mot · GE02Sf41 · 1991-03-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:119 Särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension Liberal politik för de äldreDe äldre har rätt till ekonomisk trygghet, fungerandeomvårdnad och en högklassig sjukvård utan köer när hälsanbörjar svikta.Ett samhälle som skall kunna hävda dessa värden måstebygga på solidaritet mellan generationerna. Menpensionsåldern får aldrig ses som en gräns när individerförvandlas till kollektiv, när ett aktivt liv byts mot passivitet,när valfrihet och integritet ersätts medmyndighetsberoende. Gamla som unga -- alla har rätt att blibehandlade som individer med egna önskemål, drömmaroch livsmål.Detta är viktiga utgångspunkter för folkpartietliberalernas politik på områden som berör de äldre iSverige. Det handlar både om aktivitet och om trygghet. Vivill peka på betydelsen av att ge liv till åren.I vår partimotion underströk vi sambandetmellan äldres situation och den politik som förs på områdensom inte traditionellt brukar räknas till vad som iblandkallas ''pensionärsfrågor''.Detta samband är alldeles uppenbart i fråga om Sverigesekonomiska framtid.Den ekonomiska politiken har en avgörande betydelseför alla människors välfärd. Bara om vi kan bryta denekonomiska stagnation som den socialdemokratiskaregeringen lett in i har vi en möjlighet att långsiktigttrygga de värden ett gott samhälle bygger på.För det första måste kampen mot inflationen vinnas.Den leder inte bara till urholkad konkurrenskraft och ensnabbt stigande arbetslöshet. Den orsakar också engodtycklig och orättvis omfördelning av ekonomiskatillgångar i samhället, ofta till nackdel för äldre. Den ledervidare till höga räntor som bidragit till de hyreshöjningarsom skapar ekonomiska problem för vissapensionärsgrupper.För det andra måste den ekonomiska tillväxten öka.Detta är av central betydelse för möjligheterna att tryggapensionerna för framtiden. Det nuvarandepensionssystemet förutsätter en genomsnittlig tillväxt på 2procent . Eftersom BNP beräknas sjunka är vi förnärvarande långt från den tillväxttakt som är långsiktigtnödvändig.När vi från liberalt håll förespråkar en ekonomisk politiksom kan skapa en uthålligt högre tillväxt tar vi i hög gradvår utgångspunkt i socialpolitiska ambitioner. Vi vill skaparesurser som gör det möjligt att trygga pensionerna,förbättra sjukvård och äldreomsorg samt genomförareformer för de grupper som vi kallar det glömda Sverige.Skattereformen är en investering i en bättre ekonomiskutveckling och som sådan oerhört viktig för dagens ochframtidens pensionärer. I vår ekonomisk-politiskapartimotion har vi presenterat ett omfattande program somkan bidra till att höja tillväxten. Men få beslut betyder merför att skapa resurser till socialpolitiska insatser än den skattereform som genomförs. Genom att detlönar sig bättre att arbeta och spara och sämre attskatteplanera uppmuntras människor till initiativ,företagande och arbetsinsatser som skapar resurser ochbygger en sundare ekonomi.Den känsla för rättfärdighet och solidaritet som varvägledande när liberaler genomdrev den allmännafolkpensionen 1913 har satt sin prägel på en lång radinitiativ också . var folkpartietpådrivande för en flexiblare pensionsålder och rätt tilldelpension. Under den ekonomiska krisen kring 1980, närborgerliga regeringar hade ansvaret, medverkade vi till attpensionärer med bara folkpension och pensionstillskott ficken betydande höjning av sin levnadsstandard. Statsbidraginfördes också till KBT.Låt oss från dagens politiska arbete framhålla följande.Först och främst vill vi understryka skattereformensbetydelse för tillväxten och möjligheterna att långsiktigttrygga pensionerna samt för möjligheterna att garanteraresurser till bl.a. sjukvården.I detta sammanhang har pensionärernasmarginaleffekter också minskat. Reduktionen avpensionärernas grundavdrag mot arbetsinkomster, aktivnäringsverksamhet och inkomst från privatpensionssparande har tagits bort. Vidare kommerpensionärernas grundavdrag inte längre att reduceras motränteinkomster och förmögenhet fr.o.m. 1993.I vår partimotion ''Liv '' beskrivs en rad andraförslag med sikte på äldre som inte är i behov av samhälletsstöd i form av vård och omsorg. Där behandlas bl.a. fråganom förbättrade möjligheter för de äldre som kan och villatt förvärvsarbeta.Vi vill vidare lyfta fram följande liberala initiativ:Förslaget om en 100-dagarsregel mot köerna inomsjukvården. Det innebär att ingen skall behöva vänta merän på vissa speciella typer av operationer.Äldreomsorgsreformen () som bl.a. genom införandetav ett kommunalt betalningsansvar för medicinsktfärdigbehandlade patienter innebär krafttag mot köernai sjukvården. Arbetet för att ge gamla människor ilångvården rätten till ett eget rum. I Ädel-beslutetbifölls vårt förslag om ett särskilt stimulansbidrag för attskynda på utbyggnaden. Förslaget om en egenhusläkare till alla -- ett system som ökar trygghetenoch kontinuiteten mellan läkare och patient och ger var ochen rätt att själva välja läkare. Arbetet för att gedemenssjuka en värdig vård, främst genom ensatsning på gruppboende. I Ädel-beslutet bifölls vårt förslagom ett särskilt stimulansbidrag i detta syfte. Ökatutrymme för enskilda alternativ i bl.a. sjukvård ochhemtjänst vilket skulle ge större möjligheter för människoratt själva välja vilken service och omsorg de vill ha. Vårtförslag om att skapa enhetliga regler för kommunaltbostadstillägg i hela landet vilket skulle innebära attstandarden för pensionärer med små marginaler inte skullevara så beroende av i vilken kommun de bor. Viåterkommer till detta förslag senare i motionen. Vårtförslag om att avskaffa de nuvarande reglerna där KBTinte bara prövas mot inkomst utan också motränteinkomster och förmögenhet vilket skapar myckethöga marginaleffekter för en del pensionärer. Detnyligen genomförda förslaget att ge pensionstillskott till des.k. Vårt förslag omförbättringar av reglerna för särskilt pensionstilläggtill folkpension för den som vårdat sjukt eller handikappatbarn bl.a. genom slopad 10-årsgräns. Vi har ocksådeklarerat att utsatta grupper som riskerar att komma ikläm -- antingen på grund av oförutsedda effekter avskattereformen eller av andra skäl -- måste kunna skyddas.Vi har förklarat oss beredda att ta ytterligare sådanainitiativ.Det förslag som regeringen nu framlägger har sittursprung i ett sådant initiativ från liberalerna ijanuari.Regeringens förslagRegeringen föreslår att det införs ett särskilt kommunaltbostadstillägg som komplement till det nuvarandekommunala bostadstillägget, KBT. Förslaget syftar till attkompensera de pensionärer som inte har någon ATP ellermycket låg sådan för de ökade boendekostnaderna utöverdem som skattereformen medfört.Det extra bostadstillägget skall betalas ut ,och utges retroaktivt fr.o.m. . Det skall administreras avförsäkringskassorna och betalas ut på den vanligapensionsavin. Kostnaden antas uppgå till 300 milj.kr. per år.Av detta föreslås hälften betalas av kommunerna,resterande av staten.Folkpartiet liberalernas syn på propositionenDet bör starkt understrykas att det problem sompropositionen avser att angripa inte har något samband medskattereformen. Hyreshöjningarna fr.o.m. februari 1991ligger på . är en följd av skattereformen. Resten är i alltväsentligt resultatet av en felaktig ekonomisk politik somunder fjolåret bl.a. ledde till allvarliga räntechocker. Dehöga räntorna slår snabbt igenom som ökadebostadskostnader.Det stora flertalet pensionärer kompenseras förskattereformens fördyring av boendet genom att de -- ilikhet med löntagarna -- får sänkt inkomstskatt. Depensionärer som inte betalar inkomstskatt, dvs. de somuppbär folkpension och pensionstillskott (ellermotsvarande ATP), har i stället fått höjt pensionstillskott.Efter den höjning från av basbeloppet som vi medverkade till 1990 harpensionstillskottet höjts till av basbeloppet (sammanlagt med ca imånaden) genom beslut i samband med skattereformen.Därtill höjdes taket för statsbidrag till KBT medytterligare (utöver den höjning med 200kr som genomfördes ).Det bör vidare sägas att hyreshöjningar utan sambandmed skattereformen i efterhand kommer att påverkakonsumentprisindex och därför bidrar till höjt basbeloppoch höjda pensionsförmåner under 1992.De allra flesta pensionärer vinner på skattereformen --inte bara genom dess långsiktiga effekter utan också på kortsikt. Och för flertalet pensionärer innebär skattereformenatt de åtminstone kompenseras för hyres- och prishöjningarsom beror på reformens finansiering. Om skattereformeninte hade finansierats ordentligt skulle stora nedskärningarinom den offentliga sektorns verksamheter ha blivitnödvändiga -- nedskärningar som skulle ha drabbatpensionärerna extra hårt.Skattereformen innebär att pensionärerna som grupptillförs , utöver kompensationen förprisökningarna. Många pensionärer har alltså i onödanoroat sig för skatteomläggningens effekter.I början av detta år blev det klart att hyresökningarnaskulle bli stora och att ett antal kommuner intehöjde taket för KBT. Något sådant underlag fanns inte atttillgå tidigare , bl.a. eftersom kommunernasbeslut beträffande KBT fattades på senhösten.Från liberalernas sida vill vi slå fast att det ärsjälvklart att pensionärer med låg pension och hög hyramåste få kompensation för de fördyringar som inträffat. Vivill från vår partimotion citera följande:De kraftiga prisökningarna kan drabba pensionärernaomotiverat hårt, särskilt de pensionärer som bara hargrundpension och pensionstillskott/låg ATP i kombinationmed låg KBT. En översyn av ekonomin för denna grupp avpensionärer är angelägen. I avvaktan på denna översynbehövs redan under detta år speciella insatser för att stärkaderas ekonomiska situation. Detta bör ges regeringen tillkänna.Samma budskap framfördes från vårt håll i endirektkontakt med företrädare för regeringen.Mot den här bakgrunden välkomnar vi att ett förslag idenna anda nu har förelagts riksdagen.Från socialliberal synpunkt är det en central ambition attäldre inte skall behöva ansöka om socialbidrag viasocialtjänsten för att klara livets nödtorft.Det förslag som framläggs är en tillfällig åtgärd för1991. Dess förtjänst är att det ger en omedelbar förbättringför de mest utsatta pensionärerna. Stödet utgår genomförsäkringskassans försorg som en pensionsförmån utansärskild ansökan från de berörda personerna. Det ärutomordentligt angeläget att man därmed kan undvika denintegritetskänsliga behovsprövning som beviljande avsocialbidrag innebär.Det föreslagna bidraget bör betalas ut utan dröjsmål.Det är naturligtvis också angeläget att pensionärer som kanvara berättigade till KBT men av olika skäl inte sökt KBTinformeras om sina rättigheter. De bör givetvis då ansökaom KBT och blir därmed också berättigade till det nuaktuella särskilda kommunala bostadstillägget om deuppfyller övriga krav.Den främsta svaghet vi ser med propositionen är att deninte tydligare klargör ambitionerna för kommande år.Hyrorna kan inte rimligen förväntas sjunka och behovet avmer pengar kvarstår därför. Vi ger i det följande vår syn pådenna fråga.Enhetliga regler för KBTVarje kommun har en skyldighet att tillhandahållakommuninvånarna viss service. Denna service betalas viaskatter och avgifter. Betydande skillnader finns mellankommunerna både vad gäller avgifts- och bidragspolitiken.Dessa faktorer har ofta en stor betydelse för pensionärernasekonomi. Det kan skilja idisponibel inkomst för pensionärer med sammabruttoinkomst.Dessa skillnader utgörs inte av statliga bestämmelserutan av kommunernas skatte-, taxe- och bidragspolitik. Detär fel att pensionärernas välfärd skall påverkas kraftigt av ivilken kommun de bor. Pensionärer med barapensionstillskott eller låg ATP har ofta små marginaler ochdärmed påverkas deras ekonomi negativt av förändringar iolika taxor och bidrag.Kommunalt bostadstillägg, KBT, är en förmån som efterbeslut av kommunen kan utgå till bl.a. den som uppbärfolkpension. KBT utgår enligt de grunder som kommunenbestämmer. Den varierar därför storleksmässigtkommunerna emellan. Avvikelse från de i lagen fastställdainkomstprövningsreglerna får dock inte göras. Nivån påKBT har höjts, både 1990 och 1991 inom ramen förskattereformen. Statsbidrag utgår under förutsättning attkommunernas grunder för bostadstillägg innebär atttillägget före inkomstprövning och oberoende av bostadensstorlek täcker av den del av den månatliga bostadskostnaden somligger . för ensamstående och . Staten bidrar av de bidragsberättigande kostnaderna.År 1989 fick av personerna som har någon folkpension KBT.Denna förmån kan även utgå till förtidspensionerade ochtill dem med änkepension och hustrutillägg. År 1989utgjorde det genomsnittliga utbetalda KBT-beloppet . En likartad utformning av KBT i hela landetskulle förenkla uppföljningen av effekterna av olikaekonomiska förändringar i samhället. Detta skulleunderlätta arbetet med att stödja de sämst ställdapensionärerna. Ett första steg togs under de borgerligaregeringsåren då statsbidrag infördes till KBT. Då skeddeen kraftig ökning av KBT i de kommuner som hade betalatut låg KBT. Det finns nu anledning att gå vidare i dennaanda.Vi har därför föreslagit att sammaregler för KBT ska gälla i alla kommuner. Detta harsocialdemokraterna motsatt sig. Konsekvenserna av dettaser vi . Vore reglerna för KBT enhetliga så skulle det varamycket lättare att hjälpa de pensionärer som hamnat i ensvår ekonomisk situation i det rådande ekonomiska läget.Den genomförda höjningen av KBT och pensionstillskottetvid har förbättrat pensionärernas ekonomiskavillkor. Men dessa förändringar kan begränsas av dekommunala besluten beträffande KBT.Vi anser därför att frågan om KBT:s konstruktion skallbli föremål för en utredning som ges i direktiv att skyndsamtutarbeta ett förslag till enhetliga regler för hela landet.Ambitionen skall vara att dessa nya regler för KBT skallinföras den 1 januari 1992.Det ekonomiska ansvaret lösningVi motsätter oss regeringens förslag att kommunernaskall betala halva räkningen för det särskilda kommunalabostadstillägg som skall utgå under 1991.Vi vill inte bestrida att vissa skäl kan anföras för en sådanmodell.Förslaget har som tidigare framhållits inte sitt ursprung iproblem som haft samband med skattereformen. Därförfinns det inga sådana motiv för staten att ta hela detekonomiska ansvaret.Det kan vidare hävdas att propositionen förhindrar attden berörda gruppen på 50 000--60 000 pensionärer tvingas söka socialbidrag. Dennakostnad skulle i så fall berörda kommuner ha fått ta på sig.Det är svårt att bedöma hur stora dessa utgifterskulle ha blivit. Åtskilliga pensionärer skulle sannolikt haavstått från att söka sådana bidrag och i stället sökt klara sigändå.Från kommunalt håll har starka invändningar riktatsmot regeringens förslag i denna del. Man har pekat på attdet har framlagts efter det att kommunala budgetar gjortsupp och att det därför försvårar kommunernas ekonomiskaplanering i en redan trängd situation.Det är visserligen inte självklart att ett statligt ansvar för1991 innebär fullständig rättvisa mellan kommunerna.Vi har för vår del emellertid tagit intryck av denargumentation som företrädare för kommunsektornframfört. Landets kommunalpolitiker brottas med svåraproblem och möter viktiga utmaningar, inte minst vad gällerden förnyelse av den offentliga sektorn som är en av 90-talets politiska huvuduppgifter. Landets ekonomiskasvårigheter förstärker ytterligare motiven för att allamöjligheter att rationalisera och effektivisera denkommunala verksamheten tas till vara, så att utrymme kanskapas såväl för ett successivt sänkt skattetryck som förangelägna reformer -- inte minst inom äldreomsorgen.I detta läge är det av central betydelse att statenundviker att agera på ett sätt som bland kommunalpolitikerskapar en känsla av att staten lägger på kommunernaekonomiska bördor utan förvarning och utan att gekommunerna möjligheter att anpassa sin verksamhet tillnya villkor.Mot den bakgrunden föreslår vi att staten för dennatillfälliga åtgärd tar hela det ekonomiska ansvaret. Detinnebär att ytterligare 150 milj.kr. bör anslås utöverregeringens förslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det särskilda kommunalabostadstillägget till folkpension skall betalas ut utandröjsmål,2. att beslutar att hos regeringen begära förslagtill enhetliga regler för kommunalt bostadstillägg för helariket i enlighet med vad som i motionen anförts,3. att beslutar att det särskilda kommunalabostadstillägget i sin helhet finansieras av staten,4. att på tilläggsbudget II till statsbudgeten /91 under femte huvudtiteln anslår . utöver regeringens förslag eller således .