vilda djuren och växtarternasmiljöer''.Vad omfattar nationalarvetRiksdagen har i förra miljöpolitiska beslutet slagit fastatt ''Alla arter som förekommer i vårt land ska ges möjlighetatt leva kvar i livskraftiga populationer inom sinahuvudsakliga utbredningsområden''.Omsorgen om den biologiska mångfalden måste, omden ska ha genomslagskraft, vara en naturlig del av depolitiska beslut som gäller utnyttjande av naturresurser ochmarkanvändning. I samband med riksdagsbeslutet föreslogcentern att en naturvårdstrategi bör utabetas.Vi anser att en särskild omsorg måsta ägnas de arter somfinns i och utgör en väsentlig del avvärldspopulationen. De som är vår speciella andel avvärldsarvet. bör därför upprätta en lista över vilkaarter och biotoper som kan sägas utgöra vårt nationalarv,och som därför bör ges särskild omsorg och skydd.Till unika naturområden för bör räknas ,Alvaret, . Värdefulla naturtyper är deorörda älvarna, den fjällnära skogen och det öppnaodlingslandskapet. Hit hör också våtmarker som fågelsjöarav typ och samt sumpskogarna. Fördessa naturtyper finns det behov av både varaktigt skyddoch/eller uthålligt brukande.Regeringen bör återkomma till med förslag nationalarvslista, och med förslag till åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden för dessa.LagstiftningSverige saknar fungerande lagstiftning på detta område.Vi måste ha ett skyddsnät som kan användas när arter ochekosystem hotas att definitivt slås ut. En översyn avnaturvårdslagen har gjorts och vi förväntar oss attregeringen i sitt förslag ger ett starkt lagskydd för hotadearter. Vi avser att återkomma med närmare förslag isamband med att miljöpropositionen behandlas.I flera andra länder finns krav påmiljökonsekvensbeskrivningar för åtgärder som kan fådirekta konsekvenser för bevarandet av den biologiskamångfalden. Det är nödvändigt att krav påkonsekvensbeskrivningar om effekter på naturvården införsockså i svensk lagstiftning. Vi har tidigare fört fram krav omdetta till riksdagen.NationalälvarUtbyggnaden av vattenkraften har i vårt land varit såomfattande att endast några orörda älvar återstår. Det finnsanledning att ge de återstående Norrlandsälvarna ,, , och /ett särskiltskydd som nationalälvar.Mark för naturvårdI Världsstrategin för naturvård anges som målsättningatt av unika naturtyper bör skyddas. Dettakommer också att aktualiseras inom FNs konferens ommiljö 1992. Arealen för naturvård har mer än fördubblatsunder , men har ändå inte motsvaratbehoven. De ekonomiska resurserna har varit otillräckliga,framförallt till skötsel. Vi återkommer angåendeanslagstilldelning i samband med propositionen om miljön.Centern anser att en fond bör skapas som komplementtill de statliga medlen. Till fonden bör man kunna donerapengar. Fonden bör kunna administreras likt den allmännaarvsfonden. Fondens medel ska användas till köp och vårdav naturvårdsobjekt. Denna fond får inte legitimeraminskade anslag från staten.Jord- och skogsbruk och fiskeBrukandet av jord och skog har stor betydelse för denbiologiska mångfalden. I första hand måste vi bevara denbiologiska mångfalden genom att ''bruka utan attförbruka''. I t.ex. skogs- och jordbruk måste sådanabrukningsmetoder användas att man som markenanvänds för produktion kan bevara eller återskapa miljöerför arterna. Naturvärdena bör kunna bevaras långsiktigtutan upprepade stödinsatser. Det innebär att småbiotopersom åkerholmar måste bevaras. Vi anser att miljömål börupprättas för de areella näringarna, jordbruk, skogsbrukoch fiske, i vilka man måste beakta den biologiskamångfaldens betydelse.BioteknikBiotekniken har skapat möjlighet att förändra biologisktliv på ett sätt som aldrig varit möjligt tidigare. Utsläpp avgentekniskt förändrade organismer i naturen måste föregåsav sträng bedömning av de ekologiska effekterna. Svensklagstiftning är helt otillräcklig. Vi anser att biotekniskaförändringar inte ska få åstadkomma ekologiska skador.Centern har i en särskild motion tagit upp biotekniken.GenbankerI genbanker kan man lagra levande vävnader -- pollen,frön, spermier eller ägg -- av växter svampar och djur underlång tid. Det görs genom att vävnaderna torkas, kyls nereller fryses. Vissa arter kan bara bevaras i sin naturmiljöeller genom odling.En fördel med att bevara arter i genbanker är attförädlare får tillgång till ett brett spektrum av genetisktmaterial. För många arter och sorter kan det också varasista möjligheten att överleva som art.Det finns en del problem kopplade tillgenbanksverksamheten. Mutationer förekommer,förändring genom utveckling hindras (evolution), det finnsnaturligt också stora luckor i urvalet. Det kanske mestoroande är bristerna på genetiska regionala variationer,som husdjursraser och växter som är svåra att klara igenbanker. Vi anser att det är viktigt att tillräckliga resurserges till sådan verksamhet.KunskapDet krävs en ödmjukhet hos människan, en insikt om attvi inte kan överleva om inte den biologiska mångfaldenbevaras. Det krävs kunskap så att man inte av okunskaputrotar arter. Miljöfrågorna måste därför ges ordentlig platsi undervisningen. Det kräver att nuvarande miljöutbildningutökas. Regeringen har aviserat sådana initiativ, men ingaförslag har ännu lagts fram. Kunskapsspridning behövsockså till alla dem som i sitt vardagsliv håller på medverksamhet som kan påverka så att den biologiskamångfalden kan bevaras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en redovisning avtillämpningen av internationella överenskommelser påmiljöområdet i enlighet med motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprättande av en lista överSveriges nationalarv i enlighet med motionen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd av de outbyggda älvarnasom nationalälvar,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fond för mark för naturvård,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljömål för jordbruk,skogsbruk och fiske,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genbanker.