mot · GE02Jo75 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Den biologiska produktionens miljöpåverkanJordbrukets miljöpåverkan är i hög grad positiv. Detvackra svenska kulturlandskapet har vi tack varejordbruket. I stora delar av landet är den uppodladekulturbygden ett resultat av generationers hårda arbete.Under många år har jordbruket i skogs- och mellanbygderminskat. Skogen återtar vad människan med så stor mödaen gång erövrat. Landskapsbilden blir fattigare. Mångavärdefulla biotoper för växter och djur försvinner. Enslåtteräng kan ha ett femtiotal växtarter, en odlad gräsvallhar kanske tio -- femton. Utvecklingen är en effekt avteknikutveckling, rationalisering och effektivisering.Jordbrukspolitiken har drivit på denna utveckling. På 30 århar antalet jordbruksföretag nästan minskat med tvåtredjedelar och uppgår nu till ungefär 100 000 i hela landet.Mellan 1960 och 1985 har åkerarealen minskat . Vi har åker. Arealenängs- och betesmarker har minskat från 1,2 miljoner hektar1930 till i dag.Skogsbruket påverkar i stor omfattning natur och miljö.Över hälften av yta utgörs av produktivskogsmark. Även skogsbruket har genomgått storaförändringar . Virkesuttaget har ökatkraftigt och kalhuggningar har blivit dominerande. Den modernaproduktionsskogen är mer ensidig och artfattig än skogarnavar före det moderna skogsbrukets tillkomst . Skogsarbetet har mekaniserats i storomfattning. Skogsarbetarkåren har reducerats från58 000 till 12 500. Gran och tall har gynnats vidnyplantering.Förbud mot kvävegödsling av skogenFörändringen av skogslandskapet är skogsbruketsstörsta miljöpåverkan. Biotoper förändras och djur- ochväxtarter blir mindre varierat. I stora delar av landetkvävegödslas fortfarande skogen. anser attkvävegödsling av skogen generellt bör förbjudas med vissdispensmöjlighet.Åtgärder mot försurning av skogsmarkenI de södra delarna av landet är skogsmarken nu kraftigtförsurad. Det beror framför allt på det massiva nerfallet avsvavel- och kväveföroreningar från luften. Det ärluftföroreningar som härrör från andra länder.Föroreningarna påverkar skogen direkt men det är framförallt markförsurningen som är det stora problemet. Eftersomluftföroreningarna innehåller kväve, kan de till en börjanverka gödslande på skogen, men tills sist blir markenkvävemättad och viktiga näringsämnen lakas ut. Träden kaninte ta upp näring och vatten. Beräkningar tyder på attskogens tillväxtförmåga i inom några decennierkommer att vara drastiskt försämrad. De grundläggandeproblemen kan lösas bara genom att orsakerna tillluftföroreningarna åtgärdas: trafiken, industriutsläppenoch energiproduktionen. Problemen måste dessutomåtgärdas både på det internationella planet och här hemma.På kort sikt måste försöken med s k vitaliseringsgödslinggenomföras och utvärderas. Även skogsmarkskalkningmåste tillgripas i stor skala. Hur dessa kortsiktiganödlösningar skall finansieras måste den skogspolitiskakommittén lämna förslag om.Naturvård i skogsbruketDet är ställt utom allt tvivel att det i skogsbruket,framför allt i storskogsbruket, tagits alltför litennaturvårdshänsyn. Den hänsyn som tagits har varitsporadisk och inte utgått från ett helhetstänkande. som tillsatts med uppgift attse över den skogliga politiken ur olika aspekter måste hahöga naturvårdsambitioner och en helhetssyn på skogensom grund för skogsbruket. Vi har också föreslagit attskogsvårdslagen och skötsellagen för jordbruksmarkinordnas under en stärkt naturresurslag. I särskild motionbehandlas naturvården som helhet, även skogliga aspekter.Särskilt viktigt i det sammanhanget är förbud motmarkavvattning, dikning, som där föreslår.Utöka den landskapsvårdande ersättningenDen nya livsmedelspolitik som beslutade om1990 har som uttalat mål att bevara jordbruket i skogs- ochmellanbygder och att värna det öppna landskapet. Menmålet kommer inte att uppfyllas om inte medlen anpassastill dem. Landskapsvård är en tjänst somjordbruksföretagen ska ersättas för. Men den ersättningriksdagen beslutade om 1990 måste dels ges en mer generellutformning, dels ges utökade resurser. Vi föreslår därför attriksdagen anvisar ytterligare till dennaersättningsform utöver vad regeringen föreslår /1991. Grunden för ersättningen bör varaett arealbaserat inkomststöd inriktat på vallodling ochdjurhållning. bör också uttala att ersättningenavses bli ett långsiktigt redskap i jordbrukspolitiken.Annars blir det omöjligt att sluta avtal för rimliga perioder,t ex 5 år.Sänk inte NOLA-stödetVia och lantbruksstyrelsen betalasersättning för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet, s.k.NOLA. I samband med det livsmedelspolitiska beslutethöjdes anslaget för . föreslår regeringen attlantbruksstyrelsens för denna ersättningslopas. Det är enligt mening stick i stäv medförra årets beslut. Eftersom vi vill se en klar uppdelningmellan den nya landskapsvårdande ersättningen ochNOLA-ersättningen föreslår vi därför att 20 000 000 krutöver vad regeringen föreslår anvisas till naturvårdsverketför NOLA-ersättning.Ett ekologiskt anpassat jordbrukJordbruket har också en negativ påverkan på miljön iform av näringsläckage, utarmning av flora och fauna,användning av bekämpningsmedel och likformning avjordbrukslandskapet. Särskilt i landets södra delar hardenna negativa miljöpåverkan varit stor. I jämförelse medmånga andra länder är användningen av handelsgödsel ochbekämpningsmedel liten i , men ytterligare åtgärdermåste vidtas. Målet måste vara ett ekologiskt anpassatjordbruk. För att komma dit behövs det dels stöd till detuttalat ekologiska lantbruket (alternativ odling), delsfortsatta förändringar av det konventionella jordbruket.Vänsterpartiet har i allmänna motionstiden lämnat förslagom åtgärder till stöd för att utveckla ett ekologiskt anpassatjordbruk. I denna motion berörs åtgärder för att förändradet konventionella jordbruket.Ett framtidsinriktat jordbrukDet moderna industrisamhällets grundläggande problemär att produktion -- konsumtion -- avfallshantering inte ärinlemmade i kretslopp som liknar naturens. I de olika ledenav en produkts ''livscykel'' skapas miljöproblem. Vi måsteskapa slutna kretslopp. Ett sätt att göra detta är att i högregrad basera varuproduktion på förnybara resurser. Mångaprodukter, som tillverkas med mineralolja som råvara,kan baseras på produkter från jordbruket. Med t exsockerbetor eller potatis som råvara kan bioplasterproduceras. Det moderna jordbruket gör att vi inte längrebehöver all areal för produktion av livsmedel. Även när vigått över till ett mer extensivt jordbruk utan kemikalierfinns utrymme för att producera råvaror för industrin.Denna nya framtidsinriktning måste befrämjas ochstimuleras. har i andra motioner frånallmänna motionstiden tagit upp dessa aspekter meringående.Produktion av biobränslen är också en framtidsväg förjordbruket. vill särskilt betonaframställningen av biogas. Den energipolitiska uppgörelsesom träffats mellan socialdemokraterna, ochfolkpartiet liberalerna innehåller förslag om ökad satsningpå biobränslen, men på den avgörande punkten,kärnkraftsavvecklingen, är uppgörelsen en besvikelse. Ominte kärnkraften börjar avvecklas omgående finns detvarken behov eller utrymme på marknaden för biobränslen.Näringsämnesläckage från jordbruketSedan har jordbruket genomgått endrastisk förändring. Användningen av handelsgödsel harökat kraftigt. Av de kväve som åkrarna i Sverigenu tar emot kommer från handelsgödsel och resten från stallgödsel.Specialiseringen har ökat inom jordbruket. Det leder tillatt områden med intensiv djurhållning får överskott påstallgödsel, medan områden med koncentreradspannmålsodling köper in stora mängder handelsgödsel.Numer begränsas antalet tillåtna djur per hektar. Ävenstallgödselhanteringen ger upphov till problem.Ammoniakinnehållet avdunstar både vid lagringen och vidgödslingen. Man räknar med att kväve årligendunstar till luften.Hur stort näringsläckaget blir beror på många olikafaktorer: Hur och när man sprider, jordmånen,odlingssystemet, klimatet och val av grödor. Vinterbevuxnaåkrar binder kvävet bättre än åkrar som ligger bara.Arbetet med att minska användningen måste fortsätta.Den nya livsmedelspolitiken, som den nu är utformad, lederinte med någon automatik till minskadhandelsgödselanvändning. En konsekvent satsning på attutveckla det ekologiskt anpassade jordbruket behövsdärför. Det behövs också fortsatt arbete med att återskapavåtmarker och anlägga skyddszoner (som tagits upp i annanmotion). I samband med den nya livsmedelspolitiken harbeslutats att prisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel skall göras om till miljöavgift.Vänsterpartiet är inte avvisande till att också avgifter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel måste höjasytterligare. Men vi föreslår inte detta , eftersomhöjningar av dessa avgifter tillden nya livsmedelspolitiken blivit aktuella av andra skäl.Regeringen föreslår nu att avgiften skall tas ut på arealdos istället för på mängden aktiv substans. Detta är bra.Vänsterpartiet har krävt en sådan förändring.Jordbruksmarken behöver kalkasÄven åkermarken drabbas av försurning. Det beror påluftföroreningar men också på brukningsmetoder ochurlakning. På lång sikt måste detta åtgärdas genom enannan inriktning på jordbruket och minskade utsläpp avförsurande ämnen till luften från andra samhällssektorer. Påkort sikt behövs ökad kalkning av jordbruksmarken. Detskulle behövas ungefär per hektar och år men detkalkas nu ungefär per hektar och år. Vänsterpartietanser att miljöavgifter som tas ut på handelsgödsel ochbekämpningsmedel bör återföras till jordbruket i form avkalkningsbidrag.Konsekvenser av djurskyddslagstiftning och ökademiljökravHårdare krav på miljöanpassning och den nyadjurskyddslagens krav på djurhållningen har lett till ettkraftigt ökat behov av investeringar i jordbruket.Djurstallar måste byggas om för att klara kraven.Gödselhanteringen kräver också investeringar i närframtidstron och lönsamheten inom delar av jordbruket ärlåg. Och det är svårt att skapa det nödvändiga finansiellautrymmet. har i allmänna motionstidenväckt förslag om inrättande av investeringsbidrag ellernågon form av räntekostnadsbidrag för att de nödvändigainvesteringarna ska komma till stånd.Sätt gränsvärde för kadmium i handelsgödselAll mark, även åkermarken, tillförs tungmetaller -- oftafrån luftföroreningar. Kadmium tillförs också viahandelsgödsel. Kadmium är giftigt för allt liv. Det lagras injurarna och ger vid höga halter njurskador. En delkadmium lagras upp i jorden. En del tas upp av markorganismer och försvidare i näringskedjorna. Genom att begränsakadmiumtillförseln till åkrarna nu begränsar vi tillförseln tillmorgondagens livsmedelskonsumenter. Regeringenföreslår att miljöavgift utreds. anser att idetta fall är ett förbud eller ett mycket lågt gränsvärde attföredra.Minska användningen av bekämpningsmedelInom det svenska jordbruket används nu ungefär 2 300ton kemiska bekämpningsmedel . Nya medel hartillkommit, s k lågdospreparat, som är verksamma i mycket lågamängder. Där fenoxisyror användes i doser om /hektarräcker det med några gram av de nya preparaten.Riksdagen har beslutat att användningen ska halverasunder perioden --1990. Målet anses uppnått. Ett avskälen är att man räknar minskningen i mängden aktivsubstans och inte i bekämpad areal. Det som i verklighetenär en övergång till lågdospreparat registreras därmed somen minskning. har beslutat om ytterligare enhalvering till mitten av 1990-talet.Bekämpningsmedel kan läcka till vattendrag i närhetenav åkermarken eller föras bort med vinden. Växt- ochdjurliv runt åkrarna tar skada. I det öppna slättlandskapetbehövs ett skydd, en bekämpnings- och gödslingsfri zon motvattendrag som passerar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa generellt förbud attkvävegödsla skog,2. att hos regeringen begär att denskogspolitiska kommittén får i uppdrag att lämna förslag tillfinansiering av fortsatt skogsmarkskalkning,3. att till ersättning för landskapsvårdandeåtgärder för /92 anvisar ,alltså . utöver vad regeringen föreslår,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mer generell och långsiktigutformning av den landskapsvårdande ersättningen,5. att till naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet för /92 anvisar 20 000 000kr utöver vad regeringen förslår att fördelas vianaturvårdsverket,6. att hos regeringen begär förslag till systemför att återföra miljöavgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel till jordbruket i form avkalkningsbidrag,7. att hos regeringen begär förslag till förbudeller mycket lågt gränsvärde för kadmium i handelsgödsel,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bekämpnings- ochgödslingsfria zoner i slättbygder.