ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A453 · 1991-01-25 00:00:00 — Investeringsbidrag inom ramen för länsanslagen BakgrundSedan budgetåret 1982/83 och fram till hardet varit möjligt för länsstyrelserna utanför allmäntstödområde att använda anslaget för Regionalautvecklingsinsatser m.m. för tre ändamål, nämligenprojektstöd, glesbygdsstöd och investeringsbidrag. Tillföljd av regionalpolitiska beslut försvannmöjligheten för länsstyrelserna att i det näringspolitiskaarbetet använda sig av investeringsbidrag.Erfarenheter av investeringsbidragenI en region som län med en accelererandestrukturomvandling inom industrin och ett stort behov attbygga upp nya eller utveckla existerande företag mot enhögre teknisk och allmän kompetensnivå har möjlighetenatt stödja denna utveckling med investeringsbidrag varit enbidragande orsak till att en rad investeringar i mindre ochmedelstora företag kommit till stånd. Sammanlagt har ca 11milj.kr. beviljats i län som investeringsbidrag.Eftersom bidragsdelen varit maximalt av detgodkända investeringsunderlaget kan den samladeinvesteringsvolymen uppskattas motsvara mellan 80 och 100milj.kr. Bidragsbeloppet per nytt sysselsättningstillfälle harunder legat strax under30 . Den regionalpolitiska effekten av insatta resurserfår därför anses vara mycket god.Behov av stöd till industriell utveckling i sydöstraSverige har haft en stagnerande utveckling . Inslaget av tillverkande företag med mogna produktereller låg teknologisk nivå är betydande. Den analys somExpertgruppen för forskning om Regional Utveckling(ERU) presenterade som underlag årsregionalpolitiska kommittés överväganden visade att enkraftig strukturomvandling av industrin i sydöstra att vänta . Kommittén föreslog mot dennabakgrund att företagsstöd skulle kunna utgå i sydöstraSverige till investeringar i samband med nyetableringar ochtill förnyelse av marknader, processer ochproduktutveckling inom befintliga företag. En sådaninriktning av företagsstödet hade varit möjlig utan att dentotala ramen för länsanslaget hade behövt höjas mer än vadriksdagen beslutade.I den decentraliseringsprocess som pågår har bl.a.länsstyrelserna fått ett större ansvar för resursfördelningeninom länen. Det borde därför vara självklart att anslaget förregionala utvecklingsinsatser m.m. får användas så att bästamöjliga resultat nås. Erfarenheten från län av attanvända investeringsbidrag för att driva fram angelägnateknikinvesteringar, som underlättar en smärtsamstrukturomvandling är mycket positiva. Länsstyrelserna bördärför ges rätt att utanför allmänt stödområde och enligt iförordning fastlagda regler besluta om investeringsbidragtill företag.Detta stämmer också väl med frisläppandet avinvesteringsfonder i företagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att få använda länsanslagen ävensom investeringsbidrag.
mot · GE02A456 · 1991-01-25 00:00:00 — kommuns inplacering i stödområde I samband med den senaste regionalpolitiskastödområdesindelningen placerades kommun istödområde 2, vilket utan tvekan medfört negativakonsekvenser för viktiga delar av kommunens näringsliv.En stor del av arbetskraften i kommunen berörs avskillnaderna i det regionalpolitiska stödet mellanstödområde 2 och 1. Detta medför väsentligakonkurrenssvårigheter för företag i kommun. Ipraktiken innebär detta att viljan till utveckling ochexpansion hos företagarna i kommun kraftigtminskat vilket redan resulterat i nedskärningar avverksamheter. Svårigheter att få nyetableringar tillkommunen har också ökat.Stora satsningar har gjorts frånBräcke kommuns sida för att stimulera näringslivet ochåstadkomma nya arbetstillfällen. Speciellt har några störreindustrinedläggningar drabbat kommunen, vilket inneburitfriställning av flera hundra anställda. Förväntade positivaeffekter av dessa insatser uteblir på grund av inplaceringeni stödområde 2.Jag anser att kommun bör placeras i stödområde1 med hänsyn tagen till att kommunens näringsliv inte harnågra fördelar som motsvarar de regionalpolitiskastödförmåner som utgår inom stödområde 2. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inplacering av kommun istödområde 1.
mot · GE02A465 · 1991-01-25 00:00:00 — En mångsidig analys av regionalpolitiska beslut Det obalanserade samhälletDet civila försvaret har svårt att med sina små resurserklara sin uppgift -- att skydda och hjälpa i enbelägrings- eller krigssituation. Samhället är emellertidockså ytterst sårbart eftersom vi gjort ossberoende av alla moderna tekniska system, som lätt kan blisatta ur funktion. Då står vi ofta hjälplösa.Samhället förändrasTidigare var förhållandet mellan stad och landsbygd mervälbalanserat. Staden med sina rika möjligheter till högreutbildning och kommersiellt kultur- och varuutbud m m låg nära och försörjdes till stor del av sitt omland. börjar de största städerna bli otympliga och svåra attkontrollera vad gäller lagöverträdelser, trafik- ochbostadsproblem och avfallshantering. växerglesbygdsproblemen; närservicen blir allt sämre närbefolkningsunderlaget sviktar och ungdomen lockas tillstäderna av det större nöjes- och arbetsutbudet. Dekvarvarande får till råga på allt via skattsedelnsubventionera bostadsbyggandet och transportsystemen istäderna.I krig och fredVi behöver vår levande landsbygd -- för försvar ochlivsmedelsförsörjning, för att bevara kultur- ochnaturvärden och för att bibehålla de grundläggandeöverlevnadskunskaperna, som är på väg att falla iglömska. Vi behöver ett jordbruk där man inte är heltberoende av importerade insatsvaror och där man tillämparodlingsmetoder som ger långsiktigt bärande jordar ochfullvärdiga livsmedel. Den småskaliga tekniken lämpar sigväl för landsbygdens mer spridda bebyggelse och som hjälpi orostider. Kunskap om mycket av detta hittar man ofta hospensionärer, invandrare och flyktingar. De är en tillgångsom kunskaps- och erfarenhetskälla.Om det mesta av detta har vi skrivit separata motioner,bl a alla dem som omnämns i vår motion ''Regionalpolitik'',men också den om ''Försvarspolitik''. I denna senare kanman lätt göra den iakttagelsen att många avförsvarsåtgärderna behövs för att bekämpa även vår i dagstora vardagssårbarhet, i den lilla världens eviga krig.Just därför vill vi här betona hur nödvändig den levandelandsbygden med kunniga och ansvarstagande människor ärför det civila och psykiska vardagsförsvaret. Vi anser att allainsatser inom regionalpolitikens område måste belysasmångsidigt för en bättre balans så som antytts ovan. Vianser att landsbygdens och glesbygdens framtid bör ledas ien sådan riktning att bygderna kan leva vidare med högregrad av självförsörjning i ett långt perspektiv och till helalandets bästa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla beslut inomregionalpolitikens område analyseras med hänsyn tillbalansen mellan lands- och stadsbygd och med hänsyn tillbehovet att minska vardagens sårbarhet.
mot · GE02A466 · 1991-01-25 00:00:00 — Näringslivet i norra består av en litenindustriproduktion, där de viktigaste företagen i allmänhetingår i stora koncerner och har små möjligheter att självastyra sin utveckling. avveklade sinverksamhet i . Nedläggningen avElectrolux innebar att 280 industrijobb försvann iStrömstad.Under förra året har varslat 23 personeroch Ramfabriken 20 personer om uppsägning. Dettainnebär att tappar avindustriarbetstillfällena. För har nyligenVolvo varslat 70 personer om uppsägning.Arbetslöshetssiffrorna är nu stigande i norra , förLysekil är ökningen tilldecember. I är nu arbetslösheten uppe i 2,5 procentoch i 2,6 procent.Den förestående omställningen av det svenskajordbruket kan drabba norra särskilt hårt medtanke på den jordbruksstruktur som regionen har.Bohusläns jordbruk är små och ofta inriktade påmjölkproduktion. Behoven av investeringar är stora ochrisken för omfattande nedläggningar är påtaglig. Fisket somnäring har också en besvärlig situation för närvarande.Behov av förnyelse föreligger på många håll menlönsamheten är för låg för att fiskarna själva skall klaraförnyelse av redskap och båtar.Regionen har stort behov av nya företag och enbredare näringsstruktur. har storaglesbygdsområden där det statliga glesbygdsstödet behövsför att främja sysselsättning och service. Vidare är detangeläget att standarden förbättras på såväl somövriga vägar i regionen.Det kommer att behövas stora insatser för att ersättaförlorad industrisysselsättning och motverka effekterna avde pågående förändringarna inom jordbruket och fisket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningsläget i norraBohuslän.
mot · GE02A467 · 1991-01-25 00:00:00 — Utlokalisering av statlig verksamhet Möjligheterna till arbete och boende i skogslänen harpåtagligt förbättrats genom aktivaregionalpolitiska insatser. finns dock storaproblem, framför allt för kvinnorna, som ofta har svårt attfå ett arbete och därför i många fall tvingas flytta. Därför ärdet viktigt att det regionalpolitiska arbetet intensifieras.Europasamarbetet och det förestående närmandet tillEG innebär också att måste stå fast vid ochintensifiera sina regionalpolitiska ambitioner.Europasamarbete kan bli en möjlighet för skogslänen attbättre tillvarata och utveckla sina resurser.Metoden att utlokalisera delar av centrala verk i syfte attstärka en ibland vacklande infrastruktur prövades på ettframgångsrikt sätt . Resultatet har på lång siktvarit mycket gott. Förutom att den regionalakompetensstrukturen och arbetsmarknaden stärkts har manofta kommit tillrätta med besväranderekryteringssvårigheter.Med tanke på den utveckling som skett på bl.a.telekommunikationsområdet borde det vara ännulättare för centrala myndigheter att göra utlokaliseringar.En utflyttning av statlig verksamhet i likhet med tidigarebeslut skulle betyda mycket för sysselsättningen iskogslänen, speciellt för kvinnor som saknar arbetstillfälleninom tjänstesektorn.Det skulle dessutom kunna vara en stimulans och ettstöd för den privata tjänstesektor som börjar växa fram utei landet. Utlokaliseringar inom privata tjänstesektorn harglädjande nog börjat utvecklas, t.ex. försäkringsbolagen.Regeringen signalerar nu om rationaliseringar ochbantningar inom den statliga verksamheten. I det arbetesom förestår i statliga verk och myndigheter för att nå upptill sparmålen, kanske genom omorganisation avverksamheten, måste också målsättningen att finnamöjligheter till utlokaliseringar vara med.Det borde vara möjligt att bättre klara bantningar istatsförvaltningen med hjälp av decentraliseringar ochutlokaliseringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av statligverksamhet.
mot · GE02A468 · 1991-01-25 00:00:00 — är ett län rikt på olika naturresurser; skog,mark, vatten och mineraler.I upplever nu en stor del av befolkningen enallt större begränsning att kunna ta tillvara och utvecklalänets naturtillgångar. Områden som lagts under olikaformer av skydd omfattar ca 20--av länets yta.Detta leder till att många välbehövliga arbetstillfällenundandras befolkningen. Det är framför allt inlandet, samtgles- och landsbygd som drabbas, där sysselsättningslägetredan i nuläget är mycket bekymmersamt ochutvecklingsmöjligheterna i övrigt starkt begränsade.Vattenkraftsutbyggnaden är i princip helt stoppad iNorrbotten genom att älvarna är skyddade enligtnaturresurslagen. En vattenkraftsutbyggnad skallnaturligtvis grundas på energibehovet, ej enbart avsysselsättningsskäl. Men det är också klart att envattenkraftsutbyggnad skapar många arbetstillfällen,som det också stimulerar fram nya investeringar iområden där vattenkraftsutvinning genomförs.Att få bo och leva i områden med orörd natur ochbrusande älvar är naturligtvis en stor tillgång, men medförkonsekvenser för sysselsättning och utveckling i övrigt.Riksdagens beslut att älv skulle skyddas enligtnaturresurslagen togs den 27 november 1986.Nu är situationen i stora delar av sådan attsysselsättningen sviktar, människor flyttar. Detta leder tillatt servicen blir undermålig. De kommuner som i förstahand berörs, , och , har gjortbetydande satsningar i området. Men det är långt ifråntillräckligt, jämfört med de resurser som skulle ha frigjortsvid en vattenkraftsutbyggnad.Det kan inte vara rimligt att den lokala befolkningenskall ta konsekvenserna av ett rikdagsbeslut som innebärbevarande av naturresurser av riksintresse. Detta bör ihögsta grad vara ett samhällsansvar.Ett inventeringsarbete för att ta fram konstruktiva ochframtidsinriktade projekt pågår i de berörda kommunerna.Exempel på projekt från kommun är:uppbyggnad av arbetsplatsområden i ochNiemisel,undersökning av stenfyndigheter i ,undersökning av kalkfyndigheter,marknadsföringsinsatser,bildandet av stiftelsen från Bodens kommun är:enutredningsgrupp arbetar med ett handlingsprogram förlandsbygden,utbyggnad av ,enservicebyggnad i ,utveckling av fiskevårdenoch fisket i älvdal.Inom kommun arbetar man på liknande sättför att ta fram framtidsinriktade projekt.De satsningar som behöver göras och som det finnsintresse för kräver stora ekonomiska åtaganden.Kommunerna har inte möjlighet att gå in med de medel somär nödvändiga utan samhället måste här bidra med resurser.Beslutet att inte bygga ut förenades med ettinvesteringspaket från statens sida. Detsamma skedde närregeringen avslog Laisanprojektet.Vi menar att ett åtgärdspaket bör komma till stånd förRåne älvdal för att undvika de förödande konsekvenser somen utebliven satsning skulle föra med sig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett åtgärdspaket för .
mot · GE02A470 · 1991-01-25 00:00:00 — tog ett beslut därJämtlands län splittrades på flera stödområden.Härjedalen, vissa delar av och Strömsundskommun samt placerades i stödområde 1 medanÅre och och resterande delar av hamnadei stödområde 2. kommun placerades utanförstödområdesindelningen.Detta har emellertid visat sig vara mindre lyckosamt.Konkurrensen mellan företag i samma bransch i olikakommuner blir snedvriden. Turismen är ett sådant exempel.Åre kommun, en typisk glesbygd med undantag av tätortenÅre, har samma struktur på sina små familjeföretag somHärjedalen. Båda kommunerna är beroende av sinaturistföretag och gränsar intill varandra. Det är enkelt attförstå att konkurrenssituationen blir ytterst orättvis om detena familjeföretaget får nedsättning avarbetsgivaravgiften och det andra ingen alls. Situationen ärdensamma i . Här går gränsen mellanstödområdena, rakt igenom kommunen.Bräcke kommun har , i mångasammanhang, likställts med kommuner i stödområde A -- område 1. Regeringen gjorde ett sådant uttalande somfick till följd att ansökningar om lokaliseringsstöd harbehandlats efter dessa riktlinjer. Trots detta placerades inteBräcke i stödområde 1. Det bör uppmärksammas attförhållandena i kommunen inte har förändrats.Utvecklingen i visar att effekten av riksdagensbeslut har påverkat företagen i kommunen mycket negativt.Bräcke har drabbats avindustrinedläggningar vilket inneburit friställningar av flerahundra anställda.Placeringen i stödområde 2, som inte medför någonsänkning av arbetskraftskostnaderna, innebär en betydandekonkurrenssnedvridning för företag i kommungentemot företag i angränsande kommuner, ochBerg.I praktiken innebär detta att viljan till utveckling ochexpansion hos företagarna i kraftigt minskat. Dethar redan skett nedskärningar av verksamheter.Genom en enkätundersökning bland kommunensföretagare framkom detta tydligt. Vissaföretagsexpansioner uteblev medan andra företagöverväger flyttning till grannkommunen. Ett företagminskade sin arbetsstyrka och lade över en del avtillverkningen på legoarbete i grannkommunen.Helt orimliga situationer kan uppstå. Som exempel kannämnas i som transporterarhuvuddelen av sin produktion till Lungviksterminalen iÖstersund. Virket passerar därvid Jämtlamell, ett annatföretag i branschen som ligger i kommun somåtnjuter de regionalpolitiska favörerna i stödområde 1.Sådana ohållbara situationer uppstår i ett inlandslän somJämtland där alla kommuner i allt väsentligt har likartadeförhållanden. Det borde vara en självklarhet att betraktahela länet som en enhet med undantag av tätortenÖstersund.Generella lättnader är ett mera verksamtregionalpolitiskt medel än selektiva stöd och bidrag som ärriktade till företagen. En förutsättning är dock attinsatserna omfattar hela den region som harkonkurrensnackdelar gentemot övriga landet. Det ytterstasyftet med regionalpolitiska insatser är att utjämnaskillnader mellan ett lands regioner för att åstadkomma sålikvärdiga förhållanden som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atthela bör hänföras till stödområde 1 medundantag av tätorten .
mot · GE02A471 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N317 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt EG-samarbetet inte får förhindraarbetsmarknadsåtgärder i form av differentieradarbetsgivaravgift,2. att beslutar att minska anslaget G1 med 175milj. i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att minska anslaget G2 med 425milj. i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar att minska anslaget G5 med 100milj. i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02A472 · 1991-01-25 00:00:00 — Kvinnorna och sysselsättningen i södra Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T246 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnornas situation i södraLappland.
mot · GE02A473 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L724 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om glesbygdshandeln.
mot · GE02A477 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T254 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsmöjligheter.
mot · GE02A483 · 1991-01-25 00:00:00 — Hela ska leva är bildat av ettstort antal folkrörelser i och är en uppföljning avkampanjen ''Hela ska leva''. Folkrörelserådetsuppgift är att stimulera det lokala utvecklingsarbetet påsvensk landsbygd. Det lokala utvecklingsarbetet bärs uppav över 1 200 lokala utvecklingsgrupper som runt om ilandet gör ovärderliga och ideella insatser för sinarespektive bygders överlevnad och utveckling.Utvecklingsgrupperna utför ett stort ideellt arbete för enlevande landsbygd -- ett arbete som inte kan ersättas avsamhälleliga insatser.Bygdekommittéerna/utvecklingsgrupperna är även viktiga iden demokratiska utvecklingsprocess som är nödvändig föratt förkorta avståndet mellan väljare och politiker.Förutsättningen för att de lokala grupperna ska kunnaarbeta vidare och nya bildas är, enligt gruppernas egenutsago, att de gentemot statliga myndigheter och centralaorgan kan företrädas av ett fritt och oberoendefolkrörelseråd.Den lokala mobiliseringen har skapat nya, konstruktivaformer för samarbete mellan ''folket i bygden'',myndigheter och förtroendevalda. Den process som tog sinbörjan i landsbygdskampanjen leder nu till konkretaresultat i form av nysatsningar, aktiviteter och projekt.Det är av största vikt att denna process inte tillåts stannaav. Det är nu viktigare än någonsin i av nedåtgåendekonjunkturer att de hundratusentals människor som satt sintilltro till parollerna bakom kampanjen ''Hela skaleva'' skall känna att de får stöd i sitt ideella arbete.Folkrörelsernas insatser visade sig ha en avgörandebetydelse för lokalt engagemang och mobilisering underkampanjåren. Det är ett samhällsintresse attFolkrörelserådet Hela ska leva ges fortsattamöjligheter att stödja och stimulera utvecklingsarbetet pålandsbygd och i glesbygd. Den lokala nivån är i stort behovav en gemensam kanal och ett gemensamt språkrör.En ekonomisk stabilitet är nödvändig för att bygga uppen kontinuitet i den verksamhet som i första hand syftar tillatt:stimulera och stödja det lokala utvecklingsarbetetverka för samordning mellan de lokalautvecklingsgrupperna, kommuner och länsstyrelserlyftafram landsbygdens frågor och bedriva opinionsarbetesamordna folkrörelserna i arbetet med delandsbygdspolitiska frågorna.Landsbygdsutvecklingsfrågorna får enligt vår meninginte betraktas som avslutade på grund av att kampanjen''Hela skall leva'' är avslutad. Det är efter avslutadkampanj som det långsiktigt utvecklande arbetet börjar. Viföreslår därför att ett statligt anslag om 2 milj.kr. /92 tilldelas verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till för /92beviljar 2 milj.kr.
mot · GE02A486 · 1991-01-25 00:00:00 — Den regionalekonomiska utredningen ''Fungeranderegioner i samspel'' tog upp flera för viktigaområden. Det handlade om satsningar på bl a utbildning,kommunikationer, kultur och landsbygdssatsningar. I andramotioner har jag tagit upp frågor för länet som berör dessaområden. Denna motion upptar därför en enda del, men enviktig sådan, nämligen det anslag som länsstyrelsernaförmedlar för regionala utvecklingsinsatser, G 2.För /91 har i Kronobergslän tilldelats . Den nivån kan jämförasmed vad i och i fick vid etttillfälle, de erhöll statligt direkt lokaliseringsbidrag istorleksordningen , dvs mer än vadKronobergs län med nuvarande anslag tillförs på en 60-årsperiod.Inför /92 har i Kronobergslän äskat medel på . Denna ökningmotiveras av den stora efterfrågan på såvälinvesteringsbidrag som glesbygdsstöd.Dessa medel är nödvändiga för att stärka utvecklingen ide svagaste länsdelarna. Sedan anslagsframställan gjordeshar det livsmedelspolitiska beslutet börjat verka. I ett länsom med många små jord- ochskogsbruksfastigheter är det nu av yttersta vikt att nivånhöjs. Enligt regleringsbrevet ska särskilt beaktas behovet avökade insatser i glesbygder och till kombinationsföretag därjordbruk ingår som en del.I en rapport om uppföljningen av glesbygdsstöd förKronobergs län konstateras att sedan stödet infördes, 1979,har 330 årsarbeten tillskapats inom länet med hjälp avstödet. Eftersom många arbetar deltid är det totala antaletpersoner högre, drygt 400. Värdet av stödet anges bl a varaföljande: stimulerar investeringsviljan och därmedsysselsättningen ökar framtidstron företagen får enstarkare ekonomisk ställning varvid benägenheten tillframtida expansionsinvesteringar ökar företagarenkommer i kontakt med en person som kan ge råd ochförmedla kontakter och som främjar företagets utveckling.Statsbidraget till regionala utvecklingsinsatser omfattarlokaliserings- och investeringsbidrag, företagsutveckling,glesbygdsstöd och regional projektverksamhet. Medhänvisning till vad som ovan sagts bör läntilldelas ett regionalpolitiskt stöd om . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett anslag om . till regionala utvecklingsinsatser, G 2.