ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo18 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 I propositionen (bilaga 8, B16. Bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering m.m.) föreslås bl.a.riksdagen godkänna att bidragsramen för stöd tillfruktodlingen utvidgas med 1,1 milj.kr. för /92. Finansieringen föreslås ske genom enmotsvarande minskning av bidragsramen tillträdgårdsnäringens rationalisering. Under innevarandebudgetår 1991/92 uppgår bidragsramen till 4,3 milj.kr.Genom tillskottet på 1,1 milj.kr. kommer även de odlaresom röjt att ha fått bidrag i enlighet medriksdagens tidigare beslut. Den avsedda röjningsarealen på1 000 ha är därmed uppnådd med marginal.FinansieringRegeringens förslag att finansieringen skall ske genomatt bidragsramen till trädgårdsnäringens rationaliseringminskas med 1,1 milj.kr. är emellertid enligt vår meningolyckligt. Det ursprungliga beslutet om stöd tillfruktodlingen togs i särskild ordning och skulle inte belastaden ordinarie bidragsramen till trädgårdsnäringensrationalisering. Det var alltså inte mening attrationaliseringsramen skulle minskas för att finansierafruktodlingens röjningsbidrag. Det kommer också attinnebära att andra rationaliseringsåtgärder, exempelvisinvesteringar i energibesparande eller miljövänlig teknik,nu omintetgörs inom andra delar av näringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen av fruktodlingensröjningsbidrag.
mot · GF02Jo19 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Spannmålsskörden blev 1990 över all förväntan. Som eneffekt av decenniers jordbruksprisregleringssystem blir skörd ett problem i stället för lösningen på ett problem.Riksdagen har beslutat att jordbrukspolitiken skaavregleras . skörd gällerdärför fortfarande ett statligt delansvar för finansieringenav exportkostnaderna för spannmålsöverskottet. Bondenerhåller samma pris för alla spannmål oavsett om denanvänds i landet eller om den exporters till konstlat lågavärldsmarknadspriser. Glappet mellan de inhemskapriserna och världsmarknadspriserna finansieras med hjälpav avgifter och över statsbudgeten.Statsutgifterna för spannmålsöverskottet 1990 blev alltsåmycket större än beräknat. Regeringen lämnade därför ochriksdagen anslöt sig till ett förslag om att tillfälligt höjaprisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Denna inkomst till staten skulle dåbekosta de ökade utgifterna.Nu föreslår den borgerliga regeringen att 200 miljonerkronor anslås för att bekosta exportfinansieringen, därmedkan den särskilda avgiftshöjningen reduceras ytterligareden 1 juli 1992.Vänsterpartiet yrkar avslag på detta förslag. Det innebärför jordbrukets del en ytterligare omfördelning av resurserfrån animalieproducenter till spannmålsproducenter.Genom att behålla avgiftsfinansieringen i enlighet medriksdagens ursprungliga beslut kan resurser i ställetanvändas för att stärka mjölkproduktionen och annatdjurbaserat lantbruk, särskilt i det s.k. stödområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till avbetalningav den räntefria krediten,2. att beslutar att behålla avgiftsfinansieringenpå bekämpningsmedel och handelsgödsel,3. att anslår 200 milj.kr. till mjölkproduktionenenligt vad som anförts i motionen.
mot · GF02Jo20 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 I propositionen föreslås att ett belopp på 1678,5 milj.kr.skall tillföras jordbruket. Pengarna är avsedda att utbetalassom ett bidrag per ko. Dock föreslås att 200 milj.kr. avbeloppet undandras och i stället tillförsspannmålsproducenterna för att finansieraexportkostnaderna spannmålsöverskott.I propositionen föreslås också att prisregleringsavgiftenpå handelsgödsel och bekämpningsmedel reduceras från 1juli 1992. Denna avgift infördes för att finansieraexportkostnaderna för spannmålsöverskottet.Den föreslagna tillförseln av medel till jordbruketinnebär att ett gammalt åtagande fullföljs. I detta avseendedelar vi regeringens uppfattning.Däremot anser vi att regeringens förslag att överföramedel från de animalieproducerande bönderna till despannmålsproducerande bönderna bör avslås. Förslaget ärfördelningspolitiskt felaktigt eftersom det förstärker denredan orättvisa fördelningen av stödet mellanspannmålsproducerande bönder och animalieproducerandebönder.Även förslaget att reducera den särskilda höjningen avprisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel bör avslås. En sådan åtgärd ärmiljöpolitiskt felaktig eftersom den kommer att leda till enökad kemikalieanvändning. Den minskning avkemikalieanvändningen inom jordbruket med åtföljandemiljöförbättringar som skett kommer att avstannaoch vi tar steg bakåt i miljöarbetet.Regeringen överger därmed miljöambitionerna påjordbruksområdet.Att underlätta en ökad användning av handelsgödsel ochbekämpningsmedel är också att motarbeta den pågåendeomläggningen av jordbruket. I stället för den åsyftademinskningen av spannmålsproduktionen riskerar vi att få enåtergång till en intensiv spannmålsodling som åter ökar vårtspannmålsöverskott. Regeringen skapar med dettaosäkerhet om sin avsikt att fullfölja livsmedelsreformen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undandragande av 200 milj.kr.för finansiering av exportkostnaderna skörd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reduktion av höjningen avprisregleringsavgiften på exportkostnaderna årsskörd.
mot · GF02Jo21 · 1991-11-26 00:00:00 — med anledning av skriv. 1991/92:68 Forskning och försök rörande alternativ till burhållning inom äggproduktionen Regeringens skrivelseVåren 1991 begärde jordbruksutskott enredogörelse för läget inom det forsknings- ochutvecklingsarbete som pågår i syfte att kunna ersättaburhållningen inom äggproduktionen med andra system.Regeringen lämnar nu i sin skrivelse en översiktligredogörelse. Regeringens skrivelse innehåller dock ingenanalys och bedömning av ytterligare åtgärder. Därmed blirnyttan av redogörelsen alltför begränsad för att svara motriksdagens önskemål.Den nya djurskyddslagenVid trädde den nya djurskyddslageni kraft. Den ansågs som ett stort framsteg när det gäller högaambitioner för husdjurshållning. Beslutet om att avvecklaburhönshållningen blev en symbol för denna ambition.Efter beslutet om den nya lagen har resurser avsatts för attbedriva forsknings- och utvecklingsarbete i syfte att nåmålet, en avveckling av burhönshållningen till senastutgången av . Framgångarna har varit begränsade.Alternativsystemen har dels lett till försämradarbetsmiljö och dels till problem med parasiter, skador,golvägg m.m. Om avvecklingsbeslutet ska kunnagenomföras utan att äggproduktionen som sådan avvecklastycks alltså ytterligare åtgärder vara nödvändiga.Obesvarade frågorDå yrkade bifall till en tidigare lagdredovisning av läget, var det i syfte att få klargörandebesked och svar på ett antal viktiga frågor: Har samhälletavsatt tillräckligt med resurser för forsknings- ochutvecklingsarbete med alternativa system? Har resursernafördelats och använts eller förekommer dröjsmål, i så fallvarför? Vilka resurser avsätter näringen för dettautvecklingsarbete? Vilka andra aktörer än de tidigarestorskaliga burhönsproducenterna kan tänkas delta?Bedrivs det ett arbete med småskaliga former, somkomplement till annat lantbruk eller betraktasstorskaligheten som en given förutsättning?Hur bedömer berörda myndigheter, forskare ochproducenter möjligheterna att nå målet?Regeringens skrivelse ger inte svar på en enda av dessafrågor.Befria burhönsenVänsterpartiet anser att den höga ambitionen med dennya djurskyddslagen bör stå fast. Det gäller även beslutetatt avveckla burhönshållningen till 1998. Det måste vara enuppgift för samhället att befrämja en utveckling även avsmåskaliga system, där äggproduktionen t.ex. kan vara enkompletterande del i verksamheten för ettjordbruksföretag. Tyvärr ger den begärda skrivelsen intenågon vägledning till inför nödvändigakompletterande beslut.Vänsterpartiet anser därför att en ny begäran omutvärdering måste ställas till regeringen. Denna utvärderingbör svara på ovan ställda frågor, och förslag till ytterligareåtgärder bör lämnas.Vänsterpartiet kommer i samband medbudgethanteringen att återkommamed kompletterande förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av analys och förslag till kompletterande åtgärderså att beslutet att avveckla burhönshållningen kangenomföras planenligt.
mot · GF02Ju4 · 1991-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:35 Sexuella övergrepp mot barn, m.m. Genom regeringens proposition om sexuella övergreppmot barn tas en mängd vällovliga initiativ för att skyddabarns rätt och identitet. Att sexuella kränkningar ochövergrepp ger barnen men för livet är väl utrett ochomvittnat. De livslånga handikapp detta ger barnen innebäratt gärningarna har ett tidigare underskattat straffvärde.Regeringens proposition är ett led i att komma till rättamed dessa tidigare underskattade och väl dolda problem.Under de senaste tio åren har antalet polisanmälningar omsexuella övergrepp ökat. Detta har också inneburit att nyajuridiska avväganden uppmärksammats. Till dessa hörfrågan om huruvida barnets uppträdande före brottet skallinverka såsom förmildrande omständighet. I ett nyligenuppmärksammat rättsfall har detta haft betydelse somförmildrande omständighet i bedömning av brottetsstraffvärde. Saken berörs inte i regeringens proposition.Ett barns beroendeställning till en vårdnadshavare göratt barnets beteende normalt inte kan ha betydelse somförmildrande omständighet; en vårdnadshavares starkaställning och ansvar under ett barns uppväxt innebär ju inte kan säga att ett barn har ett medansvar vid ettsexuellt övergrepp. Mot denna bakgrund bör idetta lagstiftningsärende göra sådana motivuttalanden somtillgodoser dessa synpunkter.Vi anser vidare liksom lagrådet att det inte är befogat atti BrB 6:1 och 6:4 ange offrets låga ålder som skäl förkvalificering av brottet. Som lagrådet påpekar innebär dettaen omöjlig gränsdragning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs1. att beslutar om sådana motivuttalanden somförordas i motionen,2. att beslutar om sådan ändring av 6 kap. 1 och4 §§ som förordas i motionen.
mot · GF02Ju5 · 1991-11-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:35 Sexuella övergrepp mot barn, m.m. Det kan inte nog understrykas hur viktigt det är attskydda barn från sexuella kränkningar och övergrepp.Regeringen tar därför i sin proposition om sexuellaövergrepp mot barn en mängd vällovliga initiativ för attskydda barns rätt och integritet.Under de senaste tio åren har antalet polisanmälningarom sexuella övergrepp ökat, vilket bl.a. har inneburit attnya juridiska avväganden uppmärksammats. Till sådanafrågor hör bl.a. frågan huruvida barnets uppträdande förebrottet skall inverka som en förmildrande omständighet.I ett uppmärksammat rättsfall ansåg hovrättenför västra att det var den 15-åriga dottern, ''som toginitiativet till den sexuella samvaron'' och att hon ''också påolika sätt varit aktivt verksam för att den åtalade handlingenskulle bli genomförd''. Fadern tilldömdes därför endastvillkorlig dom jämte ett skadestånd till dottern.Vi anser inte att ett barns beteende kan ha betydelse somförmildrande omständighet i ett sådant fall som detrelaterade. En vårdnadshavare bör ha det självklaraansvaret att inte otillbörligt utnyttja sitt barn genom ettsexuellt övergrepp som här har skett. Barnet kan inte sägasha något medansvar med tanke på den beroendeställningsom barnet har gentemot sin vårdnadshavare.Vi anser därför att i detta lagstiftningsärendebör göra motivuttalanden som tillgodoser dessa synpunkter.Vi anser vidare i likhet med lagrådet att det inte ärbefogat att i 6:4 ange offrets låga ålder somskäl för kvalificering av brottet. Detta innebär en närmastomöjlig gränsdragning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar införa sådana motivuttalandensom föreslagits i motionen,2. att beslutar om sådan ändring av 6 kap. 1 och4 §§ som föreslagits i motionen.
mot · GF02Ju6 · 1991-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:52 Regional ledningsorganisation inom polisen I proposition 1991/92:52 har regeringen föreslagit enenhetlig ledningsorganisation på regional nivå inompolisen. Förslaget innebär att den regionala polischefensamtidigt skall vara chef för den största polismyndigheten ilänet (länspolismästarmodellen).För att frångå principen om placering avlänspolismästaren i annat än den största polismyndighetenskall enligt förslaget särskilda skäl föreligga. Ipropositionen har dock avsteg gjorts från dennahuvudprincip vad gäller utan att någrasärskilda skäl härför redovisas.Principen tillämpas för samtliga län utom när det gällerÖstergötland.Polismyndigheten i är fjärde störstamyndighet mätt i antalet polismän. har ca 50fler polismän än . Om man vid en jämförelse ävenbeaktar de administrativa tjänsterna har polismyndigheteni cirka 100 tjänster mer än polismyndigheten iLinköping. Inför innevarande budgetår har Norrköpingtilldelats medel för administrativ personal med 18 39l 000kr. Det rimmar illa vidtillämpningen av huvudprincipen om landets fjärde störstamyndighet leds av en polismästare när betydligt mindremyndigheter leds av en länspolismästare. Dessutom ärskillnaden i storlek ca 50 polismän inte obetydlig.Ett annat mått på storlek är en jämförelse av denverksamhet som bedrivs inom myndigheterna.Nedanstående uppgifter visar att 45--av aktuellaärenden inom länet handläggs vid myndigheten iNorrköping.Ytterligare en faktor som ur verksamhetssynpunkt talarför en lokalisering till är att länssektionen avsäkerhetspolisen är placerad i . Samarbetetmellan SÄK och den regionala chefen är omfattande.Vidare kan nämnas att det enda häkte som finns inomlänet är beläget i anslutning till polishuset i totalförsvarssynpunkt skulle det också varafördelaktigt om den regionala chefen även vore chef för denlokala myndigheten i . är ettkustlän och hela kusten tillhör ,vilket medför att tyngdpunkten på den polisiäraberedskapsplaneringen äger rum inom polismyndigheten iNorrköping.Vid en samlad bedömning kan inga särskilda skälframhållas för att huvudprincipen skall frångås iÖstergötlands län. Det tyngsta argumentet för enu1,1lokalisering till är att det ureffektivitetssynpunkt vore orimligt om intelänspolismästaren också skulle vara lokal chef vid denresurs- och verksamhetsmässigt största myndigheten inomlänet. Och som propositionen framhåller ------tar länspolismästaren del i den dagligapolisverksamheten och förfogar normalt över den störstapolisstyrkan i länet. Dessa förhållanden gerlänspolismästaren goda förutsättningar att i både kort ochlångt perspektiv överblicka polisverksamheten i hela länetoch vid behov lämna det stöd eller de anvisningar som kanbehövas för att polisverksamheten i länet skall bedrivaseffektivt och även i övrigt i enlighet med de riktlinjer somstatsmakterna har lagt fast. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av Östergötlandslänspolismästare till .
mot · GF02Ju7 · 1991-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:52 Regional ledningsorganisation inom polisen Vi instämmer i propositionens förslag om en enhetligledningsorganisation för polisen på regional nivå. Däremottillstyrker vi inte förslaget beträffande lokaliseringen avlänspolismästaren i län.I propositionen sägs att länspolismästaren ''i princip börlokaliseras till den största polismyndigheten i länet''. Dennaprincip tillämpas för samtliga län, utom när det gällerÖstergötland. Avsteget motiveras med att polisstyrkanvisserligen är större i än i , men''skillnaden är inte så stor att den motiverar enomlokalisering av den regionala polisledningen''.Polismyndigheten i är fjärde störstamyndighet, mätt i antalet polismän. har ca 50fler polismän än . De regionala funktionernakommer enligt förslaget att få betydande administrativaarbetsuppgifter. För innevarande budgetår har Norrköpingtilldelats medel för administrativ personal med . Motsvarande resurs för uppgårtill . Den administrativa bärkraften är med andraord betydligt större inom myndigheten i Norrköping.Mot bakgrund av ovanstående kan vi inte delauppfattningen att skillnaden i storlek är marginell. Till dettakommer att länssektionen av säkerhetspolisen är placerad iNorrköping. Samarbetet mellan SÄK och den regionalachefen är omfattande. En lokalisering till liggerdessutom väl i linje med ambitionerna att sprida ochdecentralisera statlig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokaliseringen avlänspolismästaren till .
mot · GF02K10 · 1991-11-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:73 Sekretess inom rättsväsendets informationssystem Propositionen tar upp ett förslag om en ändring isekretesslagen med anledning av de nya ADB-rutiner somska införas för strafförelägganden och föreläggande avordningsbot. Detta vill regeringen göra utan att först göraen författningesreglering.Vänsterpartiet anser att en författningsreglering skallgenomföras innan de nya ADB-rutinerna införs, detta föratt den enskildes integritet inte ska hotas.Författningen ska ta upp utformningen av registret ochvem som har ansvaret för de uppgifter som registreras. Detbör också klarläggas när ärenden skall handläggas lokalt,samt om uppgifterna i registren skall vara offentliga ellerhemliga.Vänsterpartiet anser att beslut om nyförfattningsreglering av brottsregistret ska inväntas innande nya rutinerna tas i bruk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1991/92:73om sekretess inom rättsväsendets informationssystem enligtvad i motionen anförts om kränkning av den enskildesintegritet.
mot · GF02K11 · 1991-11-29 00:00:00 — med anledning av redog. 1991/92:1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Såsom framgår av JO:s ämbetsberättelse kan JO, enligt4 § instruktionen, genom framställning till ellerregeringen ''väcka frågan om författningsändring ellerannan åtgärd från statens sida''. Sådana framställningarförekommer varje år.Inom ramen för sin instruktion kan JO också fästariksdagens eller regeringens uppmärksamhet påt.ex.uppenbar diskrepans mellan svensklagbestämmelse och innehållet i en internationellöverenskommelse, t.ex. ommänskliga rättigheter, som biträtt. Se t.ex. TorSverne, JO Ber 86/87, s 157.Det har upplysts från JO:s sida att han numeraejagerar i sistnämnda hänseende av skäl som beskrivits som''inte helt oproblematiska -- grundläggande konstitutionellaförutsättningar''.Det alltför stora antalet fällande domar som fallit motsvenska staten och de förlikningar (''friendly settlements'')som regeringen funnit för gott att ingå vid processerna iStrasbourg inför Europeiska Kommissionen ochEuropeiska Domstolen för mänskliga rättigheter visar attriksdagen i sitt lagstiftningsarbete ej ägnatEuropakonventionen erforderlig uppmärksamhet.Därigenom har svensk lagstiftning och praxis alltför oftakommit i strid med , och detta kanförutses bliva en allvarlig rättslig belastning inför Sverigeseventuella inträde i EG.Till förebyggande av att denna situation skulle uppstå istater som undertecknat konventionen har utfärdat en rekommendation, R (85)13, i vilken medlemsstaterna uppmanas stärkaombudsmannens möjligheter att särskilt beakta frågorrörande mänskliga rättigheter. Om dessa kränks av inhemsklag bör det föranleda utredning och tillkännagivande avombudsmannens uppfattning.Den sakkunskap som förefinns inom skulle,om den utnyttjades rätt på Europarättens område, tillförariksdagen värdefull information vad gäller hurEuropakonventionens krav bör beaktas vid lagstiftningen.Det är således angeläget att beaktarEuroparådets rekommendation R (85)13. bör utreda vilka konsekvenser detta får förJO-ämbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar låta utreda vilka konsekvensertillämpningen av ministerkommittésrekommendation (R) (85) 13 får för .
mot · GF02K3 · 1991-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:66 Kommunalt partistöd Propositionen ger ökad frihet för kommuner ochlandsting att utforma stödet till de politiska partierna.Principen om ett grundstöd och ett mandatstöd ska finnasmen utformningen av stödet ska kunna anpassas efter lokalaförhållanden.Alla partier som blir representerade har likagrundkostnader och grundbehov för sitt deltagande ifullmäktiges arbete. De har ett lika ansvar föropinionsbildning och samhällsinformation. Detta ärhuvudanledningen till att en del av partistödet bör utformassom grundstöd, lika för alla invalda partier.Nu vill regeringen öppna för en reducering avgrundstödet för enstaka partier vilket är ett oriktigt avstegfrån likställdhetsprincipen. anser attfullmäktiges möjligheter att utforma stödet, att undvikaoönskade konsekvenser och att finna fungerandestödformer efter lokala förutsättningar är tillräckliga utanatt för den skull reducera grundstödet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en sådan ändring ikommunallagen att grundstödet blir lika för alla partier somär representerade i fullmäktige.
mot · GF02K6 · 1991-11-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:53 Förslag till ny lagstiftning för kabelsändningar m.m. Vi delar i stort de förslag som läggs fram i rubriceradeproposition. På en punkt anser vi dock att propositionenbör ändras. Det gäller förslaget om att lokalakabelsändarföretag inte skall få sända reklam.Som grund för förslaget anför föredragande statsrådetatt det tillkommit i syfte att vidga yttrandefriheten.Samtidigt sägs att det faktum att kanalen upplåtskostnadsfritt talar för ett förbud.Risk för minskad yttrandefrihetEn av grundförutsättningarna för att ge så många sommöjligt yttrandefrihet är att ge möjlighet till bl. Om detta inte var möjligt skulle mycket fåav de svenska tidningarna som utges kunna leva vidare.Samma resonemang gäller även inomkabelsändningsområdet. Om möjlighet tillreklamfinansiering ej finns, blir det i huvudsak redankapitalstarka intressenter som kan bedriva verksamhet.Föratt få ge så många lokala föreningar som möjligt chansen attdelta i programverksamheten krävs att verksamheten kanfinansieras med reklam.Därför bör reklamförbudet inte införas. Det bördärigenom också vara möjligt att kräva avgifter, exempelvisi form av del i reklamintäkterna, från det lokalasändarföretaget.I och med att innehavsrätten för ett kabelsändarföretagendast innehas kvarstårfortfarande möjligheten att göra ändringar, om så skullevisa sig erforderligt.Det bör ankomma på vederbörande utskott att utformaerforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt antar den föreslagna lagen med den ändringsom anförts i motionen.