mot · GE02Ub693 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningVänsterpartiet föreslår i denna motion en långt störresatsning på forskning och högre utbildning än de mycketmåttliga nysatsningar som regeringen presenterar i sittbudgetförslag. I motionen föreslås bland annat en ökaddimensionering av den högre utbildningen motsvarandecirka 7 760 platser. Partiet menar att en stark satsning på denhögre utbildningen, för att ge flera möjlighet att studera,inte bara är viktigt för den enskilde utan också förproduktionsutveckling, sysselsättning och välfärd. Det försi motionen också fram förslag av kvalitativ art. Bland annatföreslås försöksverksamhet med vetenskaplig grundkursoch en översyn av hela linjesystemet i syfte att luckra uppdenna stela struktur som kan motverka ett effektivtresursutnyttjande. Det föreslås dessutom åtgärder för attbryta den sociala snedrekryteringen.För forskningen föreslår en snabbareomvandling av utbildningsbidragen till doktorandtjänstermed syfte att åstadkomma bättre sociala villkor för deforskarstuderande och därmed öka antaletforskarutbildade. Motionen för också fram idéer för attöppna forskningen mot samhället.Vänsterpartiets förslag till budgetsatsningar påhögskoleområdetVetenskaplig grundkurs 10 milj.kr.Internationalisering 10 milj.kr.Ökad dimensioneringGrundskollärarlinjen700 platser42 milj.kr.Barn och ungdomsped. linje1400 platser52 milj.kr.Hälso- och sjukvårdslinjen500 platser25 milj.kr.Läkarlinjen40 platser5 milj.kr.Psykologlinjen20 platser2 milj.kr.Ökade grundanslagLIF anslaget (motsvarar ca 5000 platser på friståendekurser)85 milj.kr.Stimulansbidrag för ökad lärarförsörjning på tekniskautbildningar4 milj.kr.Psykologlinjen10 milj.kr.ForskningForskningsresurser till , , ochSundsvall/Härnösand40 milj.kr.Omvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster30 milj.kr. ''Vetenskapens Hus''10 milj.kr. ''Vetenskapsbutiker''7 milj.kr.Professur i psykologi till i milj.kr.Forskning och forskarutbildning10,137 milj.kr. (regeringens föreslagna anslagsminskning)Samarbete mellan statlig och högskola10 milj.kr.Lokaler och utrustning150 milj.kr.Summa503,137 milj.kr.InledningVänsterpartiets högskolepolitik syftar till att utvecklasamhället mot rättvisa och jämlika villkor mellanmänniskor. Vår högskolepolitik skall alltså ses som en delav partiets samlade fördelningspolitik.Många fler måste beredas möjlighet att studera påhögskolan. Jämfört med övriga högindustrialiserade länderhar en anmärkningsvärt låg andelhögskoleutbildade. Därtill kan läggas det faktum att antaletsökande vida överskrider antalet platser inom högskolan.Denna önskan om utbildning hos många människor börtillvaratas, så att samhället kan öka sina möjligheter attmöta ett framtida arbetsmarknadsbehov avhögskoleutbildade.Behovet av fler högskoleutbildade innebär att även lägresocialgrupper måste ges reella möjligheter att studera påhögskolenivå. Bland annat för att möjliggöra detta villvänsterpartiet främja den enskildes val av studier.Kunskaper ger människor redskap att ställa krav påsamhället. Det gäller ansvaret för sin egen situation liksomvårt gemensamma ansvar för miljön och för situationen itredje världen.Det återstår dock mycket att göra när det gällerhögskolans uppgift att aktivera studenter till självständigaställningstaganden och ett kritiskt tänkande.Ökad tillgänglighet och fördjupad kvalitetDet är otvivelaktigt så att vissa strukturella åtgärderbehöver vidtas för högskolans del om verksamheten skallkunna svara upp mot de krav som ställs inför 2000-talet. Detär till exempel högst otillfredsställande att vi nu har enökande social snedrekrytering. De lägre socialgrupperna äralltså starkt underrepresenterade inom högskolesystemet.Av jämlikhetsskäl, men också för att öka rekryteringen tillhögskolan, måste den sociala snedrekryteringen brytas.Åtgärder måste nu vidtas för att vrida utvecklingen moten ökande rekrytering bland socialgrupper som traditionelltinte söker högre utbildning.Den sociala snedrekryteringen är enligt vårt sätt att seett mått på att högskolan inte nått resultat vad gäller depolitiskt utsatta målen. Vi biträder därför regeringensförslag om att utreda faktorer bakom den socialasnedrekryteringen. Dock kan vi redan nu identifieraförhållanden som ökar tendenser till snedvriden socialrekrytering.Den sociala snedrekryteringen förstärks avstudiemedelssystemet eftersom det finns en störretveksamhet till skuldsättning bland människor i lägresocialgrupper. lägger i en annan motion tillårets förslag till förändringar av detta.Vänsterpartiet menar vidare att det behövs en förstärktstudievägledning för att nå ut till andra grupper. Ävengeografiskt långa avstånd ger en lägre benägenhet att sökasig till högskolor. De regionala högskolorna har därför fyllten viktig uppgift.En ökad effektivitet i högskolesystemet är också ettviktigt samhällsintresse. Det betyder inte ett mekanisktsynsätt där effektivitet i högre utbildning mäts i termer avantal avlagda examina. Att värdera effektivitet av kritiskttänkande, oväld, beprövad erfarenhet etc. är såkomplicerat att det inte kan uttryckas i ett algebraiskthokuspokus.Snarare bör effektivitet kunna mätas utifrån hur de målnås som fastställs av regering och riksdag. Vidare börhögskolans egen uppföljning och utvärdering vara ettverktyg för förnyelse och förändring. Men det förutsätteratt erfarenheter och slutsatser som dras verkligen får entillämpning i verksamheten. Det är svårt att avgöra i vilkenutsträckning detta görs . Dock kan konstateras att detråder vissa svårigheter då det gäller att överföra kunskaperfrån en verksamhetsdel till en annan i högskolan. Ettexempel på detta är den utveckling som skett inomforskningsverksamhet men som inte i önskvärd omfattningkommit grundutbildningen till del.De förslag till förbättringar av effektivitetenvänsterpartiet här framför syftar till att i ökad grad uppnå deav samhället fastställda politiska målen för högskolan. Detbetyder att våra förslag är ägnade att leda tillstrukturförändringar och nya arbetsvillkor för högskolan.Vetenskaplig grundkursHögskolelagen talar om att all undervisning vid svenskahögskolor skall bedrivas på vetenskaplig grund. Fenomenetvetenskap är dock inte oproblematiskt. I ett samhälle därkunskap är ett avgörande produktionsmedel och en alltstörre maktfaktor måste det föras en ständig diskussion omvetenskapens framväxt och organisation. En konkret åtgärdför att höja studenters kritiska förmåga och ge distans till enensidig ämnesutbildning är inrättandet av en vetenskapliggrundkurs. En utredning har till uppgift att undersökaförutsättningarna för vetenskaplig grundkurs; oaktat dettavill vi redan nu föreslå en försöksverksamhet.En vetenskaplig grundkurs bör exempelvis innehållasådana moment som vetenskapsteori, vetenskapshistoria,argumentationsanalys och logik. Den måste ge insikt omvetenskapens relativitet och dess beroende av tids-, klass-,köns-, och kulturella/geografiska förhållanden. En viktigfråga är också att belysa likheter och olikheter mellanfrågeställningar, metoder och arbetssätt inom olika ämnenoch forskningstraditioner.För en vetenskaplig grundkurs talar ocksåinternationaliseringsperspektivet. För att svenska studenterskall kunna tillgodogöra sig utbildningar utomlands måstede ha grundläggande kunskaper om de i det internationellavetenskapssamhället gängse teorierna.Vi vill föreslå en försöksverksamhet med vetenskapliggrundkurs omfattande 20 poäng på filosofisk fakultet. Enförsöksverksamhet där två universitet och tre mindre ellermedelstora högskolor deltar kunde vara en lämplig storlekpå försöksverksamheten. Med en omfattning av cirka 250årsstudieplatser bedömer vi kostnaden till totalt 10 miljonerkr. Försöksverksamheten bör komma igång och sedanpågå under sex terminer med kontinuerlig utvärdering. Isamband med utvärderingarna är det också viktigt att tamed erfarenheterna från högskolor som bedrivernågon typ av vetenskaplig grundkurs, till exempel påuniversiteten i , och Stockholm.JämställdhetKvinnorna har kommit mycket sent in iuniversitetsvärlden, historiskt sett. När de väl gjorde det vardet till färdiga manliga strukturer, en värld uppbyggd avmän för att passa män.Fram till högskolereformen dominerade männenklart bland de högskolestuderande. Genom reformenfördes flera traditionella kvinnoutbildningar till högskolan,bl.a. förskollärar- och sjuksköterskeutbildningarna.Härigenom dominerar kvinnorna antalsmässigt bland dehögskolestuderande, men den ojämna könsfördelningenkvarstår. Särskilt markant är detta inom den tekniskasektorn, vårdsektorn och undervisningssektorn där cirka 60procent finns på utbildningar med en snedarekönsfördelning än 20--80. Generellt går kvinnor på kortareutbilningar än män och det är också betydligt färre kvinnorinom forskarutbildningen.Det är av yttersta vikt att åstadkomma en jämnkönsfördelning inom olika utbildningar eftersom dettasedan avspeglas i framtidens arbetsmarknad för lång tidframåt.Tyvärr vilar också studentkårernas jämställdhetsarbetepå mycket bräcklig grund. Enligt en undersökning somSveriges Förenade Studentkårer genomfört sjönk andelenkvinnliga kårfullmäktigeledamöter från 1981 till 25%1987. har i en annan motion till åretsriksmöte mer utförligt behandlat jämställhetsfrågorna iutbildningen och där bland annat föreslagit attjämställdhetslagen även skall omfatta studerande ochforskarstuderande. Vi vill också hänvisa till partiets motionom forskningspolitiken där kvinnoforskningen mer utförligtbehandlas.InternationaliseringBred enighet råder om att svenskt deltagande i detinternationella kunskapssamhället är nödvändigt för attsvensk högskoleutbildning och forskning skall kunna hävdasig i internationell konkurrens. Detta har avgörandebetydelse för produktionsutveckling, sysselsättning ochvälfärd. Ökad kontakt med andra utbildningstraditionerkan också komma att stimulera och vidga svenskforskningstradition, som ofta är ensidigtdominerad av anglosaxisk teoribildning och vetenskapligtradition.Sedan ett flertal år diskuteras formerna förinternationalisering av den svenska högskoleutbildningen.Enligt högskolelagen §2 är främjande av förståelse förandra länder och för internationella förbindelser ett allmäntmål för utbildningen.Det perspektiv som präglar rådande förberedelser inomhögskola och förvaltning är starkt Europacentrerat.Vänsterpartiet hävdar att arbetet i frågan måste präglas aven målmedveten global ambition. Utbildningensinternationalisering får aldrig stanna vid en formaliseradutbytesverksamhet för ett begränsat antal studenter videuropeiska universitet.Genom att knyta an till svensk tradition av globalsolidaritet måste högskoleutbildningen skapa förståelse ochrespekt för andra folk och kulturer. Detta är också ett led iatt ge de studerande ett allsidigt och kritiskt sätt att angripaproblem.Det är ytterst viktigt att utformningen avutbytesprogrammen sker under demokratiska former. Deavtal som ligger till grund för ländernas deltagande i tillexempel ERASMUS-programmet utformas av ett i , utan möjlighet till offentlig insyn ochpåverkan. måste verka för ökat demokratisktinflytande och för att alla skall kunna ingå iprogrammen.I dagsläget ställer krav på att gäststuderandeskall ha garanterad försörjning från sitt hemland för att fåuppehållstillstånd och utbildningsplats. Detta utestängereffektivt studerande från tredje världen. En modell värd attta efter är den norska, där studiemedlen efterskänks tillstuderande från utvecklingsländer när dessa återvänder.Detta ses som en form av bistånd.Internationaliseringen av svensk högskola kan inteinvänta ett eventuellt svenskt deltagande i ERASMUS-programmet. Enda sättet att få en positiv utdelning av ettdeltagande i är att omgående göra en bredsatsning för att varje högskola skall kunna erbjuda lämpligakurser. Det gäller framför allt att kunna erbjuda kurser på iförsta hand engelska men även andra internationella språkkan komma ifråga.Liksom menar vi att detsociala mottagandet är viktigt. Den största svårigheten äratt kunna erbjuda bostäder. Här måste varje högskola taansvar för ett visst antal internationella studentbostäder därutbytesstudenter kan erbjudas bostad. Dessa bostädermåste öronmärkas till utbytesstudenter ochgästforskare/lärare. Detta är också nödvändigt för atthögskolan i praktiken skall kunna omfatta det globalaperspektiv som motionen framför.Ett område där åtgärder för internationalisering ärsärskilt viktigt är lärarområdet. De som har ansvaret förbarns och ungdomars utbildning är särskilt viktiga somopinionsbildare och måste således få en utbildning somsyftar till att skapa global öppenhet, medvetenhet ochhandlingsberedskap. Som exempel på ett framgångsriktsamarbete vill vi nämna lärarutbildningen i somhaft ett samarbete med lärarutbildning i Indien.Vänsterpartiet vill föreslå till UHÄ:sdisposition för ökad internationalisering särskilt pålärarområdet.Ökad dimensioneringVi har i haft i stort sett lika mångahögskoleplatser . Denna brist påutveckling är förödande mot bakgrund av att vi övergår allt mer kunskapsintensiv produktion. Problemet harinte heller varit att vi inte haft intresserade sökanden. Förraåret var antalet sökande till högskolan rekordstort. Riskenär att vi med oförändrad dimensionering inom vissaområden får en faktisk minskning av antalethögskoleutbildade. Detta på grund av storapensionsavgångar i början på 2000-talet.Det är offensivt att satsa på utbildning i en situation därvi av allt att döma riskerar att drabbas av en lågkonjunkturmed åtföljande arbetslöshet. Tyvärr finns det annars en storrisk för att arbetslösheten skall drabba storaungdomsgrupper. Rekryteringsunderlaget till högskolankommer dessutom att ha goda chanser att öka i och med attgymnasieutbildningen nu blir treårig.När de 25 000 nybörjarplatserna var fördelade underhösten 1990 återstod mellan 12 000 och 14 000 personer sominte erbjudits någon högskoleplats trots att de var behörigaoch trots att arbetslivet är i behov av fler högskoleutbildade.Mot bakgrund av ovanstående vill föreslåen kraftig ökning av antalet utbildningsplatser inomhögskolan. Vi gör denna satsning främst inom vård- ochutbildningsområdet eftersom det där förefaller vara destörsta behoven av utbildad personal.Utöver en ökad dimensionering i form av faktisk ökningav antalet studerandeplatser är det viktigt att gå vidare meden uppluckring av linjesystemet. har beslutat omen stegvis uppluckring av linjesystemet.Vi menar att ytterligare steg nu måste tas. Engenomgripande inventering måste därför ske ute påhögskolorna av hur linjestrukturen kan förändras så attdelar och moment kan erbjudas till fler studenter som friaindividuella val. På så sätt menar vi att det dels kommer attleda till att fler kan erbjudas plats på högskoleutbildningoch att hushållningen med samhälleliga medel förhögskoleutbildning kan förbättras.I detta inventeringsarbete får inget vara ''heligt''. Viutesluter inte att en väg att gå kan vara en översyn ochförändring av terminsystemet för att öka effektiviteten. Inteheller utesluter vi att arbetet kan komma att leda till att helaeller delar av linjer kan komma att läggas ner på vissa orter.I sammanhanget är det också nödvändigt att inte bara seöver den högskoleutbildning som ligger inom den ram somkan kallas det allmänna högskoleväsendet. Översynen medovannämnda ambitioner måste omfatta allhögskoleutbildning som också ligger utanför UHÄ:sdomäner. Det är alltså enligt vår mening nödvändigt attlyfta in t.ex. , polis- och militärhögskoleutbildning i den samlade bilden.Vi bedömer att detta arbete kan pågå under de tvåkommande budgetåren så att de strukturförändringar somblir nödvändiga kan koordineras med 1993 årsforskningspolitiska beslut. bör uppdra åtregeringen att på lämpligt sätt utföra ovannämndautredningsarbete.GrundskollärarlinjenVänsterpartiet föreslår en utökning av antalet platser pågrundskollärarlinjen med 700 platser utöver regeringensförslag. Det innebär totalt 1 400 nya platser på linjen. Skälen till denna stora satsningpå lärarutbildningen är att behovet av lärare ökardramatiskt av flera orsaker bland annat en positivelevutveckling på grund av ökande födelsetal ochnettoinvandring, stora pensionsavgångar de närmaste årensamt att det senaste läraravtalet ledde till minskadundervisningsskyldighet för stora lärargrupper.Dessutom har vi redan nu en mycket oroande och snabbtökande lärarbrist som resulterar i många obehöriga vikariervilket sänker undervisningens kvalitet. Det finns också allanledning att tro att det går att fylla utbildningsplatserna,eftersom informationen om den nya utbildningen nu börjattränga igenom, lärarnas tjänstgöringsvillkor har förbättratsoch inte minst eftersom arbetsmarknadsläget för lärare nuhar förbättrats.Vänsterpartiet föreslår alltså att det inrättas ytterligare700 platser på grundskollärarlinjen, utöver regeringensförslag, till en kostnad av 42 milj.kr.Barn- och ungdomspedagogisk linjeVänsterpartiet upprepar här sitt krav på ensammanslagning av förskollärar- och fritidspedagoglinjen.Vi vill förlänga denna utbildning från 80 till 120poäng. En förlängning av utbildningen skulle geförutsättningar att ge de studerande förbättrade kunskaperinom bland annat pedagogik och utvecklingspsykologi.Dessa kunskaper kommer att bli extra viktiga för att infriavåra ambitioner om ökad samverkan och samarbete mellanförskola och skola.Inom förskolan och fritidshemsverksamheten är det idagen mycket stor brist på personal. Denna personalbristkommer enligt beräkningar att kvarstå bl.a.på grund av kommunernas utbyggnadsplaner. Förvänsterpartiet är det mycket angeläget att den barnomsorgsom erbjuds barnen inte bara blir en förvaring medoutbildad personal och hög personalomsättning. För attmöjliggöra en framtida barnomsorg med hög kvalité vill vikraftigt öka utbildningen på den nya linjen. Vi föreslår 1 400 nya platser på den nya linjen i förhållande tillnuvarande platsantal på fritidspedagog- ochförskollärarlinjen.Kostnaden för en utbyggd utbildning för barn- ochungdomspedagogik enligt ovanstående beräknar vi till 52milj.kr.Hälso- och sjukvårdslinjenDen nästan ständiga bristen på sjuksköterskor består.För att förbättra situationen krävs det en ökaddimensionering. föreslår en ökning avplatserna på hälso- och sjukvårdslinjen med 500 platser. Viberäknar denna kostnad till ca 25 milj. kr.LäkarlinjenDet framtida behovet av läkare måste bedömas påmycket lång sikt på grund av den långa utbildningstiden. Ivårdplaneringen nämns att vårdkostnaderna skall tillåtasöka med en procent . Med nuvarande dimensioneringav läkarutbildningen kommer inte antalet färdigutbildadeläkare att hålla jämna steg med denna tillväxt. I början av2000-talet kommer antalet läkare att växa ungefär hälftenså snabbt som den planerade ökningen av vårdkostnaderna.Denna läkarbrist vet vi drabbar hårdast i glesbygden.Vänsterpartiet föreslår därför ytterligare 40 platser påläkarlinjen till en kostnad av ca 5 milj. kr.PsykologlinjenMed den utbildningsdimensionering som gäller förnärvarande kommer antalet nyutbildade psykologer inte pålångt när att kunna fylla de lediga platserna strax . föreslår därför att ytterligare 25platser tillskapas. Vi föreslår att dessa förläggs tillLinköping som saknar psykologlinje men redan nu har enbetydande kompetens vid . Förslaget innebär en kostnad av ca 2 milj. kr.Ökade grundanslagVår ambition är att kraftigt öka antalet fristående kursergenom satsningar på anslaget för lokala och individuellalinjer samt fristående kurser (LIF-anslaget). Detta är ettsätt att successivt bryta upp det stela linjesystemet ochskapa ett mer flexibelt system där individen får en störrevalfrihet.Med en större satsning på individuella kurser ökar ocksåförutsättningarna att tillfredsställa de redanyrkesverksammas behov av fort- och vidareutbildning. Medett arbetsliv i allt snabbare omvandling är detta en mycketangelägen uppgift för högskolan. Det är också ett medel attfå in nya grupper i högskolan och därmed förändra densociala snedrekryteringen.Det torde stå alldeles klart för regeringen att deförstärkningar beslutat om vad gäller LIF-anslaget är att hänföra till en vilja att öka det faktiskautbudet av bl.a. fristående kurser. Regeringen fortsättertrots detta att nagga på LIF-anslaget för att t.ex. föraresurser till bl.a. den nya matematisk-naturvetenskapligalinjen och ingenjörsutbildningen på högskolan.Med vårt förslag om en kraftig uppräkning av LIF-anslaget med 75 milj.kr. så mer än kompenserar vi anslagetför de kostnader som är att hänföra till ovannämndautbildningar.Vänsterpartiet vill även uppnå en ökad dimensioneringinom de tekniska utbildningarna. Tyvärr har vi enbekymmersam situation vad det gäller lärarförsörjningen pådetta område. Vi vill därför föreslå ett stimulansbidrag på 4miljoner kr. till UHÄ:s disposition för att åstadkommaökad lärarförsörjning på det tekniska området. Långsiktigtkommer vi att återkomma med förslag om ökaddimensionering även på detta område.Den femåriga psykologlinjen, som inrättades 1982, harkontinuerligt lidit av en besvärande resursbrist. UHÄ harav och till pekat på behovet av resurstillskott och i sinaanslagsframställningar argumenterat för detta. Eftersomutbildningen är både teoretisk och klinisk med betydandeinslag av kostnadskrävande handledning och dessutomlegitimationsgrundande krävs speciella resurser för attgenomföra den. vill därför föreslå att 10milj. utöver regeringens förslag tillförs utbildningen ipsykologi.ForskningenInledningsvis erinrade vi om högskolepolitiken som endel av samlade fördelningspolitik. Vi tror attden geografiska närheten till högre studier har en positivinverkan på möjligheten att nå grupper som traditionelltinte söker sig till högre utbildning.På högskolorna i , , ochSundsvall--har det successivt under sjuttio- ochåttiotalet byggts upp viss vetenskaplig kompetens, ochforskningsverksamhet har kommit igång. Tyvärr har intedenna verksamhet fått det statliga stöd som vi från vårt partiständigt föreslagit riksdagen.Vi menar att det vore oklokt att, i där vi ser ettökande behov av högt utbildade människor, inte ta tillvaraden resurs som ligger i de nämnda högskolorna. Det finnsen avsevärd potential för rekrytering till forskarutbildningvid dessa högskolor, och vi tror också att ökad geografisknärhet kan innebära att en ökande andel kvinnor kommeratt söka sig till forskningen.För att ge stadga åt den forskningsverksamhet sombedrivs vid högskolorna föreslår vi en resursförstärkning viddessa högskolor om vardera. En sådanförstärkning underlättar också att ge dessa skolor fastaforskningsresurser vid forskningspolitiska beslut.Vänsterpartiet har i motionen till denforskningspolitiska propositionen föreslagit en omvandlingav alla utbildningsbidrag till doktorandtjänster under entreårsperiod. Vi menar att det finns anledning attåterupprepa detta krav. Det är nämligen ett starktsamhällsintresse att snabbt öka antalet forskarutbildade,och en viktig förutsättning för detta är självklart att ge destuderande drägliga ekonomiska villkor.Det är dessutom i sig självklart att kunna erbjuda allagrupper en godtagbar standard i synnerhet som det kanmedverka till att bryta social och könsmässigsnedrekrytering till forskarutbildningen.Vänsterpartiet vill alltså föreslå 30 miljoner tillomvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänster föratt möjliggöra för fler forskarstuderande att få en ordentligförsörjning med de sociala förmåner som för övrigt finns påden svenska arbetsmarknaden.Högskolevärlden kritiseras ibland för att leva ett frånsamhället i övrigt isolerat liv. Kritiken hamnar i en del fallrätt, men det finns också motsatta exempel. Frånvänsterpartiets sida ser vi det som angeläget att det spridsinformation om högre utbildning och vetenskapligaframsteg till en bred publik. Vi menar att detta har enpositiv verkan då det gäller att nå nya grupper för högrestudier. Det är också så att den impuls som en utåtriktadverksamhet innebär kan vara positiv förhögskoleverksamheten själv.Vi vill föreslå att ett särskilt anslag inrättas om 10miljoner kronor för att stimulera uppbyggandet av vad vikallar för vetenskapens hus.