ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo249 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T262 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen har anförts om fårskötseln och dess framtid.
mot · GE02Jo250 · 1991-01-25 00:00:00 — Såväl de pågående GATT-förhandlingarna som EEA-förhandlingarna har redan givit vid handen att den svenskaträdgårdsodlingens konkurrenssituation drastiskt kommeratt förändras av de avtal som dessa förhandlingar kanförväntas resultera i. I tidigare motioner till harvi utförligt redovisat att näringens nuvarande tullskydd iinternationell jämförelse varit mycket lågt och inte medgivitatt skapa de jämlika konkurrensvillkor som internationellahandelsöverenskommelser förutsätter. Detta har lett till attinvesteringstakten i den svenska odlingen under senare årvarit otillräcklig och lönsamheten starkt avtagande. Enytterligare reducering av tullskyddet eller en fullständigavveckling av detta skulle därför få besvärandekonsekvenser för näringen. En ytterligare oro frånträdgårdsnäringens sida är att förhandlingsutfallensannolikt kan få den innebörden för svensk del att andraländer inte helt avvecklar gränsskydd och exportstöd,varför ändå inte likvärdiga konkurrensvillkor uppnås.Vi vill också framhålla att EG:s s.k. kohesionskrav iEEA-förhandlingarna innebär ensidiga koncessioner för deför svensk trädgårdsproduktion ''tunga'' produktslagen.Tvingas tillmötesgå EG:s kohesionskrav anser vi attnäringen skall hållas fullt kompenserad för de ensidigaeftergifter man på detta sätt gör.TrädgårdsnäringsutredningMed hänvisning till det av tidigare gjordauttalandet om att tillkalla en särskildträdgårdsnäringsutredning anser vi attförhandlingssituationen nu är sådan att resultaten kanöverblickas och därför bör resultera i ett mer bestämtuttalande av om att nu tillkalla utredningen.Utredningen bör således se som sin uppgift att analyseraträdgårdsnäringens aktuella och framtidakonkurrenssituation i avsikt att föreslå åtgärder som kanmöjliggöra för näringen att finna och utveckla en lämpligframtida struktur. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvenserna förträdgårdsnäringen av de internationellahandelsförhandlingarna,2. att hos regeringen begär en särskildträdgårdsnäringsutredning.
mot · GE02Jo251 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk436 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukets situation och behovi ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avreglering i skogsbruket genomrevidering av skogsvårdslagen.
mot · GE02Jo255 · 1991-01-25 00:00:00 — Redovisning av inkomsterna från bekämpningsmedelsskatten Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk706 hemställsatt hos regeringen begär en skyndsamredovisning av hur medlen från handelsgödsels- ochbekämpningsmedelsskatterna använts.
mot · GE02Jo256 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom attstärkelseindustrin är väletablerad bör en utökadsatsning på detta område snabbt kunna ske.Sverige självförsörjande på proteinEn målsättning inför 90-talet måste vara att göra Sverigesjälvförsörjande på protein. Genom en ökad odling avproteingrödor och genom framställning av protein isamband med etanolsättning fram till mitten av 90-talet.Livsmedelskvalitet och importsubstitutionLantbruket har visat sig ha mycket goda förutsättningarför en livsmedelsproduktion av absolut världsklass.Konsumenterna måste ha förtroende för de livsmedel somproduceras. De metoder som används skall vara förenligamed konsumenternas krav. Närproduktion och särskildmarknadsföring av regionens produkter ökar förtroendethos konsumenterna. Svenska livsmedel med sin högakvalitet behöver inte rädas konkurrens från importeradelivsmedel. En förutsättning är dock att samma krav ställsoch samma regler gäller för importerade livsmedel som fördem som produceras inom landet.En ökad grupp konsumenter önskar livsmedel somproduceras med alternativa odlingsformer t.ex. utanhandelsgödsel och växtskyddsmedel. Det är viktigt att allabehov tillgodoses och att sådana livsmedel tas fram. Direktstöd till de odlare som driver alternativ odling måste ges.Med tanke på den höga kvalitet som svenska livsmedelvisar sig ha vid en internationell jämförelse och det ökadeintresset från konsumenterna för högkvalitativa livsmedel,bör dessa i ökad utsträckning användas som råvara i svensklivsmedelsindustri. importeras fortfarande i storutsträckning råvaror till den svenska livsmedels- ochförädlingsindustrin. Det gäller såväl på lantbrukssidan sompå trädgårdssidan. Svenska grönsaker och frukt t.ex. bordei mycket högre grad användas inom förädlingsindustrin. Vidutveckling av en mera s.k. närproduktion måste enmålmedveten importsubstitution eller ersättning avimporterade livsmedel äga rum. I de flesta fall beror dethöga importinnehållet inte på ekonomiska faktorer utansnarare på tradition eller bristande medvetenhet omkvalitet från förädlingsindustrins sida.Genom att ställa samma kvalitetskrav på importeradelivsmedel -- såväl lantbruks- som trädgårdsprodukter -- ökarmöjligheterna för en ökad användning av svenska livsmedelinom förädlingsindustrin. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om synen på det svenska jordbruket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de fortsatta GATT-förhandlingarna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt svenskt gränsskydduppbyggt med rörliga införselavgifter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillämpningen avomställningsstödet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya industriråvaror frånlantbruket.
mot · GE02Jo258 · 1991-01-25 00:00:00 — beslutade om nylivsmedelspolitik. I samband med detta beslut och medanledning av en motion beslutades omuppräkning av getstödet inom ramen för det så kalladeNorrlandsstödet. Getnäringen har varit (och är) enmissgynnad del av det svenska jordbruket. Inom det gamlaregleringssystemet gick merparten av stöd ochutvecklingsinsatser till de prisreglerade produkterna.Förra årets uppjustering är ett steg i rätt riktning, mendet behövs ytterligare åtgärder. Målet bör vara attgetnäringen utvecklas och får större omfattning. ärgetnäringen en mycket liten ''nisch'' inom jordbruket,medan den i t ex har mycket större omfattning. utökad basproduktion kan bara komma till stånd om detfinns efterfrågan på produkterna. Det behövs också merforskningsoch utvecklingsarbete hos SLU ochlantbruksnämnderna om getnäringen.Getnäringen finns främst i norra och det är ocksådär som produkterna konsumeras. I södra delarna av landetär dessa delikatesser förhållandevis okända.Getnäringen har många fördelar. Eftersom getbondensjälv förädlar råvaran hemma på gården så är man inteberoende av intransporter av mjölken i veckan.Det gör den till en utmärkt kompletterande sysselsättningi glesbygd. Kulturtraditioner förs vidare och hålls levande.Detta är viktigt att värna i när vi går mot ett allt merutslätat och likriktat sortiment av livsmedel. En ambitionmed den nya livsmedelspolitiken är att främja småskaligproduktion och vidareförädling.För att gå vidare på den väg som beträddes förra åretbehövs:1. En ny grund för prisstödsberäkningen inomstödområdet. Getmjölken kan inte jämföras medkomjölken eftersom getbonden också står för förädlingen.2. En särskild satsning på marknadsföringsåtgärder. Fördetta ändamål bör anvisas inom ramenför de omställningsåtgärder och de regionalpolitiska medelsom anslår.Vänsterpartiet har i annan motion begärt att riksdagenanvisar medel för att utvidga lantbruksstyrelsens särskildaåtgärdsprogram till de delar av övriga landet där särskildabehov finns. Om beslutar i enlighet med dettaförslag så innebär detta också en finansieringsmöjlighet föratt utveckla getnäringen.Det behövs också mer forsknings- och utvecklingsarbetehos SLU och lantbruksnämnderna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och utvecklingsarbeteom den svenska getnäringen,2. att hos regeringen begär förslag tillomräkning av prisstödet till getnäringen inom ramen förprisstödet till jordbruket i norra ,3. att till utvecklingsinsatser för /92 inom ramen för omställningsåtgärder ijordbruket anslår .
mot · GE02Jo259 · 1991-01-25 00:00:00 — I samband med beslutet om ny livsmedelspolitik i juni1990 föreslogs även att matpotatiskontrollen skullesamordnas med övrig livsmedelskontroll. Detta ansågskunna öka förutsättningarna för en förbättring av kvalitetensamtidigt som regleringen kunde förenklas. Detta innebäratt ansvaret för att meddela föreskrifter om kvalitetskravoch märkning flyttas från lantbruksstyrelsen till statenslivmedelsverk den 1 juli 1991.Därmed upphör svensk matpotatiskontroll SMAK:snuvarande uppgifter inom den obligatoriska kontrollen.Utskottet ansåg att den höga kompetens som finns hosSMAK även i fortsättningen borde kunna utnyttjas av såvälbranschen som kontrollmyndigheterna. Detta förutsätteratt branschen tar över SMAK och bygger upp ettsjälvfinansierat branschorgan.Såväl regering som jordbruksutskottet ansåg det dockrimligt att det nya kontrollorganet inom branschen skulleerhålla ett visst startkapital. Inom branschen -- producenteroch handel -- är man nu i full färd med att bygga upp dennya organisationen. En viktig förutsättning omverksamheten skall komma i gång såsom avsetts till den 1juli 1991, är att regeringens och ekonomiskautfästelser i det livsmedelspolitiska beslutet fullföljs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtidamatpotatiskontrollen.
mot · GE02Jo260 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till odlingen av bruna bönor I jordbruksutskottets betänkande 1989/90:JoU25 somblev beslut angavs att ''Utskottet utgår från attodlingen av bruna bönor och vallfröodlingen kommer attomfattas av de överläggningar som aviseras i propositionenangående fördelning av medel som motsvararinomramsmedel''.Därmed förutsättes att stödet även framöver skulle utgå.Dock inte som beroende av att regleringenförsvinner men i stället genom inomramsmedel ibudgeten.Oaktat detta har regeringen vid fördelningen avinomramsmedlen lämnat uttalande utanavseende.Hittillsvarande stöd har utgått med totaltca 2 miljoner kronor.Odlingen av bruna bönor är jämsides med lökodlingenhuvudgrödan för ca 300 öländska specialodlare. Odlingenär livsviktig för dessa odlares framtid. Det uteblivna stödetförsämrar den redan hårt pressade ekonomin med drygt 1krona/kg. I belysning av att odlarpriset varit oförändratunder innebär ett uteblivet stöd attförutsättningen för fortsatt odling helt undanrycks.Det förtjänar också påpekas att bruna bönodlingen intemedverkar till överskottsproblem utan avlastarspannmålsarealen. Dessutom betraktas bruna bönor som enmycket viktig produkt ur beredsskapssynpunkt ochvärdefull ur allmän kostsynpunkt.Försvinner bruna bönodlingen kommer den inte attkunna återupptas, eftersom utsädesunderlaget försvinner.Bönor är starkt beroende av den lokala dygnsrytmen ochutsäde från andra delar av världen kan inte användas iSverige. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till odlingen av bruna bönori enlighet med det livsmedelspolitiska beslutet.
mot · GE02Jo265 · 1991-01-25 00:00:00 — Den nya centrala jordbruksmyndigheten Det är angeläget att den statliga verksamhetenrationaliseras. Ett led i den riktningen ärsammanslagningen av lantbruksstyrelsen ochjordbruksnämnden.Enligt vad jag erfarit utgår organisationsförslaget frånjordbruksnämndens organisation, som är anpassad förarbetet med jordbruksregleringen och gränsskyddet. Deekonomiska arbetsuppgifterna bör enligt min mening intebli så dominerande att de skall prägla myndighetensuppbyggnad.Den nya centrala myndigheten måste ges möjligheter attsamordna insatser inom ramen för den nyalivsmedelspolitiken genom ett fortsatt samarbete med olikalänsmyndigheter.Jag vill speciellt påminna om det särskildaåtgärdsprogrammet för jordbruket i norra , varsverksamhet huvudsakligen bedrivs via respektivelantbruksnämnd. I samråd med länsmyndigheterna måsteden centrala myndigheten också hantera forsknings- ochförsöksverksamheten och en stor del avprojektverksamheten, som ju har en länsövergripandekaraktär.De berörda fackens synpunkter på betänkandet ''Dennya centrala jordbruksmyndigheten'' SOU 1990:87 utgör --som jag ser det -- genomtänkta och värdefulla förslag omden nya myndighetens arbetsuppgifter.Dessa förslag upptar följande arbetsuppgifter för dencentrala myndigheten under 1990-talet:Djurmiljö/djurskyddLantbrukets påverkan på den yttremiljön i form av växtnäringsförluster ochbekämpningsmedelsanvändningBevarande av ett öppetlandskap och stimulans av en genetisk mångfald i flora ochfaunaÖkade internationella kontakter och anpassning tillde internationella förhållandenaJordbrukets omställningtill en ny livsmedelspolitikUtveckling av landsbygdensnäringslivI fackens synpunkter betonas också att flera andra tungaarbetsuppgifter på det biologiska området som genteknikenergiodling och recirkulation av avfall också kan bliaktuella för den centrala myndigheten. Det är enligt minmening viktigt att dessa synpunkter beaktas vidorganiserandet av den nya centrala jordbruksmyndigheten,så att alla som är beroende av dess tjänster blir väl betjäntaoch att skattemedel på så sätt används på ett klokt ochresultatgivande sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisationen av den nyacentrala jordbruksmyndigheten.
mot · GE02Jo274 · 1991-01-25 00:00:00 — Bibehållet stöd till trädgårdsnäringen I årets budgetproposition bil. 11. punkt B 16 föreslås enminskning av anslaget till trädgårdsnäringensrationalisering.I har en stor satsning skett på att utvecklaträdgårdsnäringen, bl a med bidrag från ovannämndaanslag.Västerbotten har en stor utvecklingspotential påträdgårdsnäringens område. Länet har utmärktaförutsättningar att öka odlingen av bär, rotsaker ochgrönsaker. Självförsörjningsgraden är ännu låg, varför detär viktigt med fortsatt stöd till utveckling avträdgårdsnäringen. En ökande produktion avträdgårdsprodukter är -- förutom de miljömässigafördelarna av lokal produktion -- också en möjlighet attskapa nya nischer inom jordbruket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ett oförändrat stöd tillträdgårdsnäringen.
mot · GE02Jo276 · 1991-01-25 00:00:00 — har i stor enighet beslutat om en avregleringav det svenska jordbruket. Detta innebär en mycket storomvälvning. Livsmedelsproduktionen måste nu anpassastill den svenska marknaden. Den utländska konkurrensenkommer kraftigt att öka. Följden av beslutet blir minskatantal bönder, krympande åkerareal, färre djur och en storförändring av landskapet.För att kunna möta den utländska konkurrensen måstedet svenska jordbruket bli ännu mer effektivt. Iskogsbygder, som t ex i , är detta betydligtsvårare än i slättbygderna i södra och . Idessa bygder kan man bygga upp rationella enheter och därär man nära konsumentmarknaden. Risken är påtaglig föratt det är jordbrukarna i skogsbygderna som främstkommer att drabbas av utslagningen.I beslut förutsattes att skulle behålladet gränsskydd som hindrar andra länders subventioneradeexport att konkurrera ut de svenska bönderna. Detta var enförutsättning för att säkra en svensk produktion avlivsmedelsråvara. De flesta andra länder har ettmotsvarande skydd för sin produktion av livsmedel. Ibudgetpropositionen, bil 11, gör föredragande statsrådunder 3 Livsmedelspolitiken (sid 7) följande uttalande:Regeringen anser att det är viktigt att kunna sänka detsvenska gränsskyddet för att därmed ökaimportkonkurrensen och verka för lägre matpriser.Reformens andra steg tas i samband med att vårtgränsskydd sänks. Därigenom kan de svenska matprisernasänkas med positiv effekt för konsumenterna.Uttalandet ovan står i direkt strid med beslut1990. Med motiveringen att vi skall få lägre livsmedelspriseravser regeringen uppenbarligen att vårt gränsskydd ensidigtskall sänkas. Om gränsskyddet sänks till nivåer som är lägreän våra konkurrentländers, kommer detta att medföra ensnabb död för den svenska livsmedelsproduktionen.Därefter är vi helt utlämnade till andra länders producenter,som då dikterar villkoren. Det finns inte några som helstgarantier för att matpriserna kommer att sänkas som enföljd av en sänkning av gränsskyddet.Den händelseutveckling i världen som ägt ruminnevarande år visar med all tydlighet att världshandelnmed livsmedel inte är alldeles säker. Ingen vet vilkaföljderna blir av det som sker i , i Sovjetoch i . Snabbare än vi anar kanhandelsförbindelser vara stängda och transporter avlivsmedel därmed stoppade. Ingen vet heller hur prisernapå världsmarknaden kommer att utvecklas om handeln medlivsmedel utsätts för störningar. Ett ofrånkomligt faktum ärdärtill att i stora delar av världen råder brist på mat.Det finns alltså all anledning för oss att så långt möjligtslå vakt om en inhemsk livsmedelsproduktion. En sänkningav gränsskyddet får därför inte ske ensidigt i Sverige.Alldeles uppenbart måste utvecklingen inom Gatt-förhandlingarna avvaktas innan åtgärder vidtas från svensksida. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gränsskyddet för svensklivsmedelsproduktion.
mot · GE02Jo277 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundÅr ligger ett hot om nedläggning över de såkallade öbruken på och . SIND har gjorten mycket bister utredning av öbruken, där man förordaren nedläggning av bruket i och en respit på 5--för bruk på . Detta skulle också betydaen nedläggning av sockerbetsodlingen på öarna, även omSIND har förslag på en egendomlig konstruktion medtransporter av sockerbetor till fastlandsbruken, som verkardömt att misslyckas.Sockerbruken har en mycket stor betydelse för t ex detöländska näringslivet. I kommun stårsockerbruket för av totala antalet industrisysselsatta.Dessutom har sockerbetsodlingen en mycket gammaltradition med stark kulturförankring på öarna. SINDsrapport pekar på att en breddning av öarnas näringsliv ärnödvändig. Det är riktigt, men det som fattas är enframtidstro på sockerbetan som produkt.Sockerbetan -- en framtidsproduktSockerbetorna, som framför allt används försockerframställning, kan också användas företanolproduktion eller som bas för plasttillverkning. Dettakan bli komplement till sockerframställningen eller ersättaden. Regeringen aviserar att man i en särskild propositionska återkomma med förslag kring det särskilda stöd tillsockerbetsodlingen som utgått. Staten har härvid ettdubbelt ansvar, genom de politiska besluten men också somdelägare i Sockerbolaget. Medan Sockerbolaget ägdes avVolvo genom Provendor användes aldrig stödet tilloffensiva framtidssatsningar. Om stödet nu upphör innebärdet ett mycket allvarligt hot mot öbruken och jordbruket.Stödet måste kvarstå och användas till framtidsinriktadesatsningar för att utveckla, inte avveckla, betodlingen. Nyaavsättningsmarknader måste utvecklas.Vänsterpartiet föreslår därför att stödet kvarstår ochanvänds till framtidssatsningar som både gäller enproduktutveckling inom sockerbetsproduktionen, menäven innebär att man breddar och Ölandsnäringsliv. Vi återkommer också till frågan om öbrukensöverlevnad i samband med aviserade förslag frånregeringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en inriktning på nya förslag kringsockerbetsodling och sockerbruk på och .
mot · GE02Jo279 · 1991-01-25 00:00:00 — Den internationella handeln med jordbruksprodukter har strävat efter att exportera sig ur krisen.Resultatet har blivit förödande. Råvarupriserna harpressats ned ytterligare. sjönk de med i förhållande till i-ländernas produktpriser. Krisen harförvärrats -- i synnerhet i Afrika.En mängd är beroende av 2--3 exportprodukterfrån jordbruket. Handeln med dessa varor kontrollerades ibörjan av 80-talet till av transnationella företag. I de flesta fall rör det sigom 3--6 företag som svarar för handeln med en viss vara ochsamma företag handhar transporterna. Tre stora företagkontrollerar av handeln med bananer. har av kaffehandeln. Här råder sålundaoligopolförhållanden, inte konkurrens. Gentemotkonsumenterna konkurrerar företagen med reklam. Påråvarubörserna i och spekulerar man påsådant sätt att man får priserna att svänga. Vinsternakommer inte producenterna till godo.Samma agrobusinessföretag har exploaterat de bästaåkerjordarna. har de visat en tendens attfrångå plantageägande och överlåta jorden på småbrukare.Därigenom undgår de att ta risker med felslagna skördar.Men då de både säljer insatsvaror som konstgödsel tillbrukarna och köper deras produktion, kontrollerar deändock priserna och därigenom kan de påverka sin egnavinstmarginaler.Den forcerade exporten av jordbruksprodukter harblivit dyr för . Exportvolymerna har visserligen stigit,men priserna har sjunkit. Därtill har de tvingats ökaimporten av insatsvaror. I många fall har de nödgatsimportera livsmedel, eftersom exportgrödorna brett ut sigpå matgrödornas bekostnad. Detta har även lett tillomfattande miljöförstöring. Människorna har tvingats ut påsämre jordar.För att rätt förstå orsakerna till kris och skuldkris behöver vi bättre kännedom om derashandelsvillkor.Vänsterpartiet begär därför en utredning avkonkurrensförhållandena inom världshandeln med tropiskajordbruksprodukter, speciellt med hänsyn tagen till Afrikaoch dess kris. Detta borde vara av särskilt intresse förregeringen som vill att ska bli medlem i EG medtanke på dess ekonomiska band beträffande söderom och de övriga ACP-länderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om detransnationella företagens roll i världshandeln med jordbruksprodukter.
mot · GE02Jo280 · 1991-01-25 00:00:00 — Jordbruket och den regionala balansen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A491 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukets betydelse förregional balans,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att det öppnakulturlandskapet skall kunna hävdas.
mot · GE02Jo301 · 1991-01-25 00:00:00 — Förbud mot granskogsplantering på jordbruksmark Svensk åkerjord har en mindre belastning av växtgifteroch kväve än många andra länder i . Utvecklingen iEuropa med ökande miljöförstöring (, ,Tjernobyl området) visar hur viktigt det är att vi varsamtbehandlar våra jordar, så att de kan fortsätta produceralivsmedel även om de tillfälligt tas ur bruk pga det svenskajordbruksöver skottet. har i motioner ochreservationer fram hållit att vi ska hålla våra jordar öppnaoch övergå till biologisk odling och även odling avenergigrödor.När majoriteten i beslutat att beskoga viss delav vår åkerjord vill motionärerna betona vikten av att inteplantera gran på . Odling av granskog ökar markförsurningen, som vi på olika sätt måste minska.I och största delen av borde manplantera ädellövskog på ganska stora delar av den åkermarksom nu hotas av nedläggning. Ädellövskogen har tidigaretäckt betyd ligt större arealer och hotas på olika sätt avytterligare minskning. Den har skövlats till förmån förjordbruksmark men då storaåkermarksarealer lades ner planterades åkrarna igen, tillstörsta delen med gran. Bönderna borde uppmuntras attplantera ädellövskog på jordbruksmark som tas urproduktion. Lövskogsodlingar ökar och för bättrarhumusbildningen, de fungerar som luftrenare ochmotverkar markförsurningen. Dessutom ger de snabbareavkastning än barrskogsodlingar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att gran inte får planteras påjordbruksmark,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt där skog skall planteras i och skallädellövskogsplanteringar uppmuntras.
mot · GE02Jo302 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T316 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget till skogsbilvägar.