mot · GE02So474 · 1991-01-25 00:00:00 — har beslutat ge regeringen i uppdrag attutarbeta åtgärdsprogram mot buller. Det är en angelägenuppgift.Det har kommit allt flerrapporter om bullrets negativa inverkan på människan. Detallvarliga är att det inte synes vara enbart det höga -- ochofta tillfälliga och lätt definierade bullret -- som är skadligt,utan också det ständiga, lägre bakgrundsljud som alltidomger oss.Bullerkällorna är många. En del kan lätt definieras ochmed relativt enkla medel kan bullret minskas betydligt.Annat är svårare att komma åt. Ljud av ventilationssystem,relativt ''tyst'' trafikbuller och ett allmänt sorl på platser därmånga människor uppehåller sig, förefaller dock påverkaoss mer än man trott. Det är därför angeläget attansträngningar görs dels för att öka kunskaperna om dessinverkan på vår hörsel, dels hitta tekniska och andralösningar som minskar bullret och dess skadeverkningar.Inte minst barnen påverkas och deras hörsel försämras.Det är självklart en allvarlig utveckling som kan få storakonsekvenser för framtiden. På bara en generation har vifått ett betydligt ''ljudligare'' samhälle och det är därförsvårt att helt överblicka konsekvenserna.Riksdagen bör därför uttala att barnens situation börstuderas särskilt i samband med utarbetandet avåtgärdsprogrammet mot buller. I arbetet bör också ingå attsärskilt studera möjligheterna att föreslå åtgärder mot detständiga bakgrundsljud som påverkar främst barnenshörsel.Barn och ergonomiRyggont kan med fog sägas vara en folksjukdom. Mångavuxna har ofta besvär med värkande ryggar. Många skadortros ha med arbetsmiljön att göra och det bedrivs ettomfattande och viktigt arbete för bättre arbetsmiljöer.Mycket tyder dock på att många skador har grundlagtstidigt -- redan i skolåldern. Det finns fog för att tro attfelaktiga arbetsmöbler -- bänkar och stolar -- i skolanorsakar många dåliga ryggar.Elevernas ställning i arbetsmiljöarbetet har stärktsbetydligt från . Det är viktigt att eleverna --och skolans personal och ledning -- får kunskaper om dennya lagen och dessutom möjligheter till kunnig rådgivning ialla de olika miljöproblem som uppstår i skolan.Det är rimligt att en del av arbetslivsfondens insatserkommer de allra yngsta till del på deras arbetsplats --skolan. Det skulle sannolikt förebygga många framtidaproblem.Barn och bildskärmarBarns och ungdomars vardag blir alltmer fylld av TV-och dataskärmar. Utöver TV-tittandet tillbringar barn ochungdomar också tid framför dataskärmar både i skolan ochpå fritiden. På arbetsmarknaden finns regler för arbete viddataskärmar för att undvika t.ex. allergiproblem. Förbarnens sammanlagda tid framför olika slags bildskärmarfinns inte, och kan inte finnas, några sådana regler. Detmåste vara föräldrar och barn som tillsammans avgör hurman vill ha det.För ett sådant ställningstagande behövs det kunskaperoch vi vet inte hur barnen påverkas av det ökade''bildskärmsarbetet''. Dagens barn och ungdomar är denförsta generationen som växer upp med data.Det saknas en samlad redovisning av den forskning sombedrivs i och andra länder. En lättbegriplig sådanredovisning skulle vara av värde för många som vill kunnaskydda sina barn från bildskärmarnas negativa påverkan.Det saknas också kunskaper som ger helt säkra grunder förbedömningen av hur bildskärmar påverkar oss.Forskningen behöver intensifieras.Barn och hygieniska gränsvärdenNär s.k. hygieniska gränsvärden sätts för olika slagsgifter och andra ämnen som kan påverka vår hälsa görs detutifrån vad en vuxen kropp anses tåla. Barn har högresyreupptagning än vuxna och en mindre kroppsmassa somkan ta hand om gifterna. Barn kan alltså antas tåla betydligtlägre doser än vuxna.Sådana ämnen som lagras mycket länge i kroppen ochkanske blir kvar där hela livet kommer därtill att finnas ibarns kroppar fler år än i vuxnas kroppar.Vi anser att en översyn behöver göras av hur hygieniskagränsvärden bör sättas med avseende på barnen.Vi anser också att forskningen om hur växandemänniskor tål stress från gifter och annat behöverintensifieras, så att framtida beslut som rör barnen kanfattas på säkrare grunder än . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot buller i barnensmiljö,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra skolansmiljö för barnen,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare forskning ombildskärmarnas inverkan på barnen och en samlad ochlättbegriplig redovisning av de kunskaper som finns,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn om hur hygieniskagränsvärden skall sättas med avseende på barnen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intensifierad forskning av hurgifter och andra stressmoment påverkar barnen.