ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A218 · 1991-01-25 00:00:00 — arbetar aktivt efterden s.k. arbetslinjen vilket innebär att den arbetssökandesnarast bör komma i arbete. Resultaten har varit goda ochtillsammans med en långvarig högkonjunktur har mångaarbetslösa placerats i arbete.Arbetslinjen betonas även i årets budgetproposition.Detta är särskilt betydelsefullt i det arbetsmarknadslägesom vi nu befinner oss i. Arbetslinjen skall stärkas bl.a. medjobbsökar-aktiviteter. Anpassningen på arbetsmarknadenskall också effektiviseras genom ökad utbildning.En ytterligare åtgärd som vi motionärer, båda mederfarenhet från arbetsförmedlingsarbete, tycker är för litetbeaktad är fördelningen av aktiviteter underersättningsperioden.Det är viktigt för en människa som blir arbetslös attkänna att han eller hon har på sig för att finna nyttarbete, undersöka utbildningsmöjligheter etc. I samarbetetmed arbetsförmedlingen försöker parterna naturligtvissnarast lösa situationen.I dag är ersättningsperioden i arbetslöshetskassan 300dagar. Eftersom ersättning utgår per veckainnebär . En del arbetssökande tyckeratt de har mycket god tid på sig -- och det skall man ha i vissafall -- att ordna sin situation. Men i vissa andra fall blir denarbetssökande pga. periodens längd istället passiviserad.Sökningsaktiviteten går ner även om den för mångastimuleras med jobbsökarkurser. Det är svårt förförmedlaren att få gehör för utbildningsinsatser, byte avbransch eller flyttning till annan ort.Vi vill därför föreslå att man provar att indelastämplingstiden i tre perioder vardera. Efterförsta perioden gör arbetsförmedlaren och den arbetslöseen noggrann genomgång och utvärdering av vidtagnaåtgärder. Planer för den närmaste tidensjobbsökaraktiviteter görs upp och först därefter beslutas omnästa 100-dagarsperiod. Samma förfarande används ånyoefter inför den tredje 100-dagarsperioden. Förarbetssökande skall omprövningen inte behövagöras.Avsikten med vårt förslag är självfallet inte att försämraden arbetssökandes villkor. Tvärtom syftar förslaget till attfå in ytterligare ett medel för en ännu aktivarearbetsförmedling i det sämre arbetsmarknadsläge som vi nubefinner oss i och som dessutom troligen kommer attförvärras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillomprövning av arbetslöshetsersättningens tidsgränser iarbetslöshetskassan.
mot · GE02A219 · 1991-01-25 00:00:00 — Projektörers och konstruktörers arbetsmiljöansvar I motion 1986/87:So718 hemställde vi om en översyn avgällande lagstiftning rörande arbetarskyddsansvar, så attlagstiftningen även skulle omfatta projektörers ochkonstruktörers ansvar för arbetsmiljö och skyddsåtgärderpå byggarbetsplatser.Socialutskottet anförde i sitt betänkande 1986/87:17 attutskottet delade motionärernas uppfattning om vikten avatt beakta arbetsmiljösynpunkter redan på ett tidigtstadium av planeringsprocessen för att en god arbetsmiljöskall uppnås.På utskottets förslag beslutade dock att avslåmotionen, med hänvisning till att regeringen tillsatt enutredning för behandling av denna fråga, som ävenaktualiserats genom en skrivelse frånArbetarskyddsstyrelsen. I avslagsyrkandet förutsatteutskottet att arbetet i utredningen skulle bedrivasskyndsamt.Vi kan konstatera att utredningsarbetet intemedfört att regeringen presenterat något förslag i dennaangelägna fråga. Vi väcker därför frågan på nytt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skyndsammaåtgärder i syfte att fastställa projektörers ochkonstruktörers ansvar för arbetsmiljö och arbetsskydd.
mot · GE02A220 · 1991-01-25 00:00:00 — Den på många områden bristfälliga arbetsmiljön harinneburit att många människor erhållit arbetsskador ochblivit lidande därav.Vi brukar säga att vår viktigaste resurs är den mänskligaarbetskraften. Det är ur samhällets synpunkt viktigt att denkan användas, och arbetet har för den enskilde stor socialbetydelse. De som drabbats av arbetsskador skall snabbtrehabiliteras för att kunna återgå till arbetslivet.Här har arbetslivsfonden en viktig roll. Arbetsplatsernabör i större utsträckning anpassas till människorna för attförebygga och förhindra skador och lidande. Alla måstemedverka i förebyggande syfte.Arbetsgivare och fackföreningsrörelse har synnerligenviktiga uppgifter. Samhället måste självklart också delta idetta arbete. , arbetsförmedlingen,arbetslivsfonden och yrkesinspektionen är desamhällsorgan som har det största ansvaret.Yrkesinspektionen har som expertoch kontrollorgan tilluppgift att kontrollera att lagen efterlevs och att insatsergörs för att skydda den enskilda människan.Arbetsmiljökommissionens bedömning är att specielltyrkesinspektionen kommer att få väsentligt utvidgade ochförändrade arbetsuppgifter. Därför föreslog kommissionenatt yrkesinspektionen skall tillförstotalt 350 nya yrkesinspektörstjänster. bör resurser för att finansiera den föreslagnautbyggnaden kunna tillskjutas ur fonden förarbetsmiljöförbättringar, genom avgiftsbeläggning avförhandsbedömningar samt genom omdisponering av demedel som flyter in från arbetarskyddsavgiften.Budgetpropositionen föreslår att yrkesinspektionenförstärks med 50 nya yrkesinspektörer. Anslagsökningenföreslås ske genom en omfördelning avarbetarskyddsavgiften.Förslaget innebär att endast hälften av den årligaförstärkningen som arbetsmiljökommissionen bedömt somnödvändig, kommer till stånd. För att möta det växandebehovet är det än viktigare att de nya tjänsterna inrättas påde platser där behovet är störst.Halland ingår i . Vihar tidigare föreslagit att man borde inrätta ett egetyrkesinspektionsdistrikt i för att förbättra serviceni länet. Detta förslag har ej bifallits, varken avarbetarskyddsstyrelsen eller riksdagen.Vi anser det inte meningsfullt att nu återupprepa dettaförslag. Vi vill dock framhålla det angelägna ochnödvändiga i att utökade resurser tillförs Göteborgsyrkesinspektionsdistrikt för att möjliggöra bättre bevakningoch service inom . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av de nyinrättadeyrkesinspektörstjänsterna.
mot · GE02A222 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So257 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attvid handikappanpassning nya rön inom tekniken tas till varakontinuerligt och i övrigt vad som i motionen anförts omhandikappanpassning på arbetsplatser.
mot · GE02A224 · 1991-01-25 00:00:00 — Dental kvicksilverförgiftning är kvicksilverförgiftningsom främst orsakas av kvicksilver som frigjorts ur dentaltamalgam. Kvicksilver kan i olika kemiska former komma inolika vägar i kroppen. Det kan , sväljas och trängain genom slemhinnor och hud. Man kan utsättas både avakut förgiftning, dvs större mängder samtkronisk förgiftning, dvs små mängder, vilkaackumuleras i kroppen.I kemiska risker på gränsvärdeslistan AFS 1981:8beskrivs kvicksilver som ett gift och hur det ska behandlas. Iett särtryck beskrivs att amalgam ska behandlas med sammariskbedömning som kvicksilver.Den arbetsmiljöpåverkan som arbete med amalgam kaninnebära för tandvårdspersonal har inte beaktats.Att personalen noggrant bör skydda sig med bl.a. handskar,effektiv utsugning och andningsskydd har först på senare åruppmärksammats. Tandvårdspersonal har alltså under ettstort antal år arbetat med amalgam, som innehåller50 % kvicksilver utan tillräckligt skydd mot giftpåverkan.Det finns ett stort antal tandsköterskor, som fåttsådana hälsoproblem av sina arbeten att de inte kanfortsätta. De allra flesta av dessa tandsköterskor harförgäves försökt få sina skador klassade som arbetsskador.Trots intyg från läkare, som är tungmetallexpert harsjukkassan underkänt detta intyg. Dessa tandsköterskor fåralltså trots ytterst kvalificerade läkarintyg inte sina skadorklassade som arbetsskador. Detta innebär att yrkesgruppentandsköterskor utsätts för en helt annan kontroll ochbedömning än andra yrkesgrupper och att de i helt annangrad än övriga ställs utanför arbetsskadeersättning.Med anledning av ovanstående anser jag att detomgående måste utredas varför tandsköterskorsärbehandlas i sina sjukdomsfall och åtgärdas på ett sådantsätt att tandsköterskor inte diskrimineras framför andrayrkesgrupper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särbehandling av tandsköterskorvid sjukdomsfall samt åtgärder för att hindra särbehandlingav denna yrkesgrupp.
mot · GE02A225 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetarskyddsstyrelsen ger ut föreskrifter för attarbetstagare skall få en god och säker arbetsmiljö. Mångaav dessa föreskrifter gäller dock inte för arbetsplatser sominte är klassade som arbetslokal. Så är det till exempel förlokförarna. Lokförarna har ingen arbetsplats i lagensmening eftersom lokhytten inte klassas som arbetslokal.Därmed gäller inte heller arbetarskyddsstyrelsensföreskrifter. Samma situation gäller buss- och lastbilsförare.Det största problemet är de storatemperaturvariationerna. kan temperaturen gåupp till eller mer vid förarplatsen. Det här är enviktig arbetsmiljöfråga för förarna och det är också en viktigtrafiksäkerhetsfråga.Den är inte omöjlig att komma tillrätta med, men för attarbetsmiljölagen ska vara tillämplig så måste lokhytter ochförarhytter klassas som arbetslokaler. bör geregeringen i uppdrag att ålägga arbetarskyddsstyrelsen attändra sina föreskrifter så att lokhytter och förarhytterklassas som arbetslokaler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klassificering av lokhytter ochförarhytter som arbetslokal.
mot · GE02A227 · 1991-01-25 00:00:00 — Vidareutbildning av arbetslösa byggnadsarbetare Den moderna yrkesutbildningen för byggnadsarbetareinom gymnasieskolans ram är väl avpassad att geungdomarna en god yrkeskunskap. Men för att bli enskicklig hantverkare räcker det dock inte med enbart dennautbildning utan det krävs i första hand omfattande praktiskerfarenhet. Trots stor praktisk erfarenhet kan det mångagånger föreligga ett behov hos byggnadsarbetare attvidareutbilda sig för att bli en skicklig hantverkare.Byggnadsbranschen är vanligen mycket utsatt förkonjunkturväxlingar och en betydande arbetslöshet kanstundom förekomma där. börhos den enskilde kunna utnyttjas för vidareutbildning. Vifinner det därför mycket angeläget att sysselsättningsstödetför arbetslösa byggnadsarbetare i första hand avservidareutbildning till skickliga hantverkare.Ett högst lämpligt område för sådan vidareutbildningutgör de kulturella byggnaderna. Tillgången på medel föratt hålla kulturminnesmärkta byggnader är mycketbegränsad. Underhåll av sådana byggnader är till sin typrent hantverksmässigt och de utgör därför godautbildningsobjekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel och åtgärder förvidareutbildning av arbetslösa byggnadsarbetare tillskickliga hantverkare.
mot · GE02A228 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder åläggerarbetsgivare att varsla länsarbetsnämnden föredriftinskränkningar som omfattar minst fem arbetstagare.Tanken är att länsarbetsnämnden skall kunnavidtaga de åtgärder som krävs för att förebygga att deuppsagda drabbas av arbetslöshet när de lämnar företaget.Ju större driftsinskränkningen är desto kraftfullare och mertids- och resurskrävande åtgärder erfordras frånlänsarbetsnämndens sida. Lagen inrymmer därför entrappstegsregel. Varseltiden ställs i relation till antaletuppsagda.Som ett alternativ till varsel kan arbetsgivare underrättalänsarbetsnämnden om att han har begärt eller avser attbegära primärförhandling om driftsinskränkning. En sådanunderrättelse måste senast lämnas somgäller för varsel i respektive fall.Underlåter arbetsgivaren att varsla och gör han dettauppsåtligen eller av grov oaktsamhet kan han åläggas att tillstaten utge en särskild varselavgift på 100--. perberörd arbetstagare och påbörjad vecka som varsel harförsummats.Erfarenheten har visat att dessa sanktionsbestämmelserinte fungerar. Skälen är främst två. Dels väckerarbetsmarknadsstyrelsen sällan talan om varselavgift ochdels är varselavgiften så låg att den inbjuder till spekulationi lagbrott.Det är därför av största vikt att länsarbetsnämnderna fårreella möjligheter att vidtaga sådana förebyggande åtgärdersom åsyftades när främjandelagen skrevs. Ingenting tyderpå att man når dit utan en väsentlig skärpning avsanktionsbestämmelserna.Det är de ekonomiska realiteterna som styr företagenshandlande. Så länge risken för rättsliga åtgärder är minimaloch den eventuella påföljden ställd i relation till andrakostnader är försumbar, kan man inte förvänta sig någonförändring.Främjandelagen bör därför ändras på sådant sätt attskyldighet att väcka talan vid varselbrott åläggsarbetsmarknadsstyrelsen, samt att varselavgiften höjsväsentligt.Allt för många arbetsgivare väljer det ekonomisktfördelaktigaste alternativet vid risk fördriftsinskränkningar. Därmed spekulerar de inte bara ilagbrott utan också i arbetstagarnas anställningstrygghet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanktionsbestämmelserna ifrämjandelagen.
mot · GE02A229 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen aviseras om ett mer flexibeltsystem för anställda med lönebidrag. Detta sägs innebäraatt fler lönebidragsanställda får möjlighet att övergå till ickesubventionerade arbeten bl.a. genom fler placeringar hosarbetsgivare som kan ta ett kostnadsansvar och betala lönenför den som har rehabiliterats och kan hävda sig utanbidraget. Det hävdas vidare att den sökandes egnaönskemål om arbete bättre kan tillgodoses. Den sombehöver en högre lönesubvention behöver för den skull intevara hänvisad till anställningar hos statliga myndighetereller inom organisationer utan kan söka sig också till annanarbetsplats som är lämplig med hänsyn till han eller hennesutbildning, intressen etc.Dessa tankegångar är riktiga men kan vid ettsnabbt genomförande av nya regler leda till både stora ochsvåra konsekvenser för såväl myndigheter somorganisationer, där anställda med lönebidrag utgör en viktigdel för den fortsatta verksamheten.Som exempel kan nämnas att Gård -- ett kulturelltvärdefullt lantbruksmuseum i full skala beläget utanförKatrineholm och som ägs och förvaltas av Nordiska museet:i dag har av de anställda hundraprocentiga lönebidrag.Vid Kulturarvet i har av de anställda lönebidrag. Merparten av de anställdavid nämnda anläggningar är människor, som av en ellerannan anledning slagits ut från den ordinariearbetsmarknaden.Situationen är likartad för många andra museer ochorganisationer i vårt land.I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1989/90:AU12Arbetslivsfrågor behandlades bl.a. frågan om flexiblalönebidrag och vilka konsekvenser en omläggning skulle fåför museer och allmännyttiga organisationer. ''Ettytterligare skäl att avvakta'', anförde utskottet ''medgenomförandet av ett nytt bidragssystem är de effekterdetta får för myndigheter, institutioner och ideellaorganisationer.'' I en kommande sannolikt svårarearbetsmarknadssituation skulle en alltför snabb ändring avbidragssystemet, som tidigare påpekats, få svårakonsekvenser för såväl den anställde som vitalasamhällsfunktioner i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidragens betydelse förviktiga samhällsuppgifters fortlevnad och utveckling.
mot · GE02A231 · 1991-01-25 00:00:00 — Möjlighet till ökad sysselsättningsgrad för deltidsarbetare har uppmärksamhet riktats mot dedeltidsarbetslösa. har tillsammansmed de kommunala parterna antagit en rekommendation,som innebär att kommuner och landsting i samverkan medarbetsförmedlingen skall erbjuda anställda somdeltidsmarkerar den arbetstid de vill ha. Regeringen harockså haft överläggningar med parterna inom statligasektorn samt handeln. I samtliga fall har man varit överensom att detta är en angelägen sak att komma till rätta med.Trots detta är det tusentals, framför allt kvinnor, somfortfarande inte kan få heltidsarbete eller densysselsättningsgrad man önskar. Det handlar till störstadelen om kvinnor inom vård och omsorg samt handeln.När deltidsanställningarna ökade som mest på 60- och70-talen var det ofta f.d. hemarbetande som kom ut iarbetslivet och tyckte att det var till fyllest med ettdeltidsjobb. De skulle fortfarande klara av omvårdnadenom hem och familj, som man gjort innan. Inte hellerräknade de sin inkomst som något man skulle klara sinförsörjning på, utan det var ett tillskott tillfamiljeekonomin.I dag är det unga kvinnor med helt annan syn på tillvaronsom erhåller dessa deltidsjobb. Det är ungdomar som vill haett eget boende och klara sig själva -- vilket är helt enkeltomöjligt på en deltidslön.De ansträngningar som gjorts för att komma till rättamed denna problematik är bra men det behövs ytterligareåtgärder. Dessutom är det bråttom om man skall klararekryteringen till de nämnda yrkesområdena. Vi har enkänsla av att det i skogslänen går långsamt med dettaförändringsarbete. Det är inte speciellt ovanligt att ettsjukvårdsbiträde som inte kan erhålla heltidsarbete i vårabygder, får motsvarande arbete direkt på heltid om honflyttar till storstadsområdena.Mot denna bakgrund föreslår vi att regeringen vidtaråtgärder som innebär att man ej får ledigförklara en vakantdeltidstjänst innan alla möjligheter undersökts om man viaorganisatoriska förändringar kan använda de timmar somblivit vakanta till att höja sysselsättningsgraden för andrabefintliga tjänster. I detta översynsarbete bör man varaöverens med berörd personalorganisation.Förslagsvis skulle lagen om anställningsskydd kunnaändras så att man för in en regel som innebär attarbetstagare som inte arbetar heltid har företrädesrätt tillutökad arbetstid. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att komma till rättamed deltidsarbetslösheten.
mot · GE02A233 · 1991-01-25 00:00:00 — har ett utredningsarbete genomförtsangående Ami-s organisation och resurser. Syftet medutredningen har bl.a. varit attResurserna skall bättreanpassas till de behov som finnsTillgängligheten till Ami-s resurser skall ökaFortlöpande utveckling av metodikÖkad kompetens och samverkan i hela organisationenNärmare koppling mellan arbetslivstjänster ocharbetsmarknadsinstitutens särskilda resurser för personermed funktionsnedsättning.Givetvis är samtliga kriterier av stort värde för attsamhället skall kunna erbjuda en god service till denarbetssökande. Det är viktigt att utvärdera befintligorganisation och om utvärderingen så klargör, förändra ochförbättra verksamheten. Det är dock ingen självklarhet attdetta innebär decentralisering av befintlig Ami-s/rh. Endylik decentralisering kan tvärtom innebära en försämringav kompetens, kvalitet och kontinuitet.För den arbetssökande är det viktigt att få utbildning ochstöd såväl på arbetsplatsen som i hemmet. Men att under enkortare period leva tillsammans med andra människor medhandikapp är oerhört värdefullt sett ur ett rent socialtperspektiv. Hur mycket en ''frisk'' människa än vill, kan honaldrig sätta sig in i den handikappades situation. Vi serdärför en eventuell decentralisering som ett hinder fördenna möjlighet.På Ami-s/rh i och finns ensamlad kompetens för att hjälpa personer medkomplicerade och grava rörelsehinder. Det vore enligt vårmening kapitalförstöring att splittra dessa resurser.Instituten behövs i sin nuvarande omfattning. Att bryta neddessa för att sedan starta ytterligare anläggningar ser vi somdyrt både ekonomiskt och tidsmässigt. inte ytterligare resurser. Dessa kan dock behövas iNorrland.Vi behöver ha en samlad kompetens som kan ta till varasåväl forskning som teknikutveckling. Vi behöver ettkunskapscentrum som kan samordna idéer och även spridadesamma. Vi anser därför att Ami-s/rh i ejskall splittras utan skall fortsätta att få vara detvälrenommerade institut det är. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medsärskilda resurser för rörelsehindrade i .
mot · GE02A234 · 1991-01-25 00:00:00 — Vidgade riktlinjer för användande av arbetslivsfondens medel Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub281 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgade riktlinjer föranvändande av arbetslivsfondens medel.
mot · GE02A235 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U511 hemställsatt hos regeringen begär attarbetsmarknadsstyrelsen får i uppdrag att utarbeta förslagtill bättre arbetsförmedling för dem som vill söka arbete iandra länder.
mot · GE02A236 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf297 hemställsatt beslutar avvisa förslaget till regler förarbetshjälpmedel och begär att regeringen återkommermed nytt förslag i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02A237 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So283 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handikappades tillgång tillarbetsmarknaden.
mot · GE02A238 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr288 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidragsanställda inomkultursektorn.
mot · GE02A239 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub814 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda åtgärder för dyslektikeri arbetslivet.