ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub229 · 1991-01-25 00:00:00 — Skolan måste ge varje elev möjlighet att bli duktig pånånting. går många barn ut skolan och har lärt sig att deinte kan. Att kunna något ger en självkänsla som gör detlättare att lära hela livet. Det är så överklassens barn klaratsig, säger nye chef, uttalande instämmer vi till fullo med. Det ärdärför så betydelsefullt att de övervintradelanthushållsskolorna får chans att överleva.För 20 år sedan fanns det 40 lanthushållsskolor. ärde 14, om kanske helt borta. var detlantbruksdöttrar som sökte sig hit, men är detungdomar som kommer för att skaffa sig grunden till ettyrke eller just för sin egen skull.Det talas om att inordna denna utbildning i den treårigagymnasieskolan, konsumtionsutbildningen. Detta får inteske på bekostnad av dessa skolor. De som arbetat med dettahar blivit professionella och skolorna har den standard sombehövs eller kan komplettera den. Risken finns attlanthushållsskolorna läggs ner och att utbildningen igymnasiet får en sämre kvalitet. Det kan bli svårt att förenapraktik och teori av rumsliga skäl på skolenheten igymnasiet. Det bästa vore att samordna och samarbetamellan skolorna.Att möta morgondagens krav som konsument, kräverjust de kunskaper som dessa elever besitter. Ämnena i enhushållsskola handlar om ekonomi, hushållning och t o möverlevnad. De ger självtillit eftersom eleverna vet att dekan klara sig i de svåra situationer som vi aldrig vet när deinfaller. Dessutom ger hushållsskolorna kunskaper som intelängre är självklara, eftersom industrin har tagit över såmånga delprocesser av hushållens göromål. Här lär man sigplanera sin bostad, matsedel (med datorernas hjälp),deklarera, begripa familjelagar, hushålla både med pengaroch råvaror, städa rationellt och miljövänligt, väva, sy,lappa, laga, kompostera och mycket mera.Att denna utbildning lockar mest flickor får inte vara etthinder. Tvärtom -- man borde marknadsföra utbildningenför pojkar, precis som man gör för att få fler flickor itekniken. Enligt den nye skolchefens uttalande bör varjeelev få chansen att bli bra på något. Här finns chansen attklara av livets alla skeden, att lära sig hushållets ABC,vilket borde stärka både flickors och pojkars självkänsla.Denna kunskap har stor betydelse. Inte att förglömma påålderns höst, när det visar sig att om mannen blir änkling,så har han svårare att finna en mening med livet, mycketberoende på att han inte lärt sig sköta hushållet ochuppskatta det. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lanthushållsskolor.
mot · GE02Ub230 · 1991-01-25 00:00:00 — Kunskap om samspelet i naturen och den mänskligaaktivitetens påverkan på natur och miljö är en förutsättningför att hejda de accelererande miljöproblemen regionaltoch globalt. Den ökade miljömedvetenheten måsteåterspeglas i undervisningen från förskola till och medhögskola.Eftersom kunskap och förståelse av detta mycketkomplexa och omfattande ämnesområde är merlivsavgörande än vissa andra kunskapsområden, börgeografi återinföras som eget ämne på gymnasiet ochbiologi få en större andel i undervisningen. Dessa tvåämnen kan vara stommen i miljökunskap, somSveriges elever vill införa som obligatorium i skolan.Det viktigaste skälet till att geografin skall återkommasom självständigt ämne, det ingår nu i SO-blocket, pågymnasiet är för att belysa de för framtiden så viktigafrågorna om människan på jorden: hennes livsvillkor,överlevnadsproblem, resurs- och miljöfrågorna. Ämnet haren nyckelställning också genom att det förenarnaturvetenskapligt-biologiska aspekter medsamhällsvetenskapliga.Biologins andel på gymnasiet bör öka. disponerar tex naturvetenskapliga linjen tillsammans 24stadieveckotimmar, varav 10,5 fysik, 8,5 kemi och 5 biologi.Det vore t ex rimligt att införa lika mångastadieveckotimmar i ämnena fysik, kemi och biologi på denlinje som kommer att få en naturvetenskaplig inriktning.Framhållas bör dess särskilda experimentella ochundersökande karaktär -- att helt enkelt studera naturen inaturen, vilket har mycket låg status i skolvärlden.Utöver ovanstående förändring, som ökar basen förblivande experter inom ämnesområdet, bör miljökunskapvara obligatorisk på samtliga övriga ''linjer'' i årskurs 2 och3. Speciellt viktigt är att de med E- och T-inriktning,varifrån många av morgondagens beslutsfattare kommer,får en god insikt i det ömtåliga samspelet mellan mänskligaaktiviteter och en natur och miljö i balans.På S- och H-linjerna bör på samma sättämneskonstruktionen ändras/förstärkas i riktning mot mermiljö- och naturkunskap. De ämnen som bör minska pårespektive linje, bör ligga inom områden, som är av mindrelivsavgörande betydelse för mänskligheten.Dessa avvägningar bör överlämnas till den pågåendegymnasieutredningen. Intryck bör tas från ungdomensmiljöriksdag som i sitt miljömanifest skrev att''miljökunskap skall införas som ett eget och obligatorisktämne från förskola till och med högskolan''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återinföra geografi som egetämne på gymnasiet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mera biologi i gymnasieskolan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa miljökunskap fr.o.m.förskola t.o.m. högskola.
mot · GE02Ub231 · 1991-01-25 00:00:00 — De s.k. alternativrörelsernas folkhögskola Den kalla verklighet som uppenbarar sig med alltmer tydlighet ger en insikt om att människans och våromvärlds existentiella frågor måste upp högt på denpolitiska dagordningen. Med denna insikt framstår ocksåtydligt att det finns en ''kunskap'' som svårligen kanidentifieras eller mätas i kvantifierbara termer.Denna ''kunskap'' kommer till uttryck, tar ställning i ochanalyserar frågor som krig och fred, de globalamiljöfrågorna, den globala ojämlikheten, demokrati ochmänskliga rättigheter. Kunskapen'' kallas ibland försolidaritet. Vi vill på olika sätt understödja utvecklingen avdenna ''kunskap''.I dagarna har Stiftelsen bildats. Följande organisationer ingår nu istiftelsen:Svensk volontär samverkan (SVS)SvalornaUtbildning för biståndsverksamhet (UBV)Afrikagrupperna i (AGIS)()SvenskaFredskommitténKvinnor för fredMiljöförbundetDen nödvändiga skolan (DNS)Den resande skolan(DRS)De två sistnämnda organisationerna utgör tillsammans huvudmän för Färneboskolan.Stiftelsen har som uppgift att upprätta och driva enfolkhögskola tillsammans med Färneboskolan, en filial tillVästerbergs folkhögskola.Vi menar att stiftelsens intentioner ligger väl i samklangmed de bildningsbehov av övergripande natur viinledningsvis berört.Stiftelsens struktur och profilering på fredsfrågor, miljöoch solidaritet överensstämmer också enligt vår meningmed de behov av förnyelse inom folkhögskolan som bl.a.den parlamentariska folkhögskolekommittén yttrat sig om.Riksdagen bör enligt vår mening ge regeringen till kännaatt Stiftelsen skall fåupprätta en folkhögskola i samarbete med Färneboskolan iÖsterfärnebo i från och med 1 juli 1991.Vi utesluter i sammanhanget inte att resurser för dennafolkhögskola kan tas från de resurser som frigörs när Gävlefolkhögskola läggs ner . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en nyfolkhögskola.
mot · GE02Ub232 · 1991-01-25 00:00:00 — Vad vet svenskarna om vår urbefolkning samerna? Finnsdet läromedel om samer, samers kultur och samernashistoria i svenska skolor? Nej, det finns inte läromedel, ochsvenskar i allmänhet vet väldigt lite om samer.Om det skall finnas förutsättningar att förstå och kunnata hänsyn till varandras behov och förutsättningar så krävskunskap. Om den samiska kulturen skall kunna bevaras ochutvecklas så krävs att den görs synlig i samhällets totalakulturbild att den ges status bl.a. genom att undervisningom samerna sker i skolor.Jag föreslår att som inrättas från 1 juli 1991ges i uppdrag att utreda och ta fram läromedel om samer förskolväsendet. Jag föreslår också att riktlinjer omundervisning om urbefolkning, samerna, inarbetasi den kommande gemensamma läroplanen för skola ochbarnomsorg. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att ges iuppdrag att ta fram läromedel om samer för skolan,2. att hos regeringen begär att riktlinjer omundervisning om samer inarbetas i den kommandeläroplanen för skola och barnomsorg.
mot · GE02Ub233 · 1991-01-25 00:00:00 — I vårt moderna samhälle är ett av hälsoproblemen att virör oss för litet. Det är allmänt omvittnat att dagens unga --inte minst våra värnpliktiga -- har dålig kondition. Vi vetockså att många sjukdomar beror på fysisk inaktivitet, t.ex.belastningssjukdomar och fetma.Människokroppen är egentligen skapad för rörelse ochaktivitet.Det moderna samhället där bilen är var mans egendomoch där många arbeten är stillasittande -- t.ex.motionsskrivande! -- är fysisk aktivitet inte längre ennaturlig del av den dagliga livsföringen. Vi sitter helt enkeltför mycket. Detta gäller långt ner i åldrarna. Arbetet iskolan gör att eleverna sitter i sina bänkar ochfritidsintressena är inte sällan dataspel och liknande. Somvuxna sitter vi kanske framför TV-apparaten i stället för attta en promenad. Till jobbet åker vi bil eller medtunnelbana, tåg eller buss.Alla industriländer i västvärlden har obligatoriskidrottsundervisning i skolan p.g.a. att man har insettbetydelsen av denna undervisning för folkhälsan.Idrottsämnets uppgift är att ge eleverna fysisk aktivitet iskolan men en ännu större uppgift är det att få elevernaintresserade av att sköta sin kropp och sin hälsa samt skapaett livslångt intresse för fysisk aktivitet. Detta är inte minstviktigt med tanke på den rådande debatten om sjukvårdenskostnader.Det är med denna bakgrund med viss bestörtning mannoterar att tycks vara i färd medatt ''ta bort'' idrottsämnet som obligatoriskt ämne igymnasieskolan. Om idrottsämnet görs om till ett frivilligtämne så finns det en uppenbar risk för att människorsgrundkondition blir för dålig och att antalet arbets- ochförslitningsskador kommer att öka. Detta äranmärkningsvärt eftersom inte minst regeringen talarmycket om vikten av att förbättra arbetsmiljöerna ochförhindra uppkomsten av arbetsskador. En sådan åtgärdstår inte heller i samklang med de strävanden man har påarbetsplatserna att erbjuda t.ex. pausgymnastik och fysiskträning av olika slag. Idrott och rörelseaktiviteter betraktasallmänt som en viktig faktor för att förbättra folkhälsan.Jag anser att idrottsämnet har en alltför stor betydelseför folkhälsan för att ämnet skulle göras frivilligt igymnasieskolan. Ämnet bör även fortsättningsvis varaobligatoriskt för samtligaelever. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att idrottsämnet även ifortsättningen bör vara ett obligatoriskt ämne igymnasieskolan.
mot · GE02Ub235 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är den första hela , GustavVasas bibel, trycktes på svenska. Jubileet firas runt om ilandet i kyrkor och församlingar, på skolor och på bibliotekoch i radio och tidningar. ochSvenska ekumeniska nämnden är huvudansvariga förjubileet som i första hand skall ha en lokal förankring.Målsättningen har formulerats i tre satser:Att fåbibeln lästAtt få förståddAtt få spriddI det sammanhanget kan konstateras att det storanordiska projektet med den ryska jubileumsbibeln äravslutat och som ett nytt projekt har antagits att få ut enhalv miljon barnbiblar till därreligionsundervisning nu äntligen blivit tillåten.Men hur står det till i vårt eget land? Forskare frånGöteborg har visat på att av barnen påmellanstadiet inte får någon som helst undervisning ireligion och samhällskunskap. är visserligen spridd ivårt land men den är förhållandevis litet läst. Den ungagenerationen ställer sig ofta främmande för talesätt ochliknelser från som används i dagligt språk. Hela vårkultur vilar på humanism och kristendom och konst ochlitteratur är ofta svår att förstå om man saknar kunskap omdenna grund.Läroböckerna i religionskunskap förutsätter inte attbibeln skall finnas som bredvidläsningsbok.Klassuppsättningar av torde vara sällsynta ochlärarutbildningen ger inte utrymme för bibelkunskap.Bibeln måste utgöra ett viktigt läromedel i dagens skola.Skolministern aviserar i årets budgetproposition nyaläroplaner som skall vara konkreta och utgöra direkthandledning för lärare. Det är angeläget att iundervisningen om kristendom bibelkunskap utgör enväsentlig del. Varje barn måste redan i mellanstadietkomma i kontakt med , vilket förutsätter att bibelnockså finns i skolan. Många barn påbörjar sinkonfirmationsläsning efter mellanstadiet och det borde dåvara självklart att de barn som inte i hemmet kommit ikontakt med har haft denna möjlighet i skolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att stärka bibelnsställning i skola och religionsundervisning.
mot · GE02Ub236 · 1991-01-25 00:00:00 — Skolinformation om arbetslivet m.m. Att ge våra barn och ungdomar en bred kunskap och engod grund att stå på när de kommer ut i arbetslivet är en avde viktigaste uppgifterna som vi vuxna har. Dagens skolager våra barn en god utbildning och vi har ett uppväxandesläkte som är duktigt och självständigt.Det finns dock en punkt i utbildningen där det finnsmycket övrigt att önska och det gäller utbildning omarbetslivet och dess lagar och avtal.På en del håll är skolorna inte intresserade av attanvända sig av den kunskap som fackföreningsrörelsenerbjuder, utan menar att skolan själv klarar av den fackligainformationen, utan inblandning från den fackliga rörelsen.Givetvis kan ingen bättre informera om fackliga frågor änden som själv arbetar fackligt. Det förefaller litekonstigt att vissa skolor tackar nej närfackföreningsrörelsen erbjuder sina tjänster.Det är mycket viktigt för ungdomarna att de får reda påvad som väntar dem när de kommer ut i arbetslivet efteravslutad skolgång. Arbetslivet skiljer sig mycket från denvärld som ungdomarna är vana vid från skolan och att varavälinformerad och väl förberedd för vad som väntar iframtiden gör att steget ut i arbetslivet blir lättare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att de fackligaorganisationerna ges möjlighet att komma in på skolornaoch informera om arbetslivet och dess lagar och avtal.
mot · GE02Ub237 · 1991-01-25 00:00:00 — Drogförebyggande verksamhet i det nya Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So237 hemställsatt beslutar ge regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda insatser för ettdrogförebyggande arbete i det nya .
mot · GE02Ub238 · 1991-01-25 00:00:00 — Kost och motion i skolan Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So428 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kost och motion, särskilt iskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hälsofostran som ettobligatoriskt moment i skolans undervisning.
mot · GE02Ub239 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A727 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av de svenskaläroböckerna med avseende på islam och muslimer.
mot · GE02Ub240 · 1991-01-25 00:00:00 — Kulturmiljökunskap i lantbruksutbildningen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr230 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturmiljökunskap i såvälallmän lantbruksutbildning som utbildning för yrken inombyggnadssektorn.
mot · GE02Ub243 · 1991-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition har en ändring avstatsbidragsreglerna för hemspråksundervisningenaviserats.Statsrådet förutsätter att kommunerna tillsammans medberörda elever, vårdnadshavare och lärare gör allt för att såmånga elever som möjligt får den undervisning de behöver.Vidare föreslås detta ske genom att undervisningen bedrivsi större grupper utanför timplanebunden tid, vilket redan i1985 års riksdagsbeslut framhölls som önskvärt.Inom skolor tog man fasta påmöjligheterna som då gavs att förlägga hemspråket utanförtimplanebunden tid. Emellertid har det visat sig vara svårtatt realisera detta. Den icke timplanebundna tiden har heltenkelt inte räckt till för att tillmötesgå det totalaundervisningsbehovet. Elever har ställts i mycket svåravalsituationer. Många invandrarelever med behov av såvälordinarie undervisning som av att utveckla sitt hemspråkhar tvingats göra ett olyckligt val.Invandrarelever som önskar, och är berättigade till,hemspråksundervisning måste givetvis kunna erbjudasdetta utan att för den skull tvingas avstå från ordinarieundervisning. För att detta skall underlättas måsteundervisning i hemspråket kunna erbjudas också pålördagar.Hemspråksundervisning skulle dessutom geförutsättningar för samverkanslösningar mellan kommunerså att även elever med ytterst udda hemspråk kan erbjudasdenna viktiga undervisning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring avgrundskoleförordningen så att hemspråksundervisningockså kan erbjudas .
mot · GE02Ub244 · 1991-01-25 00:00:00 — Konsekvenser av den flexibla skolstarten Regeringens förslag om en flexibel skolstart är bra. Detger barn och föräldrar möjligheter att, i samråd medförskola och skola, ta hänsyn till att barnens mognadsgradär mycket olika i den åldern och att barns intresse för attbörja skolan ofta är stort.Det är dessutom en möjlighet att ännu mer ökasamverkan mellan skolan och förskolan för att göraövergången så bra som möjligt. Det regeringen skriver omvikten av att skolan tillägnar sig den kompetens somförskoleutbildade har för att genomförandet avreformen skall bli bra.Det är dock vikigt att redan nu uppmärksamma dekonsekvenser som reformen kommer att få på helaskolväsendet, inte minst på högstadet, som med sinnuvarande organisation ofta upplevs som splittrat ochanonymt av elever och föräldrar. Även högstadet får medden flexibla skolstarten yngre elever. Detställer krav på anpassning och förändring också där för attmotsvara de mål och en elevanpassad utbildning som bådeläroplan och inte minst budgetpropositionen talar om.Det dröjer innan de första ''flexarna'' kommer tillhögstadiet. Vi anser att skall utnyttjas för att nogaförbereda de yngre elevernas inträde i högstadiet och görade förändringar som är nödvändiga. Vi anser dessutom atten reformverksamhet som minskar splittringen ochanonymiteten skulle vara till stor nytta också för dagenselever. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förändringar påhögstadiet för att möta behoven hos de elevkullar som omnågra år kommer att innehålla en större spridning i åldermellan eleverna i en årskurs.
mot · GE02Ub245 · 1991-01-25 00:00:00 — Det här är ett par citat ur läroplanen för grundskolansavsnitt med Mål och riktlinjer. I dem, och på många andraställen i Lgr80, understryks skolans viktiga roll när detgäller demokratifostran och övning i demokrati.Det finns så gott som total uppslutning bakomläroplanen i det här avseendet. eller aldrig hörsnågon kritik mot att skolan skall ställa sig på demokratinssida och aktivt lära ut demokratins tanke och demokratinsom arbetsmetod. Och ändå kan man inte säga att vi har endemokratisk skola.Skolöverstyrelsen (SÖ) gjorde enundersökning som tyder på att de allra yngsta eleverna harganska bra möjligheter att påverka sitt arbete. De kansjälva bestämma arbetstakt och får i stor utsträckning denhjälp de behöver för det. De kan också hyggligt påverkaarbetsmetoder och stoffurval. Eleverna får därmed ocksåmöjligheter att ta ett stort personligt ansvar för sitt arbete.Man skulle kunna tro att dessa demokratiska rättigheterskulle öka när eleverna blir äldre. Så är det inte. Det ärtvärtom så att påverkansmöjligheterna och det egnaansvaret minskar på mellanstadiet. På högstadiet är detsämst i hela grundskolan.SÖs undersökning visade också att bara omkring hälftenav skolorna i någon mån uppfyllde lagens regel om attklassråd skall hållas. Det är ett trist resultat och det blir intebättre av att man varit generös i sin bedömning av vad ettklassråd är.De här exemplen visar att det är angeläget att ytterligareintensifiera utvecklingen av demokratiska arbetsmetoderoch därmed också stärka skolans roll somdemokratifostrare.Vi behöver veta mer om hur det verkligen ser ut. SÖsundersökning är dels inte heltäckande, dels några årgammal. Det är en angelägen uppgift att i en kommandeutvärdering av skolans arbete också fortlöpande se på vadsom händer när det gäller elevdemokrati.Skolans personal behöver mer kunskaper om hur manarbetar demokratiskt. Det är en angelägen uppgift och börfinnas med i både den grundläggande lärarutbildningen ochfortbildningen.Eleverna måste tillförsäkras rätt att få kunskaper ombåde sitt ansvar och sina rättigheter som de formuleras iläroplanerna och få aktivt tillämpa demokratinsarbetsmetoder i sitt dagliga arbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en demokratisk skola.
mot · GE02Ub246 · 1991-01-25 00:00:00 — Den tekniska utvecklingen har tillsammans med ökadkunskap om hur distansundervisning kan bedrivas skapatnya förutsättningar för att göra utbildning tillgänglig i helalandet.Regeringen aviserar i budgetproposition att den avseratt senare återkomma till med ett förslag rörandeen gemensam strategi för återkommande utbildning genomatt knyta samman gymnasieskola och vuxenutbildning.Frågan om utnyttjande av media i den högreutbildningen behandlades av utbildningsutskottet underhösten 1990. Utskottet konstaterade att utbudet avdistansundervisning är omfattande och att så gott somsamtliga högskoleenheter erbjuder någon utbildning idenna form. Utskottet drog slutsatsen att samverkan böröka mellan högskoleenheterna inbördes och mellan dessaoch utbildningsradion samt uttalade sin optimism vad gälleren samverkan på frivillig grund.Vi vill för vår del framhålla att all utbildning oavsettorganisationsform skall hålla en hög kvalitet. Önskemåletom ökad tillgänglighet kan givetvis tillgodoses genom enutvecklad distansundervisning.Karakterisktiskt för sådan verksamhet är att den i enmening är extremt decentraliserad. Den som svarar förverksamheten behöver emellertid inte vara lokaliserad enstill samma region som de studerande man vänder sig till.Det viktiga är att man besitter en verkligt hög kompetens ide discipliner som ingår i utbudet.Vi vill således framhålla det angelägna i att utnyttjabästa tänkbara kompetens för att utveckla såväl materialsom metoder för distansundervisning.Den tekniska utvecklingen har öppnat och öppnar nyaformer för kommunikation: persondatorer kopplas inätverk, disketter, bildskivor, video etc. Någon klarhet omTele-X-satelliten kommer att användas i dessa sammanhanghar inte vunnits. Vidare har , och då framförallt utbildningsradion, betydande kunskaper och resurserför distansundervisning.Enligt vår mening är det nu lämpligt att studeramöjligheterna till en ökad samordning för att undvikadubbelarbete och för att engagera dem som har den bästakompetensen och förutsättningarna i övrigt för att bedrivaen framgångsrik verksamhet.Vi föreslår därför att en parlamentarisk beredningtillsätts med uppgift att lägga förslag i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk beredning avfrågor om distansundervisningen.