mot · GE02Jo921 · 1991-01-25 00:00:00 — Bestämmelser för uttag av grundvatten m.m. InledningI många områden i världen, även dem som inte ärextremt nederbördsfattiga, sker ett uttag av mergrundvatten än vad som rinner till.Grundvattentillgångarna förorenas också på många håll.Många länder har antingen akut vattenbrist eller förväntasfå allvarlig brist på vatten . IAfrikas norra och östra delar förväntas tio länder haallvarlig vattenbrist och i kommer det snart attråda akut vattenbrist i 50 städer. Tiotusentals byar i Indienstår inför akut vattenbrist. Stora delar av Mellersta Östernförväntas snart drabbas vattenbrist. I Sovjetunionen harAralsjöns yta minskat med två tredjedelar sedan 1960.Listan kan göras ännu längre.Behovet av grundvatten i SverigeUngefär eller av det totala uttaget av sötvatten i utgörs avgrundvatten. 1,2 miljoner människor, permanent boende iglesbygd, och ungefär 1,3 miljoner fritidsboende utnyttjaruteslutande grundvatten för sin dricksvattenförsörjning.Uttagen av grundvatten beräknas öka ytterligare. Det är avsynnerligen stor vikt att råvattnet (det vatten som går in ivattenverket) har god kvalitet. Vi måste säkerställa våravattentillgångar för kommande generationer. Såväl debefintliga vattentäkterna som grundvatten som kan kommaatt utgöra vattentäkter måste säkerställas.För att detta ska vara möjligt kommer det att krävasinskränkningar i rätten att ta ut grundvatten inom vissaområden i landet.HusbehovstäktSveriges småskurna och oregelbundna jordartsgeologioch det kristallina urberget i berggrunden gör attgrundvattenmagasinen här ofta är små. Detta medför attföroreningar som tränger ner till grundvattnet får en relativtbegränsad utbredning, men det får också som följd attpåverkan kan bli mycket stark i de grundvattenmagasin sompåverkas. Geologiska Undersökning (SGU) hargjort en bedömning att av brunnarna som försörjer de glesbygdsboende haren otillfredsställande vattenkvalitet t.ex. vad gällerförsurning, höga halter av nitrat, fluorid eller kloridhalter,bekämpningsmedelsrester eller stora mängdermikroorganismer.Saltvatteninträngning är ett problem som förekommerfrämst i bergbrunnar vid kusterna samt i ett bälte somsträcker sig mellan och . Denvanligaste orsaken till saltvatteninträngning är för storauttag av vatten och för djupa brunnar. Problemetaccentueras av att många människor nu flyttar in ibebyggelse som var fritidsområden och alltmervatten används i fritidsbostäder till bevattning, duscharm.m.Ägaren av en fastighet har rätten att ta ut vatten från denegna fastigheten för husbehov. Enligt 2 kap. 2§ vattenlagen råder var och en över det vatten som finnsinom hans fastighet. När det gäller husbehovstäkter krävsingen förprövning enligt vattenlagen eller någon annanlagstiftning. De mängder som tas ut får emellertid inteöverskrida de allmänna aktsamhetsreglerna i vattenlagen.Vattenuttag större än för eget husbehov måste prövasenligt vattenlagen. Om vattenuttag inte tillåts enligtvattenlagen kan ersättning utgå till den som ansökt om attanlägga en vattentäkt. Ersättningsanspråken kan göra attmyndigheten tillåter vattentäkt i fall där den borde haförbjudit den.En utredning bör tillsättas i syfte att utredalagstiftningen rörande den enskildes rättighet tillhusbehovstäkt. I utredningen bör även ingå att behandlamyndighetsansvaret på såväl central som lokal nivå när detgäller den enskilda vattenförsörjningen.Miljöhot mot grundvattnetDepositionen av svavel och kväve under den senaredelen av har lett till att grundvattnet har fått enförsämrad buffringsförmåga, något ökad hårdhet ochsulfathalt, något sänkta pH-värden och ökadaluminiumhalt. Detta kan leda till korrosion påvattenledningar, effekter på hälsan hos människor och djursamt till skador på växter. Mest försurat är det ytligagrundvattnet. Detta påverkar främst vattnet i de grävdabrunnarna, men även vattnet från de djuparebergsbrunnarna.Åtgärder mot försurningen kommer att presenteras i vårmiljöpolitiska motion senare i år.Förhöjda halter av nitrat i grundvatten kan härröra frångödsling med höga handelsgödselgivor eller frånföroreningar från läckande avlopp ellergödselvårdsanläggningar. Nitrathalten är generellt högre ijordbruksbygd än i skogsbygd. Uppskattningsvis 100 000 människor i dricker vatten med en så högnitrathalt att vattnet enligt livsmedelsverket inte är ''tjänligtsom dricksvatten'' ur hälsosynpunkt. Det tar förnitratfronten att tränga igenom jordlagren ner tillgrundvattenmagasinen. Därför speglar inte dagensnitrathalter i grundvattenmagasinen kväveläckaget i detmoderna jordbruket. Detta innebär också att vi inte snabbtoch effektivt kan reducera nitrathalterna genom att minskakvävegödslingen.Barn som dricker vatten med höganitrathalter kan drabbas av s.k. methemoglobinemi.Bekämpningsmedlens inverkan på grundvattnet kan intebedömas eftersom mycket få undersökningar har gjortspå detta område. De undersökningar som ändå gjorts tyderpå att det dröjer innan bekämpningsmedlen harpasserat jordprofilen och når ner till grundvattnet.Åtgärder mot jordbrukets miljöpåverkan tas upp imiljöpartiets jordbrukspolititska motion och kommerdärför inte att redovisas här.Från våra flygplatser sker stora utsläpp av flygfotogenoch andra kolväten. Flygplanen behandlas medantikorrosionsmedel och avisningsmedel. Dessa kemikalierkan förorena grundvattnet . Landningsbanornahalkbekämpas med urea vilket kan medföraammoniakförorening av grundvattnet. Från avfallsdeponierläcker BS, COD, metaller och salter. Kommunalaavloppsledningar och enskilda avlopp läcker och kan geupphov till förhöjda halter av nitrat och fosfor samtmikroorganismer. I gamla grustäkter har skyddandejordlager förts bort vilket får till följd att det naturligaskyddet mot föroreningar har försämrats. Anläggningar förjordvärme kan läcka antifrysvätskor. Gamla sönderrostadeoljecisterner under mark är en av de vanligaste orsakernatill föroreningar av grundvattnet med petroleumprodukter.Fluorid är naturligt förekommande i grundvatten. Menfluorid förekommer ofta i förhöjda halter så att vattnet intelängre är tjänligt ur hälsosynpunkt.Bättre tillsynTillgångarna av och kvaliteten på grundvattnet äroerhört skiftande i olika delar av landet. Därför måste deregionala och lokala myndigheterna få möjlighet att taansvar för utvecklingen i det egna området. Det måste blimöjligt att utfärda lokala föreskrifter för enskildavattentäkter. Kontroll av enskilda brunnar måste införasoch det är nödvändigt att utreda och klargöra vilkenmyndighet som på såväl lokal som central nivå ska ansvaraför frågor som rör vattenförsörjningen.Ett klarare myndighetsansvar och krav på kontroll avenskilda brunnar är också nödvändiga åtgärder. Med anledning av vad som anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tillståndsplikt för uttag av grundvatten, även förhusbehovstäkt, skall införas i känsliga områden, t.ex.skärgårdsområden,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de lokala myndigheterna måste få befogenhet att utfärdalokala föreskrifter med inskränkningar i rätten tillhusbehovstäkt av vatten,3. att hos regeringen begär en utredning om dejuridiska och hydrologiska problemen i samband med denenskildes rätt att ta ut vatten,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt myndighetsansvaret bör klargöras och tillsynenförbättras i enlighet med vad som anförts i motionen.