mot · GE02K48 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:117 En ny kommunallag BakgrundUtvidgat kommunalt självstyreDen kommunala självstyrelsen har varit enviktig princip i kommunallagen. De bärande elementen iden kommunala självstyrelsen är självbestämmanderättenoch den kommunala självbeskattningen. Givetvis med debegränsningar som stadgas av riksdag och regering och somkan skifta från område till område. Den kommunalasjälvstyrelsen har alltid varit relativ. Den omfattade längehela den kommunala verksamheten, alltså även de sektorersom regleras av speciallagar. Det har funnits starkatendenser till att minska kommunernas självstyrelse medmer och mer speciallagstiftning. Men tendensen är brutenoch krävs nya lösningar för att lösa miljöproblemen ochden offentliga sektorns problem. Den offentliga sektornmåste organiseras så att den fungerar på ett begripligt sättför den enskilde.Miljöpartiet de gröna anser att den offentligaverksamheten är till stora delar överreglerad ochstelnad i sina former. Skulden till detta ligger både hosriksdag och regering genom en alltför långtgåendedetaljreglering. En reglering som har måst kontrolleras aven växande byråkrati. En viss avreglering har skett ellerplaneras, men den har varit alldeles för liten. Frågor somkan skötas på nivå måste också handhas påkommunal nivå.Under allmänna motionstiden lade degröna en partimotion om utökat kommunalt självstyre --K612.Demokratin måste vidareutvecklas genom att beslutenflyttas närmare de människor som berörs så att den enskildefår möjligheter att påverka besluten och därmed bli mermedveten om sin delaktighet och sitt ansvar. Direktvaldalokala organ kan utveckla den kommunala demokratin.Miljöpartiet föreslår därför att en utredning tillsätts som fårtill uppgift att föreslå hur införande av direktvalda lokalaorgan kan ske i kommunerna.2. Punkter som saknas i kommunallagsförslaget ipropositionen 2.1 Direktvalda lokala organSom framgår av propositionen fäster regeringen stor viktvid att kommunerna kan forma sin organisation och attuppgifter kan decentraliseras till olika former av lokalaorgan eller motsvarande. Medborgarna har störreförutsättningar att få sin vilja kanaliserad i ett system meddirektvalda lokala organ. Enligt de grönasmening bör en utredning tillsättas för att ta fram förslag påhur direktvalda organ med egen beskattningsrätt skallorganiseras.2.2 Internationella frågorEnligt de grönas mening bör kommunernagenom lagstiftning ges ökad möjlighet att ta ställning ifrågor med internationell anknytning. Ett minsta krav är attSydafrikalagen utvidgas så att kommuner och landsting gesmöjlighet att fatta beslut om att ej sluta avtal med företagsom har affärsrelationer, investeringar eller handel medSydafrika. Detta skulle inbegripa även dotterföretag tillsådana företag. Slutligen anser vi att Sydafrikalagen, liksomkatastrofhjälpslagen, borde införas i kommunallagen.Kommunerna bör vidare få rätt att förklara sig somkärnvapenfri zon. Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma med förslag.2.3 Närvarorätt för minoritetspartier i styrelsenMiljöpartiet de gröna anser att kommunallagen börkompletteras med närvarorätt i styrelsen för parti som fåttmandat i fullmäktige men som inte är företrätt i styrelsen,enligt förslag från kommunallagskommittén SOU 1990:24.Närvarorätten innebär att ledamoten eller suppleanten harrätt att delta i styrelsens sammanträden och delta iöverläggningarna, men ej i besluten. Förslaget innebärockså möjlighet att få sin mening antecknad till protokollet.Lagförslaget bör kompletteras med en paragraf medföljande lydelse:Ett parti, som erhållit mandat i fullmäktige men sominte är företrätt i styrelsen, har rätt att låta en ledamot ellersuppleant som företräder partiet i fullmäktige närvara vidstyrelsens sammanträden och delta i överläggningarna, meninte i besluten. Ledamoten eller suppleanten har i sådantfall också rätt att få sin mening antecknad till protokollet.Fullmäktige utser den som skall ha närvarorätt i styrelsen.3. Kommentarer till kommunallagsförslaget ipropositionen 3.1 Medlemskap 1 kap. 4 §Vi instämmer i regeringens konstaterande att frågan omslopande av medlemskap grundat enbart påfastighetsinnehav kräver ytterligare överväganden.3.2 Kommunalt partistöd 2 kap. 9 §Eftersom alla partier oavsett storlek måste göra lika stortinläsnings- och beredningsarbete bör partistödet utformasså att stödet består av en fast del och en mandatberoendedel.3.3 Miljötillsyn 3 kap. 5 §Regeringen föreslår en fri nämndindelning vilketinnebär att det blir frivilligt att inrätta en särskild miljö- ochhälsoskyddsnämnd. Men miljöfrågorna kan inte betraktassom enbart kommunala frågor. Om miljötillsynen fungerarotillfredställande i en kommun drabbas även miljön i andrakommuner eftersom miljöförstöringen naturligtvis intehåller sig inom kommungränserna. Dessutom drabbasmänniskor i kommande generationer som givetvis inte harmöjlighet att påverka miljöpolitiken idag.Miljöpartiet anser därför att det måste finnas en kraftfullmiljölagstiftning som ställer krav på kommunerna men attde enskilda kommunerna ska ha möjlighet att föra en merlångtgående miljöpolitik om de vill. delas ansvaret förmiljötillsynen mellan länsstyrelserna och kommunerna. Detkommunala ansvaret blir allt viktigare. Det är oerhörtviktigt att det finns kommunala organ som kan tillse attmiljölagstiftningen verkligen följs och att lagstiftningen intekompromissas bort mot andra intressen. är detett problem att kommunerna själva ska utöva tillsyn översin egen miljöfarliga verksamhet. Det är också svårt förpolitikerna i miljö- och hälsoskyddsnämnderna att veta närde ska tillämpa miljölagarna och när de uppträder somkommunala miljöpolitiker.Om samma nämnd kommer att behandla de frågor somidag behandlas av , tekniska nämndeneller gatunämnden blir risken ännu större att miljöfrågornafår det svårare att göra sig gällande. Erfarenheterna frånfrikommunförsöken med sammanslagning avbyggnadsnämnder och miljö- och hälsoskyddsnämnder harinte heller varit positiva. Däremot skulle miljöfrågornakunna behandlas i samma nämnd som konsumentfrågorna ien miljö- och konsumentnämnd.Förslaget till kommunallag bör kompletteras med enparagraf för att garantera att miljöfrågorna inte kommer attbehandlas i samma nämnder som har ansvar för miljöfarligverksamhet, exploatering och planering avmarkanvändningen i kommunen. Följande paragraf börinföras i lagtexten:Den nämnd som har ansvaret för tillsynen enligt miljö-och hälsoskyddslagstiftningen i kommunen får ej varasamma nämnd som har ansvar för planering avmarkanvändningen och exploatering av mark,energiförsörjning, avfallshantering eller annan miljöfarligverksamhet.3.4 Offentlighet i kommunala företag 3 kap. 16 §I princip bör all verksamhet vara offentligoavsett i vilken form den bedrivs. Övergång frånförvaltningsform till företagsform får inte medföra attinsynen minskas, därför bör full offentlighet automatisktgälla i alla kommunala bolag och stiftelser.3.5 Kommunala folkomröstningar 5 kap. 34 §Fullmäktige får som ett led i beredningen av ett ärendesom tillhör fullmäktiges handläggning anordna ''kommunalfolkomröstning''. Enligt vår mening bör reglerna förtydligasytterligare för att undvika osäkerhet eller konflikt mellanpartierna vid de tillfällen som en omröstning skallgenomföras. I en särskild utredning bör frågor somsammanhänger med beslut om och genomförande avfolkomröstningar prövas. Förfaranderegler bör utarbetassom bl.a. anger beslutsgången vid anordnandet avomröstningar, rätten att formulera omröstningsfrågor,tidpunkt för genomförande av omröstning, rätten tillförtidsröstning m.m.3.6 Yttranderätt för ersättare som ej tjänstgör 6 kap. 11 §Ersättarna bör ha rätt att delta i överläggningarna ochäven få sin mening antecknad i protokollet.3.7 Minoritetsbordläggning av ärende i nämnd 6 kap. 29 §I såväl gällande kommunallag som i förslaget till nysådan finns en bestämmelse om att beslut om bordläggningskall fattas om en tredjedel av fullmäktiges ledamöter såbegär.Det föreliggande förslaget till ny kommunallag innebärgenom den vidgade delegationsrätten och detdecentraliserade ansvaret att fler beslut kommer att tas inämnderna och inte föras upp till fullmäktige för beslut.Miljöpartiet de gröna anser därför att den ovan beskrivnarätten till bordläggning för en minoritet bör utvidgas attgälla alla nämnder och styrelser.I de flesta kommuner villfars regelmässigt en ledamotsbegäran om bordläggning, men i vissa kommuner därsamarbetsklimatet är sämre händer det att minoritetennekas bordläggning. För att ge alla förtroendevalda sammarätt till rimlig förberedelse- och samrådstid reserverar vi osstill förmån för att den nya kommunallagen bör ge sammarätt till bordläggning för ledamöter i samtliga nämnder ochstyrelser.3.8 Delegering av ärenden inom en nämnd 6 kap. 33 §För att brukarinflytandet skall kunna ökas krävs ökadedelegeringsmöjligheter till särskilda brukarorgan, t.ex.styrelse för skola eller daghem. En nämnd bör därför fåutökade delegeringsmöjligheter och 33 § bör lyda:En nämnd får uppdra åt ett utskott, åt en ledamot ellersuppleant eller åt en anställd hos kommunen eller ettsärskilt brukarorgan eller att besluta pånämndens vägnar i ett visst ärende eller viss grupp avärenden, dock inte i de fall som avses i 34 §.3.9 Närvarorätt för personalföreträdare 7 kap. 8--17 §Genom lagstiftning om närvarorätt förpersonalföreträdare i kommunala nämnder har de fackligaorganisationerna getts en särställning som från olikasynpunkter är principiellt oacceptabel. Enligt min meninggår det inte att motivera att dessa organisationer skall varaberättigade till representation i nämnder och styrelser meninte vissa partier som har representanter ikommunfullmäktige. Enligt vår mening bör med hänvisningtill ovanstående reglerna om Närvarorätt för deanställda 7 kap. 8--17 § utgå ur förslaget till nykommunallag. Det fackliga inflytandet bör istället ökasgenom en översyn av medbestämmandelagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om lokaladirektvalda organ med egen beskattningsrätt,2. att hos regeringen begär förslag omförändring av Sydafrikalagen enligt vad som anförts imotionen,3. att hos regeringen begär förslag som gerkommunerna möjlighet att förklara sig som kärnvapenfrizon,4. att beslutar komplettera lagförslaget medföljande paragraf:Ett parti, som erhållit mandat i fullmäktige men sominte är företrätt i styrelsen, har rätt att låta en ledamot ellersuppleant som företräder partiet i fullmäktige närvara vidstyrelsens sammanträden och delta i överläggningarna, meninte i besluten. Ledamoten eller suppleanten har i sådantfall också rätt att få sin mening antecknad till protokollet.Fullmäktige utser den som skall ha närvarorätt i styrelsen,5. att beslutar att 2 kap. 9 §kommunallagsförslaget skall ha följande lydelse:Kommuner och landsting får lämna ekonomiskt bidragtill de politiska partier som är representerade i fullmäktigeunder den tid som avses i bidragsbeslutet.Bidraget skall fördelas så, att varje parti får en fast delsom är lika för alla partier och att varje parti får ett lika stortbelopp för varje plats som partiet har i fullmäktige,6. att beslutar införa en ny paragraf medföljande lydelse:Den nämnd som har ansvaret för tillsynen enligt miljö-och hälsoskyddslagstiftningen i kommunen får ej varasamma nämnd som har ansvar för planering avmarkanvändningen och exploatering av mark,energiförsörjning, avfallshantering eller annan miljöfarligverksamhet,7. att beslutar att i fråga om all kommunalverksamhet oavsett i vilken form den bedrivs skallallmänheten ha rätt till insyn,8. att hos regeringen begär förslag tillförtydligande av reglerna för folkomröstning enligt vad somanförts i motionen,9. att i stället för regeringens förslag antarföljande lydelse av 6 kap. 11 § andra stycketkommunallagsförslaget:Ersättarna har rätt att delta i överläggningarna och fåsin mening antecknad i protokollet,10. att i stället för regeringens förslag antarföljande lydelse av 6 kap. 30 § kommunallagsförslaget:Ett ärende skall bordläggas, om det begärs av minst entredjedel av de närvarande ledamöterna. För bordläggningav tidigare bordlagt ärende krävs dock enkel majoritet,11. att i stället för regeringens förslag antarföljande lydelse av 6 kap. 33 § kommunallagsförslaget:En nämnd får uppdra åt ett utskott, åt en ledamot ellersuppleant eller åt en anställd hos kommunen ellerlandstinget eller ett särskilt brukarorgan att besluta pånämndens vägnar i ett visst ärende eller viss grupp avärenden, dock inte i de fall som avses i 34 §,12. att avslår förslaget om närvarorätt förpersonalföreträdare i 7 kap. 8--17 §§kommunallagsförslaget.