ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk677 · 1991-01-25 00:00:00 — Momsbefrielse för konstgalleriernas förmedlingsprovision I samband med den momsbreddning som genomförs föratt finansiera sänkningarna av den direkta inkomstskattenhar provisionerna vid försäljning av konstverk medtagitssom momspliktig tjänst.Det kan i och för sig anses rimligt att denna tjänst liksomandra tjänster blir momspliktig. Problemet är att det blirden momsbefriade konstnären som får bära kostnaden. som säljs i gallerierna är i konstnärens ägo. I ensviktande konstmarknad finns det mycket små möjligheteratt höja priserna över den nivå som gäller.Den normala förmedlingsprovisionen ligger påcirka 40 -- på konstnärens pris. För att täckamomskostnaden måste gallerierna öka provisionen med l0%, kanske mer. Genom att det finns mycket småmöjligheter att höja priserna vid försäljning blir det islutändan konstnärerna som får bära momskostnaderna.Detta kan knappast ha varit syftet när momsbreddningengenomfördes.För att komma tillrätta med detta problem börprovisionen momsbefrias. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om befrielse från momsskyldighet påprovisionen vid försäljning av konstverk som är ikonstnärens ägo.
mot · GE02Sk678 · 1991-01-25 00:00:00 — Galleristen, som fungerar som ombud för konstnärenoch ställer ut och säljer konstnärens alster, har i och medden nya skattemodellen blivit momsbelagd för den del somär provision vid försäljningen. Som jag ser det är dennamomsbeläggning onödig och konstnärsfientlig.Galleristens provision är anpassad till de kostnader somgalleriet har för att kunna drivas. Gallerimomsen kommeratt få flera negativa konsekvenser. En momsbeläggningdrabbar inte i första hand galleristen utan konstnären ellerkunden. Antingen blir konstnärens tavlor dyrare när deställs ut och säljs via ett konstgalleri, eller också fårkonstnären i motsvarande grad mindre betalt för sin tavla.Galleristen kan i de flesta fall inte själv tagallerimomsförlusten, eftersom även en galleriägare måsteha en dräglig försörjning.Gallerimomsen kommer att föda en grå konstmarknad,som ingen är betjänt av -- vare sig konstnären, galleristen,staten eller den konstintresserade allmänheten. Deninkomst som i realiteten kommer att hamna i statenskassakista torde bli utomordentligt blygsam.Gallerimomsen kommer också att snedvridakonstmarknaden. En tavla som säljs genom ett galleri blirdyrare än om samma tavla säljs via en konstförening somställer ut i exempelvis Folkets Hus.Den allvarligaste risken med gallerimomsen är attmånga galleriägare helt enkelt inte kommer att orka medförsämringen, som den innebär, och att konstgallerierdärför läggs ner. För de flesta konstnärer är det galleristensom ger den draghjälp som behövs för att bli känd ocherkänd. Utan gallerier blir konstnärens villkor ochmöjligheter kraftigt försämrade. Särskilt de unga, nya, ejännu etablerade konstnärerna blir gallerimomsensförlorare.Det som hotas är inte bara konstnärernas ochgalleriernas existens utan i hög grad kvaliteten på detkonstutbud som erbjuds allmänheten. Galleristenskonstkunnande och blick för det konstnärliga värdet borgarför att den konst som ställs ut är av god kontnärlig kvalitet.All konst är inte av god klass. Galleristen med sin blick förvad som är god konst och den möjlighet som galleriernaerbjuder konstintresserade att njuta den är en viktigkulturgärning som man bör värna om.Att kunna strosa runt i ett galleri och njuta av godbildkonst är en ovärderlig tillgång i vår hektiskatillvaro. Att belägga galleristens provision med momsriskerar att medföra att möjligheterna att se god konstkommer att begränsas. Gallerimomsen bör snarastavskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avskaffa gallerimomsen.
mot · GE02Sk679 · 1991-01-25 00:00:00 — Fotvård som kan betraktas som hälso- och sjukvård skallenligt vår uppfattning vara befriad från moms, vilkethärmed bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om momsbefrielse av fotvård somkan betraktas som hälso- och sjukvård.
mot · GE02Sk683 · 1991-01-25 00:00:00 — Skattefri försäljning på långa rutter Alkohol, tobak och turismTurism innebär att se och njuta av andra orter änvardagens. Turism innebär att möta andra människor ochkulturer. Turism innebär att koppla av från vardagensstress. Det finns så mycket positivt i turismen, så mycketsom höjer livskvalitén för människor.En märklig koppling har uppstått mellan turism ochförsäljningen av alkohol och tobak i och med attskattebefrielse erhålls på en del färjeleder. Detta skersamtidigt som satt som mål attalkoholkonsumtionen skall minskas fram till år2000 och som det blir allt klarare att tobaksbruketär en av huvudorsakerna till en alltför tidig död hos mångamänniskor. Man uppmuntrar alltså medvetet hälsoskadorför att stödja turistnäringen som egentligen borde ha andraoch mer positiva funktioner.KonkurrensneutralitetFrågan ställs på sin spets när vissa färjelinjer erhållerklassifikation som lång rutt, dvs tillstånd till skattefriförsäljning, medan andra liknande rutter inte får sådanatillstånd. Ett flagrant exempel på detta är det olyckligabeslut som regeringen gjort att omklassificeraYstad--Rönne-leden till lång rutt medan motsvarande integjorts för leden --Allinge.FörslagMiljöpartiet de gröna föreslår att beslutet om att förklaraYstad--som lång rutt rivs upp av två anledningar:hälsoskadorna av alkohol och tobak bör inte uppmuntrasskattevägen konkurrensneutraliteten gentemotSimrishamn--Allinge bör återställasDessutom föreslår vi att övriga beslut om att förklarainternordiska färjeleder som långa rutter omprövas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att färjeledenYstad--förklaras som kort rutt i skattehänseende,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internordiska färjeleder börförklaras som korta rutter.
mot · GE02Sk684 · 1991-01-25 00:00:00 — Omklassificering av färjelinjen --Allinge till lång rutt I syfte att förenkla tullkontrollen av resandetrafiken medpassagerarfartyg i trafik mellan hamnar i ,, och träffades 1968 enöverenskommelse mellan dessa länder angåendeproviantering av fartygen -- Nordiskprovianteringsbestämmelse. I överenskommelsensinnebörd ligger även att få till stånd lika regler i dessaavseenden att gälla inom de nordiska länderna.Överenskommelsen skiljer mellan s k långa och korta ruttervad avser mängden av de obeskattade varor som fårförsäljas till passagerare för förtäring ombord eller förilandförsel.Praxis avseende klassificeringen av lång eller kort rutthar varit att trafik mellan två regioner skall bedömas lika itullhänseende oavsett mellan vilka hamnar trafiken går.Dåvarande finansminister uttalade sig härom myckettydligt vad beträffar trafiken mellan Stockholmsområdetoch Åland.Våren 1989 omklassificerades färjelinjen --/till lång rutt. beslöts att linjenSimrishamn--Allinge/skulle förbli kort rutt. Demotiveringar som lämnats för den olika behandlingen harvisat sig vara felaktiga. som gått harskillnaden mellan de två linjerna lett till en ohållbarkonkurrenssituation för linjen --Allinge med enkommande trolig nedläggning av linjen som följd. Detta isin tur kommer att få mycket kännbara negativakonsekvenser för turistnäringen inomSimrishamnsregionen och leda till en regional obalans idetta hänseende. Av oro för denna utveckling har samtligaberörda regionala och lokala organ på och iSkåne uttalat sina stöd för att de befintliga linjerna mellanBornholm och skall behandlas lika itullsammanhang. Denna regionala inställning har ännu ejpåverkat beslutande centrala myndigheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omklassificering av linjenSimrishamn--Allinge.
mot · GE02Sk686 · 1991-01-25 00:00:00 — En samlad översyn av bilåkandets kostnader i olika delar av landet Bilåkandets kostnader och dess regionalpolitiskaeffekter är fortfarande föremål för en intensiv debatt iglesbygdslänen.Förslag har framförts om en differentiering avbensinskatten som bl.a. tekniska invändningarredovisats mot en sådan modell.Jag anser att det är mycket angeläget att det förs eneffektiv regionalpolitik som gör det möjligt för människoratt bo kvar i även i glest befolkade delar av landet. Vissauppgifter har framkommit som redovisar attbensinförbrukningen i vissa Norrlandsorter som t.ex.Norsjö, och är över /invånare.Mot bakgrund av bl.a. de glesbygdsproblem vi nuupplever och förändrade bensinpriser, finns det därför skälatt göra en samlad översyn av bilåkandets kostnader i olikadelar av landet. Vid en sådan bedömning måste givetvis enrad olika faktorer beaktas, bl.a. avstånd, tillgång tillkollektivtrafik och behovet av miljömässiga hänsyn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad översyn av bilåkandetskostnader i olika delar av landet.
mot · GE02Sk687 · 1991-01-25 00:00:00 — beslut om 90-talets trafikpolitik vilar pågrundtanken att trafiken skall betala sina egna kostnader.Vi anser denna tankegång vara helt riktig och står bakomden. Vi anser också att det är viktigt att trafikenskostnadsansvar skall fördelas så rättvist som möjligt. Detmåste anses självklart att trafikens miljökostnader skallvägas in i de rörliga trafikavgifterna. På samma sätt måstedet anses följdriktigt att skatter som inte är trafikpolitisktmotiverade utformas så att de inte snedvrider konkurrensenpå transportmarknaden.Ett i detta sammanhang nästan bortglömttransportfordon är traktorerna. Beskattning av traktorerinfördes . Erfarenheterna från de år som gått sedandess visar att reglerna har varit svåra att tillämpa.Riksdagens beslut i anslutning till regeringens proposition1986/87:50 Trafikpolitik var ett steg i rätt riktningför att åstadkomma en mer enhetlig och korrekt tillämpningav bestämmelserna. Vi anser emellertid att man borde gåttännu längre i försöken att få större klarhet.Vi konstaterar att lagstiftningen på detta område inte äranpassad till gällande faktiska förhållanden frånkostnadsansvarighetssynpunkt.Malmöhus län tillhör de områden i , därtraktortåg är vanligast förekommande. I samband medskörden av spannmål och vid betkampanjen, som varar frånhösten fram till jul, är det stora volymerjordbruksprodukter, som skall köras till olika anläggningar.Enligt tillgängliga uppgifter går av transporterna pålastbil och sköts av odlarna själva med traktor ochvagn. av transporterna går med andra typer avfordon, främst traktortåg, stora traktorer, som drar upp tilltre vagnar. Dessa transportredskap ägs i regel avmaskinstationer.Den nuvarande lagstiftningen är inte anpassad tillgällande faktiska förhållanden ochkostnadsansvarighetssynpunkt. Så vitt vi kan finna har inteheller någon ingående prövning skett beträffandemöjligheterna att kräva ett ekonomiskt ansvar föranvändning av allmänna vägar och gator för de traktorersom i större omfattning utför ett med lastbilar jämförbarttransportarbete.Genom att den typ av transportfordon, traktortågen,som här nämnts, i stort sett lämnatsutanför ett ökat kostnadsansvar, har dessa kommit i en alltmer gynnad ekonomisk situation. Det är också denhuvudsakliga förklaringen till att denna typ av fordon ochtransporter, som traktortågen utgör, ökar i en allt snabbaretakt.Den utveckling som vi ovan beskrivit är knappastönskvärd. Vi anser att de lastfordon som berörs i dennamotion, och som utför ett med lastbilar jämförbarttransportarbete, skall beskattas på ett jämförbart sätt.Denna fråga bör därför bli föremål för ett snabbt genomförtutredningsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning rörande beskattning av traktortåg.
mot · GE02Sk689 · 1991-01-25 00:00:00 — Energiskatten på mindre elproduktionsenheter Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattebefrielse för mindreelproduktionsenheter.
mot · GE02Sk690 · 1991-01-25 00:00:00 — I ett ekonomiskt kärvt klimat minskar i många fallanslagen till den mycket viktiga verksamheten som bedrivsmed konsumentupplysning.Samtidigt satsas stora summor på ett utökatreklamutbud som i vissa fall är både missvisande ochvilseledande.Konsumenterna har rätt att få hjälp med en saklig ochupplysande verksamhet i det enorma reklamutbud som deutsätts för.Genom en viss avgift på reklamutbudet skullekonsumentupplysningen tillföras de medel som ärnödvändiga för att fortsätta bedriva en bra verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en reklamavgift förfinansiering av konsumentupplysning.
mot · GE02Sk691 · 1991-01-25 00:00:00 — En s.k. charterskatt på per tur och retur- resafår erläggas i samband med charterresor utomlandsoavsett resans längd. Syftet med skatten är att åstadkommaen förbättrad bytesbalans och skatten skapar även envärdefull intäkt till statskassan.Enligt vårt förmenande borde denna skatt få en annanutformning, exempelvis en procentavgift på resekostnaden.Anledningen till detta är att den nuvarande skatten hämmarmöjligheterna till charterresor inom . Som exempelkan nämnas att ett flygföretag planerade charterresor frånNorrbotten till . I kalkylerna visade det dock sig attcharterskatten utgjorde av den totalaresekostnaden, varför dessa planer aldrig realiserades.Det kan icke vara rimligt att charterskatten skall utgåmed samma belopp som i ovan nämnda exempel, som förresor till fjärran belägna länder, i vilka resekostnaderskatten utgör en mycket liten del av den totala kostnaden.En annan utformning på skatten exempelvis en procentsatsskulle också främja turismen inom de nordiska länderna ochbli ett betydelsefullt inslag i det nordiska samarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om charterskatten.
mot · GE02Sk692 · 1991-01-25 00:00:00 — hör inte till landets mest försuradeområden. Ändå finns det klart försurningsdrabbadeområden, som kräver insatser. Dit hör bl a länets norradelar med kalkfattiga marker. har eftersjöundersökningar bedömt att 30--av länets sjöarär försurade eller hotade av försurning. Omedelbaraåtgärder krävs därför.I länet pågår ett arbete med provtagningar ochkontroller. Sex referenssjöar kontrolleras tre gångerårligen. Det redovisade behovet av insatser motsvarar 2,4milj. Länet ansökte om dessamedel men erhöll endast 0,5 milj. kr. Dessa pengar räckerinte ens till att kalka om tidigare kalkade vatten. Kritiskavärden har redan uppmätts och det finns risk för attförsurningssituationen förvärras ytterligare.Riksdagen beslutade att en svavelskatt skulleinföras. Skatten skulle tas ut på olika svavelhaltigabränslen. Beräkningar visade att skatten skulle inbringa ettpar hundra miljoner . Skatten -- som tillkom påinitiativ av socialdemokraterna och -- skallanvändas för att finansiera skatteomläggningen. Detta ärenligt vår uppfattning principiellt felaktigt.Det rimliga är att de som släpper ut svavel skall vara medoch bekosta reparationen av de skador som utsläppenförorsakar. Därför bör svavelskatten omvandlas till ensvavelavgift. Syftet med avgiften skall i första hand vara atttvinga ned utsläppen till den nivå som naturen tål.Vi anser att de pengar som kommer in skall öronmärkasför olika miljöförbättrande ändamål. I första hand skallpengarna användas till sjö- och skogsmarkskalkning.I praktiken skulle detta förslag -- som helatiden har förespråkat -- leda till att kalkningsbehovet iÖstergötland skulle kunna tillgodoses.Kalkningen är en viktig del av svenskt miljövårdsarbeteoch t.o.m. enda räddningen för vårtsjöekosystem. Det är därför viktigt att varje län fårmöjlighet att sätta in de nödvändiga motåtgärderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om attsvavelskatten omvandlas till en svavelavgift i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk693 · 1991-01-25 00:00:00 — Tullen avser att genomföra en organisationsförändringmed som grund. Enligt förslaget kommerantalet tullare i att minska med ca 16 personer.En snabbt genomförd förändring riskerar att försämrabevakningen vid denna långa gräns mot Finland.Det är därför viktigt att organisationsförändringen skeri ett tempo som möjliggör ett upprätthållande avbevakningen vid gränsen samt att förändringarna sker på ettsocialt acceptabelt sätt, dvs. att förändringarna kan ske meds.k. Därför bör tullens resurser iTornedalen långsamt anpassas till den nya organisationen.Hänsyn måste tas till att förändringarna sker i en glesbyggdmed små förutsättningar att erbjuda liknande sysselsättningför dem som drabbas. I den konjunkturnedgång som nupräglar arbetsmarknaden är svårigheterna att få ett nyttjobb i detta område betydande.Svenska TulltjänstemannaförbundetsTornedalsavdelning har föreslagit en frysning av Tullensresurser i till dagens nivå minus naturligaavgångar. Det är ett förslag som vi anser bör prövasnoggrant. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisationsförändringen avtullen i .
mot · GE02Sk694 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen en kraftigpersonalminskning på totalt 352 årsarbetskrafter. Bara vidtornedalsgränsen försvinner 16 tjänster. Nedskärningarnamotiveras bland annat av att resurser frigörs för endatorisering av tullverksamheten. Personalminskningentorde också ses som ett led i anpassningsarbetet mot EGgenom vilket ett antal arbetuppgifter för kanantas försvinna när regler för gränshandeln förenklas.För vidkommande kan utvecklingenmycket väl bli sådan att som en delstat i ny EG-union får hand om EGs gräns mot yttervärlden om Finlandoch inte blir medlemmar. I ett sådant läge kan iställetkomma att ställas högre krav på tullens arbetsuppgifter.Ökad narkotikahandel och internationell ekonomiskbrottslighet kommer då att söka sig till sådanagränsövergångar där bevakningen är svag.Det är därför för tidigt att dra slutsatsen att en stor delav tulltjänsterna i kan rationaliseras bort utanatt det leder till olyckliga konsekvenser. Därför bör tullenspersonalresurser frysas på innevarande budgetårs nivå ochregeringen återkomma med förslag till ytterligare medel ominte omdisponeringar kan göras i nu liggande budgetförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållande av tullenspersonalresurser i .
mot · GE02Sk695 · 1991-01-25 00:00:00 — Ny tullstation i Hån i Regeringen beslöt att uppföra en nytullstationsbyggnad i vid E 18 i intillNorgegränsen. Behovet av nya lokaler är utomordentligtstort. De nuvarande barackerna har för länge sedan dömtsut av hälsovårdsmyndigheterna. Dessutom saknasutrymmen för visitering m.m.Den nya tullstationen skulle uppföras nära gränsen ochpå en ny plats där E 18 får sin nya sträckning. Men -- justsom spaden skulle sättas i jorden återkallade regeringenbeslutet om nybyggnation. I stället skall de nuvarandebarackerna rustas upp, säger regeringen.Tullstation kvar på fel platsDet är inget bra sätt att använda statens medel.Tullstationen kommer att ligga kvar på fel ställe frångränsen. Argumentet från regeringen att nordiskt EG-medlemskap gör gränsstationen överflödig är inteacceptabelt eftersom vi ingenting vet om vare sig svenskteller norskt medlemskap ännu . Dessutomkommer bl.a. jakten på narkotika och annan smuggling attkräva tull och polis även vid gränsövergångar inom EG-gemenskapen.Hån är en stor gränspassage med bl.a. 120 000långtradare . Vid Hån har placerats.k. passkontrollanter för att hindra illegal invandring.Även sådan kontroll måste sannolikt finnas även om bådeSverige och är EG-medlemmar.Bygg nyttSkulle det bli lokaler lediga i en ny tullstationi Hån kan dessa givetvis hyras ut. Eller kan helastationsbyggnaden säljas till kommersiell användning om --mot vår förmodan -- varken tull eller polis behöver den. Attsatsa miljoner i gamla baracker på fel ställe, somByggnadsstyrelsen nu fått order att göra, är en dålig affär.Vi anser att tidigare beslutat bygge av tullstation i Hånskall genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggandet av den tidigarebeslutade tullstationen vid E 18 i Hån, .
mot · GE02Sk696 · 1991-01-25 00:00:00 — Förslag i budgetpropositionen som rör förändring avtullverkets organisation innebär att tullstationen i Västervikhelt indrages och att blir s.k. tullexpedition.Förslaget innebär avsevärd centralisering avtullverksamheten vilket kommer att inverka negativt iförhållande till nuvarande servicenivå i ochOskarshamn. Förslaget innebär att själva inomangivna s.k. ramar skall bedriva verksamheten.Vi förutsätter att de ökande uppgifter förtullverksamheten som finns i och Oskarshamnmedför att i sin planering även i fortsättningenupprätthåller hög servicenivå i bl.a. ochOskarshamn och att personal även fortsättningsvisstationeras på de båda orterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt hög servicenivå i frågaom verksamhet i län.
mot · GE02Sk699 · 1991-01-25 00:00:00 — Mervärdeskatten för hotell- och restaurangverksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N317 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attmervärdeskatten för restaurang- och hotellverksamhet skallsänkas .
mot · GE02Sk700 · 1991-01-25 00:00:00 — Slopad vägtrafikskatt för veteranbilar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T438 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopad vägtrafikskatt för fordonsom är .
mot · GE02Sk702 · 1991-01-25 00:00:00 — En infrastrukturskatt, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T249 hemställs1. att begär att regeringen snabbt skallundersöka förutsättningarna för att inrätta eninfrastrukturskatt i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar att införa en flygbränsleavgift,alternativt -skatt i enlighet med motionens förslag,3. att beslutar att momsen på kollektivtrafikenskall avskaffas.
mot · GE02Sk703 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L725 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatt på reklam.
mot · GE02Sk704 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T250 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av en tullkammare iUppsala.
mot · GE02Sk705 · 1991-01-25 00:00:00 — In- och utförsel av motorfordon Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T439 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en skärptare kontrollvid in- och utförsel av motorfordon och delar till sådana.