ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Jo5 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:9 Jakt och viltvård I propositionen föreslås ett antal åtgärder inom jaktensområde som syftar till att minska den statliga byråkratin ochdetaljstyrningen av jakten. Bl.a. föreslås betydandeförenklingar av älgjaktsadministrationen. Avsikten är attsamtidigt kunna minska älgskadorna på skog och grödoroch bibehålla en livskraftig älgstam. Detta ärpositivt.Vid den nya jaktlagens tillkomst bl.a. att ägarna till de mindre jaktområdena, somav olika anledningar inte skulle kommma att ingå i storajaktenheter, även fortsättningsvis skulle tillförsäkras rättenatt under en kort jakttid få utöva jakt efter älg på sin mark.Detta var ett principiellt mycket viktigt ställningstagandesom måste värnas.I den nu föreliggande propositionen kvarstår jaktlagen33 § (som reglerar rätten till jakt efter älg) men föreslås fåett nytt tillägg med följande lydelse: ''Regeringen fårmeddela föreskrifter om undantag från från första ochtredje styckena. ''Om detta tillägg godkännes av är detnödvändigt att mycket klart uttalar attde grundläggande garantier om skydd av enskild jakt somriksdagen beslutade inte skall kunna åsidosättas vidtillämpningen av tillägget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar uttala att de grundläggandegarantier om skydd av den enskilda jakträtten, sominnefattades riksdagsbeslut, inte skall kunnaåsidosättas.
mot · GF02Jo6 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:9 Jakt och viltvård Propositionen, som lagts fram av den nu avgångnasocialdemokratiska regeringen, förefaller vara ett hastverk.Några av förslagen i propositionen går visserligen i rättriktning men även där fattas en väl genomtänkt analys avresultaten.Den allvarligaste bristen i propositionen är dock de storaproblemområden som helt saknas. Så finns t.ex. inte en radom hur jakträtten för de små markägarna skall kunnaförbättras och säkerställas. I dagens jaktliga verklighet finnsrunt om i landet en stor grupp små markägare-jakträttsinnehavare, som känner sig berövade sin uråldrigarätt att själv få förfoga över sina marker.Att lägga fram en proposition i denna omfattning utanatt ta hänsyn till dessa människor och helt förbigå dettaproblem innebär att man i slutändan berövar dem derasäganderätt.Jakträttsförhållandena inom renskötselområdetInom det geografiskt stora område i som utgörsav renskötselområdet råder stora motsättningar mellanolika befolkningsgrupper på grund av jaktens organisation.Dubbelregistrering vid älgjakt vållar stor irritationsamtidigt som säkerheten blir lidande. Dessa problem haröver huvud taget inte berörts i propositionen.Ersättning för skada av viltAtt ersättning för skada av vilt avskaffas enligt förslag ipropositionen och att något bidrag till omplantering avskog, som skadats av älg, inte införs kan accepteras dåbyråkratin och godtycket kring sådana bidrag blir mycketstor.Som en konsekvens av detta förslag måste dock tvångetatt återplantera skog efter älgskada tas bort. Framför allt desmå markägarna, som inte själva kan påverka älgstammensstorlek i någon nämnvärd grad, riskerar drabbas orimligthårt om de tvingas till upprepade omplanteringar. Speciellti områden med älgvandringar kan det bli helt oacceptablakostnader över ett stort antal år.HastverkI övrigt finns en lång rad exempel på dåligt förbereddaförslag i propositionen, som understryker det tidigare givnaomdömet om ett hastverk.Exempelvis krävs älgskötselplaner från varje A-licensområde. Byråkratin och pappersexercisen skulle firatriumfer utan att något reellt positivt skulle uppnås. Bara imitt hemlän, , skall ca 2000 planer hanteras.Vidare, vem kan ha intresse av att älgjakt skall kunnapåbörjas ? Inte jägarna och inteheller andra intressenter som vill utnyttja allemansrätten.Konflikterna skulle bara bli större vid en sådan utökning avjakttiden.Synpunkter finns också på älgskötselområdenas storlek,kalvjakten, administrationen av jakten,överklagandeinstitutet m.m.Slutsatsen är för min del att propositionen ''Jakt ochviltvård'' är så ofullständig och av så låg kvalitet att den böråterförvisas till den nya regeringen för komplettering ochöverarbetning.Det finns ingen anledning att hasta fram ett beslut idenna fråga där förslagen är så ''flummiga''. Jägarna kanutan problem klara till med den gamla lagen om dedärefter kan förvänta sig ett bättre, heltäckande beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionen med begäran om ettnytt mer heltäckande förslag.
mot · GF02Jo8 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:9 Jakt och viltvård När den nya jaktlagen kom att de mindre jaktområdena som av skildaanledningar hamnar utanför en långtgående samordning istora jaktenheter, även fortsättningsvis måste tillförsäkrasrätt att under kort jakttid utöva jakt efter älg (även vuxetdjur) på sin mark. som gått sedan nya jaktlagenträdde i kraft , har landetsjägarorganisationer upprepade gånger samstämmigtframhållit att ''den mindre jakträttsinnehavaren som intekan eller inte vill ingå i ett stort licensområde, måstetillförsäkras rätt att jaga älg på egen mark''.Jaktlagens 33 paragraf i sin nuvarande utformningtillgodoser denna urgamla rätt.I propositionen föreslås ett tillägg till paragraf 33 ijaktlagen: ''Regeringen får meddela föreskrifter omundantag från första och tredje styckena. ''Om detta tillägg tillföres paragraf 33 är det enligt minmening nödvändigt att ånyo klart uttalar att degrundläggande garantierna om skydd av enskild jakträtt,som beslutade om 1987, inte skall åsidosättas.Detta bör ges regeringen till känna.Enligt propositionen skall ersättning för viltskador vadgäller älg och hjort upphöra i och med att ändringar avjaktlagen träder i kraft -- med undantag av skador av vilt därpå grund av beståndens ringa storlek jakt inte är tänkbar inågon form. I propositionen exemplifieras dessa skadormed tranor och sälar.På många håll förekommer emellertid skador av vilt,som överhuvudtaget inte får jagas, exempelvis vissa arter avgäss eller av i och för sig jaktbart vilt -- men dåjakt på dessa inte är tillåten.Det kan inte vara rimligt att jordbrukaren själv skallsvara för sådana skador om de är av onormal omfattning förorten. Detta bör ges regeringen till känna.I propositionen har jordbruksarrendatorernas problemmed viltskador överhuvudtaget inte beaktats utan det tycksförutsättas att ägare och brukare är samma person.Naturligtvis kan sägas att dessa problem får efter bästaförmåga lösas genom avtal mellan jordägare ocharrendator. Ett sådant förfarande är naturligtvis bäst för allaparter. All erfarenhet visar dock att skador av vilt ytterstsällan beaktas i samband med upprättande av arrendeavtalframför allt vad gäller nytecknade avtal även om det senarekan visa sig att skadorna är av en omfattning långt över vadsom kan anse vara normalt för orten. Detta borde reglerasi arrendelagstiftningen.Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundläggande garantier omskydd av enskild jakträtt i likhet med vad uttaladevid riksdagsbeslut om ny jaktlag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående ersättning för viltskador ivissa fall,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående arrendelagstiftningen ochregleringen av viltskador.
mot · GF02Jo9 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:9 Jakt och viltvård I propositionen anges en rad förslag som är ägnade attförenkla och förbättra möjligheterna till en bra jakt- ochviltvård. Avsikten med förslagen från viltskadeutredningenvar bl.a. att de enskilda markägarna och jägarna skulle fåen större frihet men också ett större ansvar.Enligt propositionen ligger det jaktpolitiska målet om enproduktionsanpassad jakt fast. Likaså understryks attjaktoch viltvårdspolitiken måste få en inriktning sommöjliggör bättre balans mellan jaktintresset och andraberörda intressen på lokal nivå. Därför bör man uppammaett större lokalt ansvar och en utbyggd samverkan mellanmarkägare och jägare.Om man accepterar målen i denna politik måste manockså se till att dels medel och metoder blir effektiva, delsger markägarna ett reellt inflytande över besluten.Information och utbildningDet mest effektiva inslaget att nå det jakt- ochviltvårdspolitiska målet om bättre balans i viltstammarna pådet lokala planet torde vara en förbättrad information ochutbildning. Propositionens förslag i detta avseendehärstammar från utredningens förslag. ochnaturvårdsverket skall härvid samråda med berördaorganisationer och lämna förslag till innehåll i ettinformations- och utbildningsprogram.Det är dock väsentligt att markägarna får den roll somantyds i propositionen. Det är också viktigt att skapaförståelse mellan jägare, skogsbrukare och markägare omde problem som kan föreligga i olika områden. Utbildningoch information kan härvidlag göra stor nytta för att fåförståelse i dessa avseenden.Det måste också understrykas att de verksamheter somregionsvis påbörjats och utvecklats för att sprida nykunskap och erfarenheter i dessa frågor får fortsätta.När det gäller finansieringsfrågan vill jag påpeka att detär av vikt att en så stor del av fällavgifterna som möjligt gårtill denna verksamhet.ÄlgskötselområdenEnligt vad som kan utläsas torde huvudsyftet medälgskötselområden vara att jägarna och markägarna skullefå ett eget ansvar över tilldelning, avskjutning m.m.Jag tror detta kan vara ett bra förslag under förutsättningatt markägarna ges ett starkt och avgörande inflytande överområdenas tillkomst och funktioner.I propositionen råder det dock en viss tvetalan om vilkenpart, jakträttshavaren eller markägaren, som skall gesinitiativrätt och huvudmannaskap över älgskötselområdet.På ett ställe uttrycks att markägarna skall registreraområdena medan man i en annan mening lägger fast attjakträttshavarna både registrerar och avgör tilldelning,arbetsformer m.m.Jag menar att det måste stå helt klart att det ärmarkägaren som själv eller efter befullmäktiganden tilljaktarrendatorer ansöker och tillskapar älgskötselområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information och utbildning samtpoängterar markägarens roll vid tillskapandet avälgskötselområden.
mot · GF02Ju1 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:8 Fortsatt giltighet av tvångsmedelslag tvångsmedelslag innehåller bestämmelser omstraffprocessuella tvångsmedel som innebär att denenskildes rättsliga skydd är väsentligt svagare än vad somgäller enligt regler. Lagen är av dennaanledning tidsbegränsad. I propositionen redovisas pånågra rader att säkerhetspolisen anser lagen varanödvändig, att den utnyttjas och att det är av utomordentligvikt att giltighetstiden förlängs.Vänsterpartiet anser att detta underlag är heltotillräckligt och efterlyser en redovisning om i vilkenutsträckning lagen använts och varför den behövs. Vi anseratt det vore oansvarigt att fatta beslut på ett så ofullständigtbeslutsunderlag och yrkar därför avslag på propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1991/92:8 om fortsattgiltighet av tvångsmedelslag.
mot · GF02Ju2 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:8 Fortsatt giltighet av tvångsmedelslag I propositionen föreslås att lagen (1952:98) medsärskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmålskall fortsätta att gälla till utgången av 1992.Som framgår av propositionen är de tvångsmedel somkan komma ifråga ofta för den enskilde av starkt ingripandekaraktär. Det rör sig om undantagsbestämmelser till dengrundläggande regleringen i i fråga omstraffprocessuella tvångsmedel. Det är vidare fråga omlagen om särskild utlänningskontroll. Den senarelagstiftningen har ersatt tidigare lag om åtgärder för attförebygga våldsdåd med internationell bakgrund.Den parlamentariska kontrollen av hurterroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärdertillämpas sker enligt propositionen även fortsättningsvisgenom att regeringen lämnar en skrivelse härom tillriksdagen.I propositionen åberopas säkerhetspolisens skrivelse avden där det bl.a. anges atttvångsmedelslagen ''har utnyttjats i stor omfattning''.Någon som helst närmare redovisning som underlättar denparlamentariska kontrollen ges inte. Det ligger i sakensnatur att någon detaljerad redovisning inte kan ske, menpropositionen borde ha innehållit uppgifter om antaletutnyttjanden av lagstiftningen och om den typ av fall somifrågakommit. Av intresse är givetvis också att veta hureffektiv lagstiftningen varit för att uppdaga brott mot riketssäkerhet och vissa andra grövre brott, vilket inte hellerredovisas.Detta är av särskild betydelse med hänsyn till att detinom bereds den avSäpo-kommittén aktualiserade frågan om att lagensbestämmelser bör permanentas och om det i så fall bör skegenom en inarbetning i eller på annat sätt.Jag har inte någon erinran emot att lagens giltighetstidförlängs med till utgången av , men jag anseratt justitieutskottet bör inhämta en utförligare redovisning ienlighet med vad jag ovan angett samt att detta bör framgåav jusitieutskottets blivande betänkande överpropositionen.I fortsättningen bör redovisningen avtvångsmedelslagstiftningen vara mer utförlig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utförligare redovisning avtillämpningen av tvångsmedelslag.
mot · GF02K1 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:3 Sekretess inom församlingsvårdande verksamhet ärmycket värdefull och vi vill på intet sätt bidra till att bromsadess utveckling. De sekretessregler som i propositionenföreslås skall gälla är rimliga. De borde gälla inom allatrosriktningars samfund.Det är orimligt att en religiös riktningsärbehandlas genom lagstiftning.Statskyrkosystemet strider mot regeringsformensportalparagraf om de medborgerliga fri- och rättigheternaoch har redan alltför länge tolererat enundantagsregel. Fler särlagar kan bidra till att ''bygga fast''oss i statskyrkosystemet.Riksdagen bör ha ett moratorium för nya kyrkolagar ochi stället maximalt påskynda frigörelseprocessen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1991/92:3om sekretessen inom ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det bör införas ett moratorium för nya kyrkolagar iavvaktan på ett skiljande av kyrkan från staten.
mot · GF02K2 · 1991-10-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:13 Frikommunförsöket Frikommunförsöket har på många områden inneburit enkommunal utveckling mot större effektivitet och störreansvarstagande. Det är angeläget att denna utvecklingfortsätter. Stor frihet för kommunerna att utformaverksamheten efter lokala förhållanden innebär ocksåökade möjligheter för medborgarna att påverka.I propositionen anges att av kommunernasframställningar om avsteg från gällande regler harbehandlats negativt. Med anledning av regeringsskiftetfinns det därför anledning för kommunerna att på nyttaktualisera sina förändringsförslag.Den nya kommunallagen, som träder i kraft den 1januari 1992, innebär med ett par inskränkningar att en frinämndorganisation kan gälla i alla kommuner.Propositionen föreslår dels att vissa regelförändringar görspermanenta, dels att försöksverksamheter förlängs. Jaginstämmer i stora delar men har en avvikande mening påföljande punkter.Nej till ökad korporativismPropositionen föreslår att en speciell lag skall medgenärvarorätt i särskilda organ för representanter förpensionärs- och handikapporgan i försöksverksamhet inomhälso- och sjukvården enligt den s k Dalamodellen.Enligt min uppfattning innebär en sådan ordning ettintrång i den politiska demokratin. Att ge dubbeltinflytande åt vissa bestämda särintressen är inte förenligtmed vårt representativa system. Dessutom kan man medfog ställa frågan varför just pensionärs- ochhandikapporganisationer skall vara representerade. Varförinte allergiker, diabetiker eller småbarnsföräldrar?Politiska nämnder och styrelser skall bestå avdemokratiskt valda företrädare som kan ställas till ansvar.Riksdagen bör därför avslå propositionen på denna punkt.Dock är det angeläget att framhålla attförsöksverksamhet på hälso- och sjukvårdsområdet skullevälkomnas i flera län.Nej till tillståndsprövningPropositionen föreslår att alla kommuner skall få beslutaom tillstånd till enskilda personer eller sammanslutningaratt bedriva vissa hem för vård eller boende enligtsocialtjänstlagen.Den nya regeringen har en positiv syn på enskildföretagsamhet och kommer därför att uppmuntra sådangenom att ta bort de restriktioner som fortfarande finns försådan etablering inom socialtjänstområdet. Att då gekommunen uppdraget att vara tillståndsmyndighet för sinakonkurrenter är inte förenligt med rättssäkerheten.Förslaget bör därför avslås. Tillståndsprövningen bör föralla kommuner återföras till . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionens förslag omnärvarorätt för pensionärs- och handikapporganisationer inämnder och styrelser,2. att beslutar att tillståndsprövning avenskilda personer eller sammanslutningar som vill drivavissa hem för vård eller boende enligt socialtjänstlagen skallgöras av .
mot · GF02N1 · 1991-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:21 Teckning av aktier m.m. i Nordbanken I propositionen föreslås att staten tecknar sinandel av den av föreslagnanyemissionen på cirka 5 160 milj. kr. Staten skallsom huvudägare ta ansvaret för att helakapitaltillskottet kommmer till stånd.Regeringen begär ett bemyndigandeatt sälja statens ägarandel i Nordbanken. Det skall,enligt propositionen, ske då det förstaten är affärsmässigt lämpligt och meduppmärksamhet riktad mot hur minskningen avstatens ägarandel påverkar bankenskreditvärdering.Vi delar uppfattningen att Nordbanken behöverett kapitaltillskott med den angivna storleken, attstaten bör teckna sin del av nyemissionen och attstaten bör garantera att kapitaltillskottet kommertill stånd.Bakgrunden till åtgärder är de risker förkreditförluster som är en följd av bankensverksamhet. Som framgår av propositionen ärökade kreditförluster ett internationellt fenomen. Igrunden är det samma faktorer som i , dvs.fallande fastighetspriser och börskurser, som liggerbakom utvecklingen i bl.a. , ,, och Norge.Nordbanken har haft ett gott resultat . redovisadeNordbanken kraftigt ökade risker förkreditförluster. Den socialdemokratiska regeringensåg allvarligt på situationen och tog initiativet till enextra bolagsstämma. Vid denna utsågs en nystyrelse och verkställande ledning för banken meduppgift att komma till rätta med problemen.I samband med bolagsstämman klargjorderegeringen att bankens kapitalbas borde förstärkasoch ägandet breddas. Ambitionen var att få tillstånd ett kapitaltillskott på affärsmässiga villkor.När problemen i finansbolaget blev akuta i augustiökade riskerna för kreditförluster för Nordbanken.Arbetet med att förstärka Nordbankens kapitalbaspåskyndades. Från dåvarande regerings sidaeftersträvades en affärsmässig lösning, i vilkenolika intressenter inklusive privata placerare skulledelta.När en sådan lösning av olika skäl inte kundefullföljas blev det nödvändigt att i stället gå tillriksdagen med förslag om ett kapitaltillskott.Det förslag som den borgerliga regeringen nulägger fram ligger i linje med de planer som densocialdemokratiska regeringen arbetat fram. Vikan därför tillstyrka förslaget om att staten tecknarsin del av nyemissionen och att staten garanterarresterande belopp.När det gäller riktlinjerna för statens ägande avaktier i delar vi uppfattningen attstaten bör eftersträva att bredda ägandet, men attdetta måste ske på ett sådant sätt att det stärkerbankens ställning och främjar konkurrensen påmarknaden. En av ideologiska skäl motiveradutförsäljning av statens aktier riskerar att försvagabankens ställning och kan innebära en ökadkoncentration inom bankvärlden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utförsäljning avstatens aktier i .
mot · GF02N2 · 1991-10-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:21 Teckning av aktier m.m. i Nordbanken PropositionenI propositionen föreslås att staten tecknar sinandel av den av Nordbanken föreslagnanyemissionen på 5 160 milj.kr., varav 3 643 milj.kr.faller på staten. Vidare föreslås att staten somhuvudägare tar på sig ansvaret för att helakapitaltillskottet kommer till stånd genom attgarantera resterande belopp.NordbankenDen oroande utvecklingen inom svensktbankväsende aktualiseras genom kraschen iNordbanken och Första . Vi anser attdet är av stor vikt att händelseförloppet som sådantoch det beräknade kapitaltillskottet tillNordbanken utreds och redovisas för allmänheten.Förebyggande kontrollDet är också viktigt att utreda möjligheterna förbättrad förebyggande kontroll av bankernaskreditgivning, kapitalbas etc för att minska riskenför skattebetalarna, insättarna och staten.Insättarskydd för spararnaVi måste snabbt finna en allmängiltig metod atthålla insättarna skadeslösa vilket alls inte betyderatt konkursmässiga banker till varje pris ska hållasvid liv.Som förebild kan exempelvis det amerikanskaFDIC tjäna. Detta insättarskydd skapades efter de stora Wall Street-krascherna. Det börutredas vilken form som skulle passa de svenskaförhållandena bäst.Privatisering av statligt ägda företagVi anser att företag skall ägas och drivas avprivata intressen och ej av staten, om ej synnerligenstarka skäl talar för ett statligt ägande. Vi föreslårdärför att inte bara Nordbanken säljs ut,utan även andra statliga företag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen låter utredahändelseförloppet och förhållandena i övrigt iNordbanken,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en förbättradförebyggande kontroll av bankernas kreditgivning,kapitalbas etc.,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skydd förspararnas pengar.
mot · GF02Sf3 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:19 Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m.m. Mot bakgrund av valresultatet bör stora delar avovannämnda proposition skrivas om. Framförallt börreglerna om sjukpenning ändras.Våra äldre medborgare som byggde upp får i daginte den omvårdnad som de borde vara berättigade till. Påmånga av sjukhusen i landet framhålls att avsaknad avresurser för ålderdomshem, långvård och hemtjänst icke ärskäl nog för att på sjukhuset behålla patienter medhuvudsakligen socialt betingat vårdbehov.En av ochSjukvårdsekonomi geomförd utredning visar att vård påålderdomshem är betydligt billigare än serviceboende ochhemmaboende. Många av våra äldre medborgare som sökersjukvård har ofta ett kombinerat medicinskt och socialtbetingat vårdbehov. De flesta utav dessa patienter som i dagtvångsutskrivs från akutsjukhusen på grund av platsbristskulle föredra ålderdomshem framför serviceboende ochhemmaboende. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar införa isjukförsäkringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den samhällsekonomiska vinst som detta innebäranvänds till att förbättra omvårdnaden av våra äldremedborgare med ett kombinerat medicinskt och socialtbetingat vårdbehov.