mot · GE02A204 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetslivets miljö blir allt mer komplicerad. I huvudsakfinns all kunskap om de fysiska riskerna. Trots dettaförkommer utslagning och arbetsmiljöskador av människorpå grund av dessa faktorer. och framförallt åttiotalet har förslitning och belastningsskador, ochdärmed utslagning, haft ett stort samband med den s.k.psykosociala miljön. arbetsmiljölag sköts depsykosociala frågorna . Makten överarbetsplatsen är alltjämt oinskränkt i arbetsgivarenshänder.En effekt av bristerna i den psykosociala miljön är dentilltagande vuxenmobbningen på arbetsplatserna.Problem med mobbning är i och för sig inget nytt, menproblemen ökar . Några orsaker till det är bland annatatt den ekonomiska pressen som vilar på varje anställd harökat. En annan orsak är att toleransen mot medmänniskorsom på något sätt är annorlunda förefaller att sjunka.Olikheter i utbildning och en allmän ökning av konkurrensoch individualisering i arbetslivet är andra orsaker.Exempel på psykosociala riskfaktorer som kan nämnasär:Dålig arbetsledning, okunniga eller ointresseradecheferBristande kommunikation, särskilt vertikaltÖvervältrandet av det ekonomiska ansvaret på alltför lågnivå.Verksamhetens mål och medel ej tillräckligt väldefinieradeFrånvaro av beröm om något lyckas samtfrånvaro av ärlig kritik när något är snettEnklavardagspsykningar som att kalla alla utom en person till ettpersonalmöteMobbningen är ett så allvarligt problem på mångaarbetsplatser att det särskilt måste uppmärksammas.Mobbningen innebär att den anställde utsätts för psykiskatrakasserier av arbetsgivarna eller arbetskamraterna.Konsekvenserna för den drabbade kan ofta bli mycketallvarliga. Enligt forskare uppskattas till exempel antaletsjälvmord på grund av mobbning till 100--300/år i Sverige.Det rättsliga skyddet för den som utsätts för mobbningär svagt. Ett svagt skydd finns i arbetsgivarens skyldighet atti kollektivavtalsreglerade förhållanden utövaarbetsledningen i överensstämmelse med god sed påarbetsmarknaden. Det är mycket svårt både för denenskilde och för de fackliga organisationerna att vinnaframgång i domstol med åberopande av denna grund.I arbetsmiljölagens 2 kap 1 § stadgas om allmänskyldighet för arbetsgivaren att se till att arbetsmiljön ärtillfredsställande och att arbetsförhållandena skall anpassastill människans förutsättningar i fysiskt och psykisktavseende. Denna paragraf i arbetsmiljölagen bör tillförasett tredje stycke i vilket anges att arbetsgivaren dessutomges en skyldighet att förebygga uppkomsten avpsykiska trakasserier på arbetsplatserna.Arbetarskyddsstyrelsen får sedan utfärda preciseradeföreskrifter i anslutning till denna lagbestämmelse.Yrkesinspektionen bör med stöd av den nyalagbestämmelsen och föreskrifterna kunna meddelaförelägganden eller förbud i enskilda ärenden. bör det understrykas att det ofta kan varalämpligt att anlitar en psykolog i dessaärenden.Åtalsregeln i 5 kapitel 5 § bör kompletterasgenom en bestämmelse, att åklagare får åtala för förtal,grovt förtal och förolämpning på en arbetsplats omYrkesinspektionen anmäler brottet till åtal.Vi kommer aldrig att komma ifrån all mobbning iarbetslivet. Däremot kan vi med klara regler förarbetsmiljön förhindra det mesta av mobbningens grund.Den fackliga parten måste få en klar och entydig roll, medmaktbefogenheter som gör att en bra arbetsmiljö kanåstadkommas. Till exempel skall ett skyddsombuds och enfacklig organisations rätt att stänga en arbetsplats stärkasvid psykosociala missförhållanden. Facket bör dessutom gestolkningsföreträde i tvistefrågor.Enligt är det nödvändigt att denpsykosociala arbetsmiljön beaktas i högre grad än vad somsker . Psykosociala riskfaktorer skall identifieras,kartläggas och åtgärdas. En förstärkt ställning för denfackliga organisationen och de konkreta åtgärder vi föreslårmot mobbning och trakasserier på arbetsplatsen ärnödvändiga åtgärder.Men det kommer trots de föreslagna åtgärderna ändåalltid att finnas kvar en gråzon, där facket har svårt attagera. Det kan vara i personalkonflikter på en arbetsplats,där fackmedlemmar står mot fackmedlemmar. Då kan enopartisk instans som är helt fristående både från facket ocharbetsgivaren behövas. Eftersom dessutom inte allamobbningfrågor enbart kan inordnas under partskonflikterföreslår att en särskild och opartisk instansinrättas, en arbetslivets mobbningsombudsman.Vi har ansett att skall kunna intarollen som en arbetslivets mobbningsombudsman.En följd av våra förslag är att i den nupågående förstärkningen av resurser bör kunna fyllafunktionen som arbetslivets mobbningsombudsman. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i arbetsmiljölagen att det klart framgår attarbetsgivaren har en skyldighet att förebygga psykiskatrakasserier på arbetsplatsen,2. att hos regeringen begär förslag till ändringav 5 kap. 5§ enligt vad som i motionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i arbetsmiljölagen att rätten för skyddsombud ochfacklig organisation att stänga arbetsplatser förstärks närdet gäller psykosociala missförhållanden enligt vad som imotionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yrkesinspektionens roll somarbetslivets mobbningsombudsman.