mot · GE02Sk320 · 1991-01-25 00:00:00 — är inte ett enskiltskatteobjekt, utan inkomster och utgifter skall fördelas påmedlemmarna (delägarna) i förhållande till deras andelstal.Det innebär att vid varje verksamhetsårs slut skall etteventuellt överskott i föreningen beskattas hosmedlemmarna, även om dessa inte fått någon utdelning.Det saknas alltså formell möjlighet att undgå beskattning avöverskottet genom att föreningen fonderar pengar förframtida åtgärder. Om en delägares andel avnettoöverskottet understiger . eller fastigheten ärschablontaxerad (gäller främst villa eller fritidshus)föreligger dock ingen skattskyldighet.Det finns tre huvudgrupper av samfälligheter vilkaur skattesynpunkt behandlas på varierande sätt;1. Marksamfälligheter: Häradsallmänningar ochallmänningsskogar i och samtgemensamhetsskogar.2. Anläggningssamfälligheter eller gemensammaanläggningar av modern typ som tillkommit enligt 1966 årslag samt vägsamfälligheter och torrläggningssamfälligheterhör till denna grupp.3. Övriga samfälligheter: Jakt- och fiskevårdsområdensamt samfällda servitutFör punkterna 1 och 2 gäller att de är skattskyldiga underförutsättning att de utgör juridisk person och att de hartaxerats som särskild taxeringsenhet.För grupp 3 gäller att beskattning sker hos delägarnaoavsett om samfälligheterna utgör juridisk person eller ej.Eftersom fiskevårdsområdesföreningar saknarmöjlighet att göra avsättningar för kommande kostnaderhar de små möjligheter att planera verksamheten över enlängre tidsperiod.För att undvika oönskade skatteeffekter måste varje årbalanseras för sig. Ett fiskevårdsområde kan i praktikeninte förvaltas på detta sätt, eftersom resultatet är avhängigten långsiktig planering. Om en fiskevårdsområdesföreningbehöver vidta t.ex. en rotenonbehandling drabbas den avstora kostnader. Eftersom fiskevårdsområdesföreningeninte kan göra avsättningar för kommande kostnader,uppkommer stora svårigheter för planering av åtgärderna.Utförda åtgärder måste betalas med upplånade medel ellermed hjälp av uttaxering från medlemmarna.Tänkbara lösningarFöreningarnas behov av företagsekonomisk riktigplanering skulle kunna tillgodoses om möjlighet gavs tillavsättning antingen till allmän investeringsfond eller tillkostnader för framtida förbättringsåtgärder. De medel somavsätts eller fonderas skulle endast få tillämpas iföreningens arbete. Eftersomfiskevårdsområdesföreningarna inte är självständigtskattskyldiga går det inte att direkt överföra reglerna omallmän investeringsfond till dessa. Emellertid harhandelsbolag för vilka beskattningen sker hos delägarnarätt till avsättning i allmän investeringsreserv och ettliknande förfarande skulle kunna tillämpas även förfiskevårdsområdesföreningar. Avsättningarna görs isamfälligheten och eventuellt netto blir därefter beskattathos medlemmarna.I dag är ca 1 200 fiskevårdsområden färdigbildade och ca 800 liggerinne för förrättning. kommermerparten av de värdefulla fiskevattnen i attförvaltas genom fiskevårdsområdesföreningar. Enöverväldigande del av dessa upplåter fisket till allmänhetengenom försäljning av fiskekort.Vidare bedrivs ett mycket omfattande fiskevårdsarbete iföreningarna. Staten har i särskild förordning avsatt medeltill fiskevårdande åtgärder ''Statligt stöd till fritidsfisket''.Normalt utgår av kostnader i bidrag.Bidraget är bl.a. till för att hjälpa föreningar att klarastörre investeringar, typ rotenonbehandlingar, byggande avfiskvägar m.m. Åtgärder som i sig är mycketkostnadskrävande. Nuvarande skatteregler motverkar avsamhället uttalade målsättningar att stimulera till godfiskevård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av beskattning avfiskevårdsområden.