ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A706 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätten till ledighet för vård av barn Småbarnsföräldrar har rätt tilltjänstledighet från sina anställningar till dess att barnet haruppnått en ålder av . Det är viktigt attsmåbarnsföräldrar, både kvinnor och män, kan kombineraförvärvsarbetet med ansvaret för barn. Många föräldraranser dock att barn bör vårdas ihemmet. Då rätten till tjänstledighet är av stor betydelse förbåde föräldrar och barn anser vi att den bör utvidgas attgälla till dess barnet är tre år.För att motverka att den, som varit hemma förvård av barn drabbas av försämrade villkor i arbetslivet, ärdet också viktigt att barnavårdande tid beaktas vidmeritvärdering.Enligt vår mening bör också rätten för föräldrar attförkorta sin arbetstid utsträckas till att gälla till dess barnenfyllt . har förälder rätt att förkorta arbetstiden tilltre fjärdedelar av normal arbetstid fram till dess barnetfyller eller till den senare tidpunkt då barnet haravslutat sitt första skolår.Då tillgången på fritidshemsplatser varierar mycket ochberoende på detta också upp till vilken ålder barnen kan fåvistas där, är det inte ovanligt att 10 -- 11-åringar är helt utantillsyn en stor del av dagen. För både barn och föräldrarinnebär detta en mycket otrygg tillvaro. Alla barn är hellerinte mogna att klara sig själva före ochefter skoldagen.Rätten att förkorta arbetstiden fram till dess barnet är finns redan, genom kollektivavtal för statligt anställda.Enligt vår mening är det motiverat att utvidga denna rätt tillatt gälla alla föräldrar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att utvidga rätten till hel ledighetför vård av barn till dess att barnet fyllt ,2. att beslutar att rätten att förkorta sinarbetstid fram till dess barnet är utvidgas till att gällaalla föräldrar.
mot · GE02A707 · 1991-01-25 00:00:00 — att beslutar att 15 § lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda får följandelydelse:En arbetsgivare eller en arbetstagarorganisation sombryter mot denna lag, arbetsgivarorganisation genom attförhindra de anställda sin rätt till styrelserepresentation,skall betala ersättning för den skada som uppkommer.Skadeståndet kan avse både ersättning för den förlust somuppkommer och ersättning för den kränkning somlagbrottet innebär. Om det är skäligt kan skadeståndetsättas ned eller bortfalla helt.En arbetstagarorganisation kan dock inte med stöd avdenna lag kräva skadestånd av annanarbetstagarorganisation.,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av de arbetsrättsligaskadestånden,12. att hos regeringen begär förslag omförändring av 60§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ienlighet med vad i motionen anförts,13. att hos regeringen begär en översyn avstudieledighetslagen och förtroendemannalagen i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GE02A708 · 1991-01-25 00:00:00 — Semesterersättning vid ofrivillig arbetslöshet Enligt nu gällande semesterlag kan semester intjänas vidviss s.k. privilegierad frånvaro. Detta gäller främstsjukdom, arbetsskada och föräldraledighet.En typ av frånvaro som icke blev semestergrundandeenligt lagstiftningen är arbetslöshet. Det måste ansesotillfredsställande att de som ofrivilligt drabbats avarbetslöshet avstängs från rätten till semesterersättning ochdärmed till möjligheten att få den rekreation och detmiljöbyte som semestern innebär. Därför bör det övervägasatt ändra lagstiftningen så att också arbetslöshet kan blisemestergrundande.I motioner till , /88:A709, har vikrävt att semesterkommitté skulle få tilläggsdirektivom att utreda frågan om semesterersättning till den somofrivilligt drabbas av arbetslöshet. harnu avslutat sitt arbete utan att föreslå några lösningar på detproblem som vi här aktualiserat. Man kommer fram till attfrågan om ekonomiska konsekvenser av arbetslöshet iförsta hand bör behandlas inom arbetslöshetsförsäkringensram. En angelägen reform hotas därmed bli onödigtfördröjd. Det är i högsta grad otillfredsställande. har i ett avgivet betänkande (SOU1987:56) inte heller föreslagit några åtgärder som särskiltgäller semester.Enligt vår mening bör semesterlagen ändras så attofrivillig arbetslöshet blir semestergrundande. Vid enlösning av finansieringsfrågorna finner vi det lämpligt attinrätta en riskfond för ändamålet. En sådan föreslogs av1974 års semesterkommitté. Det utesluter naturligtvis inteatt även andra finansieringssätt kan övervägas. I Danmarkhar man löst problemet så att medlem i arbetslöshetskassasom inte tjänat in full rätt till semester kan erhållasemesterdagpenning för resterande dagar.Frågan om semesterersättning vid ofrivillig arbetslöshetär, som vi ser det, en angelägen rättvisereform och böromedelbart bli föremål för utredning och bringas till sinlösning möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående semesterersättning vidofrivillig arbetslöshet.
mot · GE02A709 · 1991-01-25 00:00:00 — Fackets roll vid arbetsmarknadspolitiska åtgärder Arbetsmarknadspolitiken präglas alltmer av ensträvan att nedbringa arbetslöshetstiderna för dearbetssökande. Denna inriktning är viktig. Få situationerkan vara så förödande för en människa som arbetslöshetoch då särskilt om arbetslösheten blir långvarig.Arbetslöshet behöver emellertid nödvändigtvis intealltid vara detsamma som att man helt saknar arbete. En alltstörre del av de arbetslösa utgörs av deltidsmarkerade.Detta är särskilt påtagligt inom servicenäringarna, därockså andelen arbetslösa i a-kassorna överstigergenomsnittet för samtliga arbetslösa. Handeln kan tjänasom ett exempel på en bransch i denna situation.Serviceverksamhet bedrivs ofta i små företag.Strävanden att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder gearbetslösa arbete kan ibland medföra att anställda, som i etttidigare skede fått neddragen arbetstid, vid en utökning avarbetstiden i företaget ej får sin borttagna tid åter, utandenna tid går i stället åt för att skapa ettsysselsättningstillfälle i form av arbetsmarknadspolitiskåtgärd.Följden blir att samhället får betala delsarbetslöshetsunderstöd till den anställde med reducerad tid,dels en stor del av lönen för det arbete som den temporärtanställde utför på de timmar den deltidsmarkerade oönskatmistat. Den här beskrivna situationen har sin grund i enintressekonflikt mellan två grupper arbetslösa, en typ avkonflikt som dock går att lösa.För att de arbetsmarknadspolitiska stöden skall bli såeffektiva som möjligt måste naturligtvis dessa kunna sättasin mycket snabbt. Men ur effektivitetssynpunkt är det minstlika viktigt att stöden sätts in på rätt sätt. För att tillgodosekravet på effektivitet är det därför viktigt att utnyttja denerfarenhet och kunskap som finns hos de fackligaorganisationerna.Enligt vår mening bör yttrande från berörda fackligaorganisationer fordras för att en ansökan omberedskapsarbete, rekryteringsstöd skall behandlas. Dettabör kunna administreras så att inte snabbheten i insatsernaför ett eventuellt arbetsmarknadsstöd går förlorad.Arbetsgivarens informationsplikt enligtmedbestämmandelagen löser inte de problem som berörs idenna motion.Att förankra de arbetsmarknadspolitiska stöden hos defackliga organisationerna är, som vi ser det, en naturligåtgärd för att öka effektiviteten i insatserna. Ett system medyttrande från facket för att en ansökan omberedskapsarbete, rekryteringsstöd etc. skall behandlas harfunnits tidigare. Det fungerade väl. Vi finner därför ettåterinförande av ett sådant system som synnerligenvälbetänkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fackets roll vid beslut omarbetsmarknadspolitiska åtgärder.
mot · GE02A710 · 1991-01-25 00:00:00 — Ingen ifrågasätter den självklara rätten att frittorganisera sig på arbetsmarknaden.Denna rätt är skyddad i grundlagen och förarbetsmarknaden också infogad i 7 §medbestämmandelagen. Enligt denna paragraf ges ''rätt förarbetsgivare och arbetstagare att tillhöra arbetsgivare- ellerarbetstagareorganisation att utnyttja medlemskapet ochverka för organisationen eller för att sådan bildas''.Någon motsvarande rätt att stå utanför enarbetsmarknadsorganisation finns inte inskriven i lag trotsatt en sådan rätt i en demokratisk stat bör vara likasjälvklar.Frågan om ett skydd också för den negativaföreningsrätten behandlades av nya arbetsrättskommitténsom trots arbete inte kom fram till att en negativföreningsrätt skulle införas. Kommittén drog slutsatsen atten sådan lag som skulle utsträckas att omfatta ävenarbetssökande, i sak blir en fråga om man skall lagstifta mots.k. organisationsklausuler, dvs. förbehåll i kollektivavtalom att en arbetsgivare åtar sig att endast anställa arbetskraftsom tillhör en viss organisation.Så kan naturligtvis bli fallet. Vi menar emellertid att denenskildes rätt att fritt välja om vederbörande vill ansluta sigtill en ideell organisation eller ej måste överordnasarbetsmarknadens parters möjligheter att utestängaarbetsgivare/arbetstagare från att erhålla arbete enbart pågrund av att vederbörande inte är medlem i enavtalsslutande organisation.Behovet av en negativ föreningsrätt har tidigareillustrerats med att en av de största organisationerna påarbetsmarknaden, , tillämpar ettsystem som i princip omöjliggör medlems utträde. Behovetav en negativ föreningsrätt har därtill förstärkts genomnågra fackliga organisationers försök och beslut att tecknakollektiva försäkringar för samtliga medlemmar utanför detkollektivavtalsreglerade området.Visserligen har LO fattat beslut med innebörden atträtten till utträde i fortsättningen skall vara ovillkorlig.Genom bristfällig lagstiftning är det emellertid fortfarandemöjligt att vägra medlem i facklig organisation utträde.Något intresse från arbetsmarknadens parter att lösa dessaproblem torde inte heller finnas utan det enda skyddet förden enskilde individen är att lagstifta om införandet av ennegativ föreningsrätt. Frågan om den negativaföreningsrätten är emellertid inte unik för utanengagerar arbetstagare i hela . För EG-staternas delkommer den med största sannolikhet att få sin lösning iEG:s aviserade sociala stadga, Social Charter. I stadgans11:e paragraf föreslås allas rätt att tillhöra en fackföreningeller att inte göra det garanterad.Någon ny utredning för att bereda frågan behöver intetillsättas för att utreda denna självklara rätt att i endemokratisk stat stå utanför en förening.Det bör därför ankomma på regeringen att utarbeta ettförslag till negativ föreningsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen anhåller om förslag tilllagstadgad negativ föreningsrätt.
mot · GE02A711 · 1991-01-25 00:00:00 — Blockad av företag utan fackligt anställda Arbetsmarknaden består av såväl organiserade somoorganiserade arbetsgivare och arbetstagare. Bland landetsföretag har en majoritet valt att vara utan avtal medan enminoritet av företrädesvis litet större företag valt att erhållaavtalsservice och annan hjälp från enarbetsgivarorganisation.På arbetstagarsidan är en stor majoritet med i någonfacklig organisation medan cirka en halv miljon anställdavalt att stå utanför en facklig organisation. Till skydd förrätten att organisera sig finns bland annat bestämmelser i 7§ MBL. Däremot finns inget skydd för vare sig arbetsgivareeller arbetstagare ifall båda parter av någon anledning intevill organisera sig. Genom bland annat denna blotta ilagstiftningen har de fackliga organisationerna givitsmöjlighet att vidta stridsåtgärder gentemot företag för attåstadkomma ett kollektivavtal eller s.k. separatavtal.Stridsåtgärden för att åstadkomma ett avtal kannaturligtvis vara befogad för att uppnå ett avtal på enarbetsplats där vederbörande fackliga organisation harmedlemmar men följden kan också bli att en arbetsgivaremot de anställdas vilja tvingas skriva på ett avtal med enfacklig organisation som de anställda inte vill låta sigrepresenteras av. Detta är speciellt stötande i mindreföretag med endast familjemedlemmar som anställda.Frågan om vem som skall representera anställda sominte vill vara med i facklig organisation har ett nära sambandmed den negativa föreningsrätten. En fråga som inom EGser ut att få sin lösning genom ett införande av en negativföreningsrätt i EG:s medlemsstater.Möjlighet att blockera företag som ej har organiseradarbetskraft har också utnyttjats i syfte att förhindrauppkomsten av naturliga kompanjonföretag samt att som imålarförbundets fall skaffa pengar till den fackligaorganisationen.I en rättsstat måste det vara upp till den enskilde att självbestämma om vederbörande vill låta sig representeras av enorganisation. Det kan inte betraktas som rättmätigt att vissaorganisationer, i detta fall arbetsmarknadsorganisationer,skall kunna förhindra verksamhet på arbetsplatser där deinte har en enda medlem för att uppnå ett avtal som sägeratt vederbörande fackliga organisation skall representeraarbetstagarna. Att uppdra åt arbetsmarknadens parter attlösa dessa frågor är att springa ifrån sitt ansvar. Dessa är iprincip jäviga då de är föga intresserade av att få fråganreglerad eftersom dess nuvarande situation kan tillföradessa organisationer både medlemmar och ekonomiskamedel. Det bör därför införas ett förbud mot blockad avföretag där det inte finns någon fackligt ansluten anställd fördess vägran att teckna avtal separat eller viaarbetsgivarorganisation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till förbud motblockad av företag utan fackligt ansluten för dess vägran attteckna avtal separat eller via arbetsgivarorganisation.
mot · GE02A712 · 1991-01-25 00:00:00 — de gröna har tidigare motionerat om fackligförtroendemans rätt att arbeta förutom med miljön iarbetslokalerna även med den yttre miljön (1989/90:A746).Detta är naturligtvis viktigt eftersom gränserna dememellan är flytande och de båda miljöerna starkt påverkarvarandra. Majoriteten i arbetsmarknadsutskottet ansåg attden rätten ytterst bör kunna prövas i domstol och avslogförslaget. Det beslutet skapar emellertid en svårighet. Fåeller inga fackliga organisationer rekommenderar sinaavdelningar eller klubbar att utse ombud för den yttremiljön. De är troligen osäkra på om det rimmar med lagen.Av denna anledning kan inte detta problem lösas så somutskottet föreslår. bör därför ge besked till defackliga organisationerna att de utan att bryta motförtroendemannalagens 1§ kan utse ombud för den yttremiljön. Med denna lösning finns inte behov av vare siglagändring eller domstolsprövning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attde fackliga organisationerna har rätt att utse ombud för denyttre miljön.
mot · GE02A713 · 1991-01-25 00:00:00 — De fackliga organisationerna har enligt 34 § imedbestämmandelagen angående arbetsskyldighet rätt attlägga tolkningsföreträde. Denna rätt bör kompletteras medett förbud för arbetsgivaren att utestänga arbetstagaren frånvettiga arbetsuppgifter. Inom företag och myndigheter finnsmånga tysta och nedtystade fall -- människor som i åratalsuttit på sin arbetsplats utan att få sig förelagt vettigaarbetsuppgifter. Den fackliga organisationen har av olikaanledningar inte orkat eller kunnat driva frågan kraftfullt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lag omändring av medbestämmandelagen på sätt som anförts imotionen.
mot · GE02A714 · 1991-01-25 00:00:00 — Flera rapporter visar att det är de LO-anslutna ochlågavlönade som inte har möjlighet till semesterresor ellerandra semesteraktiviteter. Denna orättvisa har ökat i taktmed att de kommersiella krafterna ökat sitt inflytande överturismen.Många förslag har framlagts inom arbetarrörelsen för atti solidaritetens och jämlikhetens anda förbättralåginkomstagarnas möjligheter till en meningsfull semester.För att komma tillrätta med dessa problem för de LO-anslutna och lågavlönade föreslår att ensemesterlönefond skapas. En sådan fond skulle inte baraförbättra de lågavlönades ekonomiska möjligheter tillsemester, utan även kunna spela en roll som förvaltare avfolkliga semesteralternativ, som alternativ till detkommersiella utbudet av rekreationsmöjligheter.När semesterlagen ändrades 1977 blevsemesterlönefonden en av de frågor som skulle utredasytterligare. Under de borgerliga regeringsåren ladesutredningen om en semesterlönefond ned. Närsocialdemokraterna återkom i regeringsställning beslutaderiksdagen på ett socialdemokratiskt motionsinitiativ att detnedlagda utredningsarbetet om semesterfrågorna skulleåterupptas. På den socialdemokratiska regeringens förslaghösten 1984 beslöt emellertid att en utredning omen semesterlönefond inte skulle komma till stånd.Nu hänvisar man från arbetsmarknadsutskottets sida tillsemesterkommitténs betänkande i viket bl.a. frågan om ensemesterlönefond diskuteras och till beredningsarbetetinom regeringskansliet.Frågan är då hur länge man skall behöva vänta innanbesked kommer?Införande av en semesterlönefond är ett viktigt inslag ijämlikhetspolitiken. Möjligheter till meningsfull fritid ochrekreation är en viktig rättvisefråga för vanliga löntagare,men innebär också en investering av samhället för attmotverka utslagning. Därför bör frågan om ensemesterlönefond utredas av regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter ensnabbutredning med uppgift att inrätta en allmänsemesterlönefond.
mot · GE02A715 · 1991-01-25 00:00:00 — Ledighet vid utvecklingsstörda ungdomars sjukdom växer de flesta utvecklingsstörda ungdomar upp isitt föräldrahem. Även mycket gravt utvecklingsstördaungdomar kan tack vare integrerad skolverksamhet,handikappersättning, avbytarservice m.m. uppleva ettfamiljeliv.De gravt utvecklingsstörda ungdomarna har ett stortbehov av hjälp från föräldrar och andra närafamiljemedlemmar. Det är dessa som kan tolkaungdomarnas signaler så att missförstånd ikommunikationen undviks. När förmåga till tal- ochteckenspråk saknas gäller det att kunna tolka kroppsspråketrätt. Vid sjukdom är situationen extra känslig. Då behöverde gravt utvecklingsstörda ungdomarna sina närmaste somstöd.Idag är oftast båda föräldrarna yrkesarbetande. Om denutvecklingsstörda familjemedlemmen är harföräldrarna oftast rätt till tillfällig föräldrapenning vidsjukdom. Då en gravt utvecklingsstörd ungdom över 16 årblir sjuk måste föräldrarna använda semesterdagar ellerbegära tjänstledighet för att stötta sitt barn. Det är mångagånger besvärande att behöva ''be'' om ledighet för atthjälpa sitt barn.Utvecklingsstörda ungdomar går i regel i skolan till dessatt de är . bör föräldrarna få möjlighettill ledighet för att kunna stödja sina barn vid sjukdom.Laglig rätt till ledighet bör i dessa fall vara en självklarhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om laglig rätt till ledighet förföräldrar vid utvecklingsstörda ungdomars sjukdom.
mot · GE02A717 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetstiden för småbarnsföräldrar, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So226 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attkortare arbetstid införs, i första hand för småbarnsföräldrar,med 20--30 timmars arbetsvecka, för att ge barnen derasrätt till att umgås med sina föräldrar.
mot · GE02A719 · 1991-01-25 00:00:00 — En kvart om dagenTrender i arbetslivetNär det gäller insatser i arbetslivet intar efterIsland en tätplats i . Av alla finns83 % i arbetskraften. Med sina per årjobbade svensken i genomsnitt mer änholländaren eller belgaren. Det är inte lätt att avgöravarifrån myten kommit att svensken arbetar för lite.Sanningen är den motsatta.Parallellt med den utökade insatsen i arbetslivet harutarmningen av familjelivet fortskridit. Många familjersamlas inte längre runt en gemensam måltid, många barnkommer hem från skolan till ett tomt hem, många föräldrarsliter hårt för att både fylla sitt heltidsarbete och sin viktigauppgift som mor och far till barn som behöver omvårdnad,kärlek och framför allt tid.Förkortning av arbetstidenDet är uppenbart att ur många familjers synpunkt enminskning av den formella arbetsinsatsen skulle innebäraen ökning av livskvalité som mer än uppväger den minskningav inkomst som en kortare arbetstid skulle innebära. Imånga fall är också arbetsgivare förstående inför problemetoch en arbetstidsminskning kan erhållas på frivillig grund.Miljöpartiet de gröna menar dock att sådana arrangemanginte skall vara beroende av arbetsgivares välvilligainställning utan att alla arbetstagare skall ha laglig rätt attminska sin arbetstid med bibehållen arbetstrygghet.I princip kan arbetstidsförkortning tas ut som längresemester, kortare arbetsvecka eller kortare arbetstid perdag. Vi menar att ur familjens synpunkt förkortning avarbetstiden per dag är det absolut överlägsna alternativet.Om alla arbetstagare valde att förkorta sin arbetstid med enkvart skulle den marginal varmed den svenskaarbetsinsatsen överstiger den holländska eller belgiskaendast minska med en fjärdedel.Arbetstidsminskning på lång siktVårt förslag om minskning av arbetstiden med en kvartom dagen skall ses som ett steg mot en längre gåendenedskärning av arbetstiden. Syftet bör vara att uppnå en normalarbetstid om eller 30timmar . Parallellt med den pågåendeautomatiseringen av stora sektorer av arbetslivet tordedetta vara helt rimligt förutsatt att en på mänskligavärderingar baserad prioritering görs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att varje arbetstagare äger rätt attminska sin arbetstid med en kvart .
mot · GE02A720 · 1991-01-25 00:00:00 — Sex timmars arbetsdag är ett glömt begrepp i svenskpolitik , då man till varje pris vill att varje människaskall vara ute i ''produktionen''. Skatter sänks, så atthöginkomsttagare gynnas och kan vara ännu merproduktiva. Barn och gamla tycks också vara ett glömtbegrepp. När av kvinnorna och av männen är utei lönearbete, så drabbar det den informella sektorn, vård avoch omsorg om gamla och barn. Ändå skulle samhälletbryta ihop om inte alla anhöriga ställde upp på sin fritid ochtog hand om sina närmaste.I dagsläget är det emellertid så att den största bördanligger på kvinnorna. De är inte bara dubbelarbetande utanockså trippelarbetande. Förutom åtta timmars arbetsdagskall tiden räcka till för barn och äldre anhöriga samt fördeltagande i föreningsliv. Det är inte konstigt att kvinnor ien sådan situation väljer bort tunga chefsposter.Den bortdribblade arbetstidsförkortningen borde kunnatas upp som en del i löneförhandlingarna. På riksplanet kanman enas om en årsarbetstid () på 1370timmar som motsvarar sex timmars arbetsdag, femdagars arbetsvecka och sex veckors semester.FrivillighetDe anställda på varje arbetsplats skulle själva i samrådmed den lokala arbetsledningen på frivillig väg få bestämmahur skall fördelas. Det kan vara 20-, 30- eller 56-timmars arbetsvecka. En längre sammanhängande ledighetosv.Avtalsvägen har med framgång använts i många länder,men i har det inte funnits större intresse av detta.Som politiskt parti är det svårt att driva detta om inte fackensjälva gör det.ArbetstidslagenI stället kan vi genom ändring i arbetstidslagen förkortaden normala arbetstiden med till 30-timmars arbetsvecka. Reformen skall vara genomförd till år2000. Flexibel arbetstid, som skissats ovan, skall gälla. Manmåste då i konsekvensens namn ge möjlighet till och tillåtamer övertid, motsvarande de reducerade antalet tiotimmarna.Arbetets värde och meningen med arbetet kommer attbetyda mer . En positiv effekt med flexibelarbetstid är att man känner att man orkar med både arbeteoch familj. En vinst är att man som föräldrar kan varahemma med sina barn mera under förskole- ochskolperioden och mer aktivt kan ställa upp på en näraanhörig som behöver ens hjälp.Livet är indelat i olika faser, ibland kan man arbeta merän normal arbetsdag medan andra gånger behöver man gåned i arbetstid för att klara av vardagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetstidsförkortning .