mot · GE02K705 · 1991-01-25 00:00:00 — I bestämmelserna om statsskickets grunder i 1 kap. RFfinns bl.a. en föreskrift som säger, att den svenskafolkstyrelsen förverkligas genom ett representativt ochparlamentariskt statsskick samt genom kommunalsjälvstyrelse. Det har förutsetts att partier är nödvändigasom förmedlare av folkviljan. Däremot har lagstiftaren inteansett sig behöva gå in på en närmare reglering av depolitiska partiernas struktur och verksamhetsformer.Undantaget utgörs av den valtekniska definitionen av''parti'' som upptagits i 3 kap. 7§ RF: ''Med parti avses varje sammanslutning eller gruppav väljare, som uppträder i val under särskildpartibeteckning. ''Det bör tilläggas att under definitionen faller även lösaregrupperingar; kriterierna för juridisk person behöver intevara uppfyllda. Det väsentliga är den gemensamma viljanatt framträda under en beteckning.Detta innebär att en förutsättning för att man skallkunna tala om ett parti är att en gruppering framträder medegna nomineringar och namnvalsedlar som man under envalrörelse i ett bestämt val sprider bland väljarna.Den partiella författningsreformen, innebärande bl.a.gemensam valdag och en strävan efter ett mera tidsenligtsammanräkningsförfarande, medförde att staten åtog sig attframställa enhetligt utformade valsedlar. De etableradepartierna erhöll också en betydande upplaga av valsedlarkostnadsfritt. gjordes, i syfte att bl.a. teknisktförenkla förfarandet, lättnader i reglerna om valsedlarsogiltighet och om tolkning av valsedlar. En sådan åtgärd varatt slopa regeln om att en valsedel för att vara giltig skulleuppta ett giltigt kandidatnamn. Därmed skapades enförutsättning för regeln i 6 kap. 9§ ValL om en officiell service från statens sida i form avtillhandahållande av s.k. partimarkerade valsedlar påpostkontor och i andra röstningslokaler. Detta skedde medhänsynstagande till väljare som inte hade direkt tillgång tilltraditionella namnvalsedlar men ändå ville deltaga i valetoch stödja sitt partis officiella lista. Möjligheten att helt förhand förfärdiga en egen valsedel kvarstod.Regeln om tillhandahållande av partimarkeradevalsedlar introducerades alltså i den provisoriskalagstiftning års val som fick tillgripas sedantankarna på ett system med hålkortsvalsedlar skrinlagts.Från början omfattade den partier som var representeradei . Sedan utvidgades regeln till att omfatta partisom vid det senaste riksdagsvalet fått av rösterna i hela landet. Därefter sänktes erforderligröstandel till en procent och slutligen ändrades regeln till attavse de två senaste riksdagsvalen.Dessa förändringar i förening med en ökande tendenshos olika partier och väljargrupper att uppträda på skildasätt i de tre valen har lett till att det i vissa fall frånvalmyndigheternas sida har tillhandahållits partimarkeradevalsedlar som varit oönskade av partiet i fråga. Detta harsamtidigt resulterat i en sortering på partibeteckning vidden slutliga sammanräkningen, vilken tett sig främmandeför den partipolitiska rörelse som framträtt i valet och ansettsig kunna ställa anspråk på att få sig tilldelat de röster sombestått i partimarkerade valsedlar med en -- i större ellermindre grad -- avvikande partibeteckning jämfört med densom partiet självt framträtt under i valrörelsen.Detta förhållande är djupt otillfredsställande och börsnarast leda till en ändring i vallagen. En översyn av 6 kap.9§ ValL föreslås därför ske före nästa allmännaval.Det förekom också val flera fall där mandatkom att bli obesatt eller där mandat besatts med stöd avenstaka handskrivna kandidatnamn. I två kommuner blevmandat för obesatt p g a att kandidatnamn helt saknades på valsedlarna. I niokommuner kunde inte någon suppleant utses förmiljöpartiet. Även kommunisterna saknadehelt suppleanter i en kommun. I avsaknad av någothandskrivet namn på person, som skulle ha kunnat besättaen fullmäktigeplats, har detta lett till att länsstyrelsentilldelat ''partiet'' ifråga mandatet men fått låta platsen ipraktiken stå obesatt.Det kan verkligen ifrågasättas om det alls framträttnågot parti i RF:s mening, vilket kunnat tilldelas någotmandat. Vi anser att platsen eller platserna under sådanaförhållanden borde gå vidare bland övriga partier. Det kani sammanhanget erinras om att det i tidigare riksdagsval --med helt slutna valkretsar -- fanns en regel som innebar atten plats som inte kunde besättas på grund av kandidatbristskulle tillfalla det av övriga partier som enligtjämförelsetalen stod närmast till att ta mandatet ifråga. Enliknande regel bör enligt vår mening nu återinförasi vallagen.Riksskatteverket behandlade vid sin genomgång av 1988års val problemet med obesatta mandat. RSV droghärvidlag slutsatsen att omfattningen av obesatta mandatoch otillräckligt antal suppleanter utgjorde ett tillräckligtstarkt motiv för en särskild översyn av ifrågavarandebestämmelser.I betänkande 1990/91:KU4 redovisarkonstitutionsutskottet RSV:s utvärdering av frågan omobesatta mandat. Någon motsvarande redogörelse förproblemet med missbruk av partimarkerade valsedlar görsinte. Utskottet nöjer sig med att konstatera att ''översynenbör lämpligen omfatta även denna senare fråga'', och attfrågan skall ''tas upp i med anledning avRSV:s utvärdering av erfarenheter av val''.Trots att det nu bara återstår till nästa valföreligger ännu ingen samlad bedömning av ovan berördaproblem och ingen åtgärd har aviserats från regeringenssida. Riskerna för missbruk av valsedlar resp. problem medobesatta mandat torde därmed vara uppenbara även vidkommande valtillfälle.Mot denna bakgrund finner vi det väl motiverat attriksdagen klart uttalar sin mening om behovet av enskyndsam revidering av vallagen i här berörda avseenden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en revidering avvallagen.