mot · GE02A812 · 1991-01-25 00:00:00 — Kvinnoliv -- en annan världInledningKvinnors livssituation i och i övriga Nordenskiljer sig på många områden markant från villkoren i andraländer. Många skäl kan anföras. Främst vill vi framhålla allavåra kämpande föregångskvinnor som arbetademålmedvetet för sin vision om kvinnors lika värde ochrättigheter.I är kvinnor ekonomiskt självständiga med rätttill egna inkomster. Som myndiga individer har vi rätt attförfoga över våra pengar. I många andra länder ärkvinnorna beroende av sina män eller manliga släktingar försin försörjning. Även egna intjänade inkomster överlämnastill mannen.Vårt land har en god social service. Barnomsorg,sjukvård och äldreomsorg ligger internationellt sett på enhög nivå. Det sociala trygghetssystemet är välutvecklatjämfört med andra länder.I riksdag sitter kvinnor, dethögsta antalet som finns i något land. För att ett land skallkunna anses vara en demokrati med reellt folkstyre måstegivetvis andelen kvinnliga förtroendevalda vara runthälften. I , och finns i parlamentenungefär kvinnor.Jämfört med kvinnor i andra länder har vi i engynnad position. Dock finns det många områden som måsteförbättras. Vi centerkvinnor har visioner om hur vårt landoch världen i övrigt skall kunna tillgodose kvinnors behovoch önskemål på ett bättre sätt. Om förhållandena blirbättre för kvinnor blir de bättre också för barn ochmän.Många tecken i tiden tyder dock på att kvinnors villkorförsämras. Löneskillnaderna gentemot männen ökar.Alltfler kvinnor drabbas av ohälsa. Stigande arbetslöshetdrabbar kvinnorna hårdast. Kvinnornas förhållanden kansnabbt bli sämre. Notan ekonomiska festskall tydligen betalas av kvinnorna, som inte ens fick del avläckerheterna.Situationen för kvinnor skiljer sig mycket från männens.Många kvinnors vardag i vårt rika land är hård. Samtidigtmed yrkesarbete har vi fortfarande huvudansvaret för hemoch familj. Arbetsmiljön är mycket dålig på mångaarbetsplatser där kvinnor arbetar, exempelvis inom vårdenoch vid monteringsbanden inom industrin.Ständig tidsbrist och dåligt samvete är en vanligföreteelse. Många arbetar därför deltid med sämre ekonomioch mindre möjligheter till utveckling och inflytande överarbetet som följd.Kvinnorna har kommit in på arbetsmarknadenhuvudsakligen under , det har variten kvantitativ process. yrkesarbetar nästan lika mångakvinnor som män. Men ser vi till hur, när och på vilka villkorkvinnorna arbetar blir olikheterna tydliga.Kvinnor måste få samma förutsättningar och möjligheteri arbetslivet, lika lön för likvärdigt arbete och rättvisapensioner. I ett rättvist samhälle deltar kvinnor och män pålika villkor i arbetslivet och delar ansvaret för barnen.Fäderna måste ges ökade möjligheter att ta ansvar för sinabarn. Kvinnor skall kunna delta i samhällsarbetet på sammavillkor och ha lika stort inflytande på besluten som männen.Kvinnor skall kunna vistas på gator och torg och självklart idet egna hemmet utan att behöva frukta för liv och hälsa.En viktig förutsättning för att få till stånd förändringarär att alla inser och bejakar att kvinnor lever under andrabetingelser och har andra värderingar än män. Ett storthinder för att nå målet om ett jämställt samhälle är att deflesta instämmer i målet men inser inte att det krävsomvälvande förändringar för att uppnå det.Världens kvinnor angår ossKvinnors levnadsförhållanden i äromänskliga. Under ytterst primitiva förhållanden skall deansvara för hem och familj. Traditionellt står kvinnornaockså för större delen av familjens försörjning.Ständiga graviditeter tär hårt på kvinnors hälsa. Det dör500 000 kvinnor till följd av graviditet. Det är likamånga som om ett jumbojetplan fullsatt med gravidakvinnor störtar , dygnet runt.Om barnet lever, sedan modern dött av graviditets- ochförlossningskomplikationer, har det 2 procents chans attöverleva. För hennes tidigare barn minskar möjligheternatill överlevnad drastiskt.Det är en myt att kvinnor i tredje världen vill ha storabarnaskaror. Så fort kunskap och preventivmedel finnstillgängliga, så används de också, det visar all erfarenhet.Kvinnorna inser att färre barn ger friskare barn, som ocksåöverlever i högre grad.Det är främst kvinnor som redan har tre barnsom genomför livsfarliga, ofta olagliga aborter. De önskarbegränsa barnaskaran.Endast 0,9 procent av den rika världens bistånd går tillfamiljeplanering, trots att allt talar för att just denna typ avbistånd är mycket effektiv, både ur humanitär ochekonomisk synvinkel. Vad gäller går avbiståndet till familjeplanering. Vi anser att en kraftig ökningav pengar till preventivmedel och information måste ske. första etapp föreslår vi en ökning till . Givetvisskall all familjeplanering vara frivillig.Familjeplanering gynnar inte bara . Det ärockså den bästa vägen för att förhindra överbefolkning påvår jord. Det är nu vi kan avgöra om världens 5 miljardermänniskor skall vara 8 miljarder eller 15 miljarder.Kvinnors arbeteDet obetalda arbetetEn vuxen svensk ägnar i genomsnitt 26 timmar i veckanåt obetalt arbete. Medan fritiden ökar i början och slutet avlivet blir föräldragenerationens vardag alltmer pressad.För att få kunskap om människors hela arbetssituationmåste också det obetalda arbetet mätas och värderas. Detär inte minst viktigt för att kunna få reda på kvinnors bidragtill den totala ekonomin.Enligt slutdokumentet från iNairobi är en av de viktigaste strategierna inför 2000-taletatt man börjar mäta och värdera det obetalda arbetet iekonomisk statistik. BNP-måttet bör kompletteras.Tidsanvändningsstudier måste göras för att få ett braunderlag att mäta det obetalda arbetet. Sedan kan envärdering ske. När det finns underlag bör värdet av detobetalda arbetet tas med i nationalräkenskaperna.Det betalda arbetetRätten till förvärvsarbete är grundläggande. Ett arbetesom vi trivs med berikar livet. Rätten till arbete måste ocksåinnebära rättvisa löner. Ökade möjligheter att påverkaarbetets innehåll leder till engagemang och effektivitet.Tillgång till utbildning är av avgörande betydelse.Likvärdig lönesättningLöneskillnaderna mellan kvinnor och män ökar igen. Påden svenska arbetsmarknaden skulle kvinnolönerna ligga 15till högre utan lönediskriminering. Helasamhällslivet är uppbyggt på att värdera de manligaegenskaperna högre.Kvinnornas sociala roll har skapat en ond cirkel.Eftersom de alltid haft lägre lön har de stannat hemma medbarnen. Det har lett till sämre karriärsmöjligheter ochsämre möjligheter att arbeta politiskt. De yrken som avtradition domineras av kvinnor är lågt betalda. Det behövsen uppvärdering av dessa liksom av kvinnors kunskaper ocherfarenheter vid exempelvis chefstillsättningar. Helasamhällslivet skulle tjäna på att kvinnors värderingar får ettökat genomslag. Förutsättningarna för harmoniskaarbetsplatser ökar om det råder balans mellan könen.Löneklyftorna ökar även inom offentlig sektor. Det äralltså ingen skillnad på privat och statlig anställning.Naturligtvis borde staten gå före och utjämnalöneskillnader i stället för tvärtom.Lika lön till kvinnor och män för arbete av lika värde ären av 90-talets viktigaste frågor. Vi behöver ett könsneutraltarbetsvärderingssystem. Arbetsmarknadens parter har intelyckats härvidlag. Det krävs att en allmän debatt kommertill stånd kring dessa frågor. En parlamentarisk utredningbör tillsättas med uppgift att kartlägga skillnader ochanalysera bakgrunden till att kvinnodominerade yrken oftavärderas lägre än yrken där män dominerar. Utredningenbör genomföra en arbetsvärdering och lämna förslag.Skatteomläggningens förlorareDet var inte kvinnor med låga inkomster ellerensamföräldrar, mestadels kvinnor, somskatteomläggningens konstruktörer månade mest om.Höginkomsttagarna får sänkt statsskatt. Alla skall vara medoch betala detta i form av höjd moms och moms på fleravaror. De som inte tidigare betalt statsskatt, de flestakvinnor, blir förlorarna. Det som hör till livets nödtorftsåsom mat och boende blir betydligt dyrare. Endifferentiering av mervärdesskatten på mat och minskadskattebelastning på boendet är därför nödvändig.I samband med skatteomläggningen togsensamföräldrarnas skattereduktion bort. Det försämradeen redan tidigare bekymmersam ekonomisk situation förcirka 200 000 föräldrar. av allaensamföräldrar är kvinnor.Vi anser det helt oförsvarligt att på detta sätt försämraför en redan tidigare utsatt grupp föräldrar. Det drabbarockså deras barn. Samhället ger inte föräldrarna möjlighetatt ta sitt föräldraansvar, något som får konsekvenser förbarnen senare i livet. Därför måste ensamstående med barnkompenseras för den borttagna skattereduktionen.Sextimmarsdagen en nyckelHeltidsarbetande kvinnor med barn har ingen fritid.Enligt SCB har de 74 timmars arbetsvecka. Knappast någonannan grupp i samhället arbetar fler timmar per vecka.Jämförelser mellan kvinnors och mäns tid i såvällönearbete som det obetalda arbetet visar att kvinnor från16 års ålder alltid arbetar mer än män. Männen har tagit påsig en större del av hushållsarbetet och arbetet med barnenän tidigare. Mannens timmar i hemarbete påverkas mycketlitet av antalet timmar hustrun förvärvsarbetar. Det ärkvinnan som minskar sin fritid och sin arbetsinsats ihushållsarbetet för att få utrymme för mer förvärvsarbete.Då kvinnors disponibla tid är begränsad, minskarmöjligheterna att påverka både i arbetslivet och i samhälleti stort. Förutom att det ligger en oacceptabel orättvisa idetta är det naturligtvis till nackdel för samhället attkvinnors speciella kunskaper, erfarenheter och värderingarinte tas tillvara. Kvinnoarbetstiden, generellt sett, är per dag. Kvinnor väljer att förkorta sinarbetsdag på egen bekostnad för att deras och familjensvardag skall fungera. Detta leder till stora orättvisor mellankollektivet män och kollektivet kvinnor, som i yrkeslivetbl.a. leder till:ett begränsat yrkesval för kvinnorfåmöjligheter till befordranlåga lönerEn nyckel till rättvisa levnadsförhållanden mellankvinnor och män är förkortad arbetsdag för alla tillsextimmarsdag. Denna arbetsdag skall varanormalarbetstid. Den skall ligga till grund förtrygghetssystemet, precis som åttatimmarsdagen gör idag.Även med den förkortade arbetsdagen kommer detgivetvis , liksom det sker , att finnasmänniskor som yrkesarbetar längre tid.Enligt vår uppfattning finns inget motsatsförhållandemellan sextimmarsdag och en mer flexibel arbetstid. Dethandlar i stället om arbetsorganisation. tror viatt vi får både sextimmarsdag och flexibla arbetstider.Målet är att alla skall få möjlighet till en arbetstid på 30timmar , vilket ger utrymme för ennormalarbetstid per dag.Som ett led i införandet av den förkortade arbetstidenbör det ske försöksverksamhet med kortare arbetsdag förvårdpersonal och småbarnsföräldrar med bibehållen lön.ArbetsmiljöMånga kvinnor vårdar, står i affär, arbetar på kontoreller städar. Andra har monotona arbetsuppgifter inomindustrin. Det är arbeten som betraktas som både lätta ochrena. I verkligheten ger de arbetsskador som hör till desvåraste. De ger belastningsskador som ligger bakomhuvuddelen av såväl arbetssjukdomar somförtidspensioneringar.De sista tio åren har kvinnors sjukfrånvaro ökat med 50procent, männens . Arbetstidenslängd och förläggning har klara samband med människorsfysiska och psykiska hälsa, såväl enligt arbetstagarnas egenbedömning som enligt forskares mätningar.Varje dag förtidspensioneras över 50 personer enbart pågrund av smärta i muskler och leder. Kostnaderna för dettauppskattas till 50 miljarder per år.Belastningsskador är vanliga såväl i arbeten med tungalyft som i stillasittande monotona jobb. De drabbade harhittills haft svårt att göra sig hörda, men de syns desto meri statistiken. kommer larmrapporter om kraftigt ökadekostnader för sjukförsäkringen. Det är kvinnorssjukförsäkring som ökar mest. Sjukfrånvaron ökar blandkvinnor 1978 per år1988, dvs. medan motsvarande siffror för män är4 procent.Utslagningen från arbetsmarknaden är extremt hårdbland invandrarkvinnorna. finns en detaljerad statistiksom visar att invandrare är mer sjukskrivna än andra. Dettaförhållande måste uppmärksammas.När man talar om kvinnors arbetsskador ocharbetssjukdomar är det de typiska kvinnoyrkena inomoffentlig sektor man refererar till. Där finns mer än hälftenav alla kvinnor, och deras skador får därför oftarepresentera kvinnors arbetsskador i allmänhet.I dagens samhälle betonar vi vikten av att kvinnor måstesöka sig till de mer otraditionella eller mansdomineradeyrkena. Men i mansdominerade yrken riskerar de att fåännu fler sjukdomar och skador. Kvinnor har gått ut i ettarbetsliv som inte alls varit anpassat för dem. Verktyg ärexempelvis tillverkade för manshänder. ser vi symtomenav tunga lyft, ensidiga arbetsrörelser och psykisktansträngande jobb. har 30-åriga kvinnor arbetsskador.Ofta drabbas de av helt onödiga skador som beror på förhög arbetstakt och på att mycket i arbetslivet ärdimensionerat för män.Medan andra arbetsskador minskat harbelastningsskadorna ökat. Av dem som slås ut på grund avförslitningsskador är kvinnor. Om vi dessutomtar med i beräkningen att kvinnors tid i förvärvsarbetet ärkortare än männens, i genomsnitt , blirdet uppenbart att belastningsskadorna är ettkvinnoproblem.Arbetslivsfonderna har stora uppgifter vad beträffar attkomma tillrätta med arbetsskador. Genom i många fallmycket små förändringar av utformningen av arbetsplatserså kan man exempelvis undvika onödiga belastningar. Detär oerhört angeläget att insatser för kvinnor prioriteras iArbetslivsfondernas arbete.När det gäller det förebyggande arbetsmiljöarbetet hararbetarskyddsstyrelsen en viktig roll. Vi föreslår attsärskilda resurser bör sättas in för att förebygga de skadorsom enligt tillgänglig statistik mest drabbar kvinnor.Lagstiftningen bör ses överEn studie över ärenden som har överklagats tillFörsäkringsöverdomstolen visar att kvinnor med monotonaarbeten har svårt att få sina besvär godkända somarbetssjukdom. Detta tyder på att lagstiftningen inte ärtillräckligt klar då det gäller kvinnors arbetsskador.Vid hantering av vissa kemikalier och bildskärmsarbetekan det ibland föreligga misstankar om samband medfosterskador. Lagen om arbetsskadeförsäkring är då intetillämplig eftersom det ofödda barnet räknas som tredjeperson. Vi anser att lagen också borde omfatta barnet.Vi föreslår att i båda dessa fall bör lagen omarbetsskadeförsäkring LAF ses över.Allmän arbetslöshetsförsäkringMånga kvinnor drabbas hårt vid arbetslöshet. De saknarhelt, eller får litet ekonomiskt stöd. För att få ökad rättvisaföreslår vi att det införs en allmän arbetslöshetsförsäkring.Social trygghetEftersom nästan hälften av kvinnorna arbetar deltid ochdessutom har lägre lön, blir exempelvis sjukpenning,arbetslöshetsersättning och pension också lägre. Det ärenligt vår mening inte acceptabelt att i det socialatrygghetssystemet bygga in orättvisor som beror påarbetsmarknadens utseende och sociala förhållanden. Imångt och mycket är det ett arv från ett samhälle med andraattityder och värderingar till kvinnors arbete.Möjligheterna att uppnå mer likvärdiga socialatrygghetsvillkor mellan kvinnor och män förutsätter att desociala trygghetssystemen i större utsträckning utgår frångrundtrygghetsprincipen med möjlighet till individuellpåbyggnad av det sociala skyddet.GrundpensionAv landets 1,5 miljoner ålderspensionärer saknar 400000 pensionärer helt ATP-poäng. Flertalet av dessa ärkvinnor. Klyftan mellan olika pensionärsgrupper växer.Vi vill ge pensionärerna en höjd grundpension lika föralla upp till en viss nivå, ca . Det skulleersätta det lapptäcke av pensions- och bidragssystem somfinns . Med en sådan grundpension skulle nuvarandeorättvisor för kvinnor minska.Kvinnor flyttar till arbete och utbildningEn bra regionalpolitik skapar förutsättningar för arbete,service och goda kommunikationer såväl i stadsom på landsbygd. Påfrestningarna blir mindre påmänniskan och miljön.Under 1980-talet har alltfler unga kvinnor sökt sig tillutbildning och arbete i de större tätorterna. Det har varit tillnackdel både för storstäderna och för landsbygden.Undersökningar klargör att det finns stora skillnadermellan pojkars och flickors förutsättningar att leva, arbetaoch trivas på landsbygden. Pojkar trivs, har lättare att knytasociala kontakter, få stöd och uppmuntran att stanna kvar isin hembygd. De känner sig mer ekonomiskt oberoende ochfriare än flickorna.Flickorna däremot upplever att de måste lämnalandsbygden för att få ett arbete. Det är ont om utbildnings-och karriärmöjligheter. Detta kan medföra att de får dåligsjälvkänsla och förlorar sin identitet.För att inte unga kvinnor skall tvingas flytta frånlandsbygden krävs dels utbildning även på högre nivå, delsen breddad arbetsmarknad.Avancerad teknik måste komma hela landet till del.Dataoch kommunikationstekniken ger möjligheter attsprida kvalificerade arbetsuppgifter och skapa en mångfaldarbetstillfällen över hela landet.Kvinnors nyföretagande måste få ökad betydelse. Oftaär kvinnor inriktade på service- och konsultområden. Dettaär särskilt intressant med tanke på att många bedömareanser att den privata tjänstesektorn förväntas öka denärmaste decennierna.Utvecklingsfonderna måste aktivt initiera och stödjakvinnors företagande. Kvinnor som har, eller avser attstarta, serviceföretag måste få möjlighet att i störreutsträckning erhålla stöd genom utvecklingsfonderna. Föratt uppnå resultat måste pengar öronmärkas för detta stöd.Vi föreslår därför att av länsanslagensprojektmedel specialdestineras till projekt för kvinnor.Mer utrymme för kvinnors kreativitetI de stora kvinnoyrkena är möjligheterna att styra ochpåverka det egna arbetet små. Ett sätt att förändra är att gåöver till s.k. grupporganisation, där man skiftararbetsuppgifter. Självstyrande grupper, nätverk, ökadeutbildnings- och kompetenskrav måste komma att utmärkamorgondagens arbetsliv.Vikten av att kunna påverka sin egen arbetssituation blirallt större för allt fler. Både att få ett större inflytande överarbetets innehåll och att kunna påverka den egnaarbetstiden är betydelsefullt. Inom vård och hemtjänst därmånga kvinnor arbetar, är möjligheterna att påverka små.Bland de landstingsanställda saknar möjlighetatt påverka arbetstidens början.Erfarenheter från de försök som pågår med flexiblaarbetstider är mycket positiva. Intressant är också att detvisat sig ge bättre anpassning till enskilda patienters behov.Förutom att personalens trivsel och tillfredsställelse ökarpåverkas hela verksamheten gynnsamt.Det behövs ett nytt mer flexibelt tänkesätt inomarbetslivet. Mer utrymme för kreativitet ökarengagemanget och resultaten förbättras. Nya tekniskahjälpmedel, exempelvis mobiltelefoner förhemvårdspersonal, kan vara bra i detta förnyelsearbete.EG -- ur ett kvinnoperspektivEtt eventuellt svenskt medlemskap i är en av deviktigaste frågorna under detta århundrade. Vårt samhälleoch människornas levnadsförhållanden kommer att igrunden förändras.I dagsläget råder stor oklarhet om hur EG kommer attutvecklas. Innan vi vet vad vi skall ta ställning till ärdet svårt att ta ställning för eller emot ettmedlemskap.Vi behöver skaffa oss mer kunskap, tid till debatt ochmöjlighet att noggrant analysera alternativen. En kritiskgranskning är i detta fallet helt nödvändig. Svenska kvinnorhar rätt att få reda på vad som kan vänta dem innanför EG:smurar.Följande frågor bör särskilt belysas:Hur kommer ett eventuellt EG-medlemskap attpåverka;1. Demokrati- och självbestämmanderätt?2. Solidaritet med världens fattiga länder och folk?3. Rätten för kvinnor och män till förvärvsarbete, egenförsörjning samt social trygghet?För att få klarhet i dessa och andra för kvinnor viktigafrågor upprepar vi nu kravet på att en särskild arbetsgruppbör tillsättas som är helt inriktad på att bevakakonsekvenserna för kvinnor av EG-anpassning och etteventuellt medlemskap. Eftersom de andra 25 grupperna,vilka arbetar med frågor rörande våra framtida relationertill EG, nästan uteslutande består av män, bör en sådangrupp som vi förordar bestå av kvinnor.När slutlig ställning skall tas till vilken samverkansformSverige skall välja bör det ske genom en beslutandefolkomröstning.FöräldraskapDelad föräldraledighetI ett land som har den högsta andelen förvärvsarbetandebland småbarnsmammorna i hela världen, ,måste barnen bli även pappornas och arbetsgivarnasangelägenhet.Kvinnorna är en viktig resurs för arbetsmarknaden.Många kvinnor är högutbildade. Det innebär helt nyavillkor i yrkesliv och familjeliv för både kvinnor och män.För att kunna kombinera föräldraskap ochförvärvsarbete minskar kvinnor sin arbetstid när barnen ärsmå. Männen däremot ökar sin arbetstid. En skattereformsom ska förmå svenska folket att arbeta mera, kommer attförstärka den sneda arbetsfördelningen. Männen kommeratt arbeta ännu mer.Trots rätten till ledighet i samband med barns födelse ärpappornas totala andel av föräldraledigheten under 10procent. Visserligen har procentsatsen ökat något under detsenaste året men fortfarande sitter de gamla inställningarnakvar att det är mamman som skall vara hemma.Papporna behövs framför allt för sina barns skull. Denförsta nära relationen med barnet är mycket viktig för attgrundlägga en djupare och varaktig kontakt mellan förälderoch barn. Inte minst behöver pojkar en manlig förebild.En regel som anger att föräldrapenningen skall delasmellan föräldrarna underlättar för papporna att få närakontakt med sitt barn. Då reformen ska gälla alla papporblir det också lättare för mannen att få förståelse förpappaledigheten av arbetsgivare och arbetskamrater. Förensamföräldrar får undantag göras.Vi föreslår därför att en del av föräldrapenningen börvara personlig och direkt knuten till respektive förälder,utan att kunna överlåtas.FöräldrautbildningI ett urbaniserat samhälle som vårt lever generationernaåtskilda. Unga föräldrar går miste om kunskaper ocherfarenheter som tidigare förmedlats mellan generationer.Samhällsförändringen har också fört med sig att nya vanorträngt in i familjernas liv och vardag.År 1979 togs beslut om den föräldrautbildning som nupågår inom mödra- och barnhälsovården. Någonuppföljning för föräldrar med barn i högre åldrar har inteskett. Föräldrar behöver -- förutom hjälp med barns socialaoch psykiska utveckling -- även gedigna kunskaper omeffekterna av felaktiga sov-, motions- och kostvanor. Debör finna vägar till sundare livsföring för sina barn. Enutbyggd föräldrautbildning skulle stärka föräldrarna i derasföräldraroll.Förslag om utbyggd föräldrautbildning har under mångaår framförts i . Utskottet har vid upprepadetillfällen påtalat vikten av insatser när det gällerföräldrautbildningen men konstaterar uppgivet attregeringen ännu inte tagit något initiativ. Åren går och ingethänder. Det är en ynkedom att förhala denna för föräldraroch barn så viktiga fråga.Regeringen bör nu skyndsamt inför lägga framförslag om en utbyggd föräldrautbildning.BarnomsorgFör att kunna förena förvärvsarbete och föräldraskapkrävs att omsorgen om barnen kan ordnas på ett bra sätt.Många tvingas avstå yrkesarbete på grund av brist påbarnomsorgsplatser. Andra åter upplever otrygghet ochönskar att det skulle finnas en annan form förbarnomsorgen.En väl fungerande barnomsorg är en stortillgång. Det är också viktigt att samhället underlättar ochuppmuntrar till föräldrasamverkan och verksamheter i egenregi, gärna i kooperativ form. Med olika alternativa formerav barnomsorg har föräldrarna större möjligheter att kunnatillgodose sina barns behov. Vi betonar vikten av attvalfrihet måste finnas så att föräldrarna själva kan väljavilken form som passar bäst för just deras barn. Därför skallalla alternativ i barnomsorgen underlättas.VårdnadsbidragIdag står av förskolebarnen utanförsamhällets barnomsorg. Därmed får de inte del av de nästan20 miljarder kronor som barnomsorgen kostar.Föräldrar med små barn behöver förkorta sin arbetstid.I praktiken är det kvinnorna som arbetar deltid, igenomsnitt och går därmed miste ominkomster. Det behövs ett vårdnadsbidrag som utbetalas tilldess barnet börjar skolan, vilket bl.a. ger ekonomiskkompensation för en förkortad arbetstid.