ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub609 · 1991-01-25 00:00:00 — började en baskurs i teologi i svarade för utbildningen på distans.Baskursen gick på ''halvfart'' och var ursprungligen avseddför 20 studerande. Inte mindre än ett 90-tal sökte få varamed, varför kursen utökades till 40 platser. De kom från devidsträckta Norrlandsstiften och menäven från Ärkestiftet och . Parallellt meddenna utbildning anordnade Universitetmotsvarande utbildning vid och vidUniversitetet i var det aktuellt att åter anordna en teologiskbasutbildning på distans i . Efter vissaöverläggningar med erbjödsstiftsstyrelsen i att köpa utbildningen, vilketockså skedde. anordnade Universitetäven nu motsvarande utbildning vid ochvid -- men som reguljärutbildning!Prästbristen är markant framför allt i de storaglesbygdsstiften i med drygt hälften av Sverigesyta inom sina gränser. I fattas just nu över40 präster. Många församlingar får förlita sig till emeritie-präster, som gör en enastående insats och hjälper till allt vadtid och krafter tillåter. Detta kan inte fortsätta hur längesom helst. Församlingarna måste få sina prästtjänstertillsatta.Även skolorna har stor brist på behöriga lärare ireligionskunskap. I finns åtskilliga skolor,där f.n. ingen lärare som undervisar i religionskunskap harföreskriven behörighet i ämnet. Det torde vara på liknandesätt också på annat håll.I med växande intresse för andliga frågor är detviktigt att förkunnelse och undervisning förankras i faktiskakunskaper. Där kunskapen är dålig ökar risken förexploatering av människors andliga behov. Lärare ochpräster har här en betydelsefull uppgift. Då det råder bristpå behöriga lärare och präster är det mycket angeläget attutbudet av teologisk undervisning på högskolenivå breddas.Där är den inledningsvis nämnda distansundervisningen iHärnösand intressant och viktig.Man strävar målvetet efter att lägga ut högre utbildningvad gäller medicinska och tekniska ämnen på olika håll ivårt land.Det är nu viktigt att också tillgodose de behov som finnsifråga om teologiska och andra humanistiska ämnen.Studier nära hemorten på s.k. halvfart ger dem en chans,som eljest av ekonomiska eller familjeskäl inte skulle kunnakomma ifråga. Det finns f.ö. fullständig teologiskutbildning endast på två ställen i vårt land: i och iLund.Det finns ett stort behov av en kontinuerlig fortsättningav teologutbildning i , till att börja med enpermanentning av baskursen där. Det skulle betyda enviktig förstärkning ifråga om rekryteringsmöjligheterna iovan nämnda bristyrken i och i helaNorrland, något som är svårt att åstadkomma på annat sätt.Såväl som stiftsstyrelsen iHärnösands stift anser att en teologisk baskurs samtfördjupningsutbildning fortsättningsvis anordnas medbörjan i i samarbete medHögskolan i /. Vi delar stiftsstyrelsensoch kommunens uppfattning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av fortsattteologutbildning i i samarbete med högskolan iSundsvall--.
mot · GE02Ub612 · 1991-01-25 00:00:00 — Fler utbildningsplatser på grundskollärarlinjen m.m. vid högskolan i har i sin högskolemotion till åretsriksmöte föreslagit en sammanslagning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna till en ny barn- ochungdomspedagogisk linje. Där föreslås enförlängning av utbildningen från 80 till 120 poäng. Enförlängning av utbildningen skulle ge de studerandeförbättrade kunskaper inom bland annat pedagogik ochutvecklingspsykologi. Dessa kunskaper kommer att bliextra viktiga för att infria våra ambitioner om ökadsamverkan och samarbete mellan förskola och barnomsorg.Inom förskolan och fritidshemsverksamheten är det idagi länet en brist på personal. Denna personalbrist kommerenligt beräkningar att kvarstå bl.a. på grundav kommunernas utbyggnadsplaner. För ärdet angeläget att den barnomsorg som erbjuds barnen inteblir en förvaring med outbildad personal och högpersonalomsättning. Det är av vikt att regeringen nogaföljer utvecklingen av platsbehovet inom förskollärar- ochfritidspedagogutbildningen.Jag vill därför föreslå att den ovan nämnda barn- ochungdomspedagogiska linjen ersätter förskollärarlinjen iLuleå.Vänsterpartiet har i sin stora högskolemotion ocksåföreslagit en utökning av antalet platser pågrundskollärarlinjen. Skälet till detta är att behovet avlärare ökar dramatiskt. Det beror på bland annat ökadefödelsetal och stora pensionsavgångar de närmaste årensamt att det senaste läraravtalet ledde till minskadundervisningsskyldighet för stora lärargrupper. Dessutomhar vi redan nu en mycket oroande och snabbt ökandelärarbrist som också syns i län.Särskilt viktigt är att en utbildning av lärare för årskurs4--9 kommer till stånd i länet. Mot denna bakgrund vill jagföreslå att en sådan utbildning kommer till stånd med 60platser varav 30 utlokaliseras till lämplig ort i länet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en barn- ochungdomspedagogisk linje vid högskolan i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildning vid högskolan iLuleå.
mot · GE02Ub613 · 1991-01-25 00:00:00 — I regionalpolitiska sammanhang framhålls ofta attutbildningsinsatser är av stor betydelse för en positivregional utveckling. Olika utbildningsformer bör därför gesen bred geografisk spridning. Mot denna bakgrund vill jagta upp frågan om uppbyggnad av en arkitektutbildning iNorrland. Denna fråga har diskuterats utanatt något beslut har kunnat åstadkommas.En modern och framåtsyftande arkitektutbildning måstevara förankrad i en konstnärlig tradition.Högskoleutbildning med sådan inriktning erbjuds vidUmeå universitet genom designlinjen. Det är också viktigtatt arkitektutbildning kan förankras i en tekniskutbildningstradition. Sådan finns väl utvecklad vidhögskolan i . När en lämplig form skall sökas för attetablera en arkitektutbildning i måste därför ensamverkan mellan och högskolan i . Denna samverkan kan bäst ske genom att en föruniversitet och högskolan gemensam institution förarkitektur inrättas lokaliserad till Skellefteå.Ifråga om särskild inriktning av en arkitektutbildning iSkellefteå finner jag det angeläget att denna exempelvisuppmärksammar de särskilda klimatologiska förhållandensom präglar norra . Arkitektutbildningensinriktning mot samhällsplaneringsfrågor bör särskilt ta siktepå att åstadkomma goda planeringslösningar för boendeoch service i ''glesare'' regioner.Sammanfattningsvis anser jag att etablering avarkitektutbildning i , med den inriktning jag härhar angivit, framgångsrikt skulle kunna medverka till enlångsiktig kompetenshöjning av betydanderegionalpolitiskt värde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omarkitektutbildning i enligt de riktlinjer som angesi motionen.
mot · GE02Ub614 · 1991-01-25 00:00:00 — En träbyggnadslinje vid högskolan i I har byggts trähus sedan urminnes tider. Tyvärrhar vi haft en trend mot minskatanvändande av trä i byggandet.En mycket viktig orsak till denna för träet negativa trendär att dagens projektörer och byggnadsingenjörer ej fåtttillräckliga kunskaper i träbyggnadsteknik. Detta beror påatt undervisningen i träbyggnadsteknik på gymnasier ochhögskolor på många ställen varit undermålig och iblandobefintlig.För att i viss mån råda bot på denna brist föreslår jag atten byggnadslinje med träbyggnadsprofil inrättas vid dennya ingenjörsutbildningen i (ingenjörsutbildningpå mellannivå).Lokaliseringen till är mycket logisk ochnaturlig eftersom stor träkompetens redan finns påHögskoleinstitutionen och Träteknikcentrum i Skellefteå.Den nya utbildningen ger ökade resurser och medför attde ovan nämnda institutionerna stärks. Det leder till attintensivare träbefrämjande forskning kan bedrivas iSkellefteå.Genom en ökad utbildning i träbyggnadsteknik kommeri första hand träanvändningen i att öka. Dettakommer i sin tur att medföra en ökad kunskap och ökadanvändning av trä i våra exportländer.Trä är vår största förnyelsebara naturresurs. Trä geroerhört viktiga arbetstillfällen inte minst i de glestbefolkade delarna av vårt land. Trä är dessutom bådemiljövänligt och energisnålt. Om man till detta fogarträexportens oerhörda betydelse för vårt lands ekonomi stårdet helt klart att alla satsningar på utveckling av trä och dessanvändning är satsningar som snabbt kommer att betala sig.Riksdagen bör därför uppdra till regeringen att snarastlägga fram förslag om en träbyggnadslinje tillhögskoleenheten i samt anvisa medel därtill. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att förslag snarastläggs fram om att en träbyggnadslinje förläggs till högskolani .
mot · GE02Ub616 · 1991-01-25 00:00:00 — Professurer i telekommunikation och programmering Det finns ett starkt behov inom svensktelekommunikation att tillsammans med staten utvecklaforskningen. Den tilltagande internationaliseringen avtelekommunikationerna gör att svenskatelekommunikationsföretag behöver forskningsresurser föratt än bättre hävda sig internationellt.Telenätet är en stor och komplicerad maskin, vilkenalltid befinner sig i någon form av omvandling. Nyatekniska landvinningar ger plats för nya funktioner ochanvändningsområden, vilka i sin tur skapar nya behov ochnya marknader. Inom telekommunikationsområdet gårutvecklingen svindlande fort mot allt större, snabbare ochmindre kostnadskrävande system.Det telenät som i slutet på betraktades somen teknisk kuriositet har utvecklats till en oumbärlig resursför samhället. Både privat och i näringslivet har vi inrättatvår tillvaro efter en aldrig sinande tillgång påtelekommunikationer.I takt med att telekommunikationerna blir allt mersofistikerade skärps kraven på telenätets kvalitet. Det gällersåväl det funktionella innehållet som driftsäkerheten.I telekommunikationsvärlden finns inga geografiska,nationella eller organisatoriska hinder. Det finns inte hellernågra begränsningar för kommunikationen mellan olikautrustningar och tekniska system. Samspelet mellan tal,text, data och bild blir totalt.Med de stora insatser som görs är vi på väg attförverkliga en vision. ochTeleverket förekommer gemensamt utvecklingsarbete, mendetta är otillräckligt för att vi ska kunna hävdasvensk telekommunikationsutveckling som en av de främstai vår omvärld.Inrättande av professurer skulle aktivt stärkavisionsuppfyllelsen att vara ett av vår omvärlds kunnigastekommunikationscenter. Eventuellt kunde delfinansieringkunna uppnås genom samarbetsavtal mellan staten ochkommunikationsföretagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behoven av professurer itelekommunikation och programmering.
mot · GE02Ub617 · 1991-01-25 00:00:00 — Kontakter med de övriga länderna runt Östersjönframstår som alltmer önskvärda. I tider av ett alltlivligare internationellt utbyte framstår det som naturligt attstödja och utveckla kontakterna med länderna i vårnärmaste omvärld. Inte minst mot bakgrund av de storasamhällsförändringar som ägt och äger rum i flera avländerna runt framstår det som en viktig uppgiftför oss att genom kontakter på många olika områdendemonstrera vårt stöd för en demokratisk utveckling.Ett område där mycket positivt finns att hämta församtliga länder runt är utbildning, särskilt påhögskolenivå. Skilda erfarenheter och gemensammasträvanden kan där sammansmälta i en gemensamkunskapsuppbyggnad och kontakter över gränserna skapasådan samhörighet mellan folk som framstår som alltviktigare i vår värld.Genom initiativ från harungdomar från de baltiska staterna erbjudits möjlighet tillstudier eller arbete i . I den andan bör fortsattakontakter stödjas. Särskilt naturligt framstår det attnäraliggande landsdelar samarbetar på olika områden.Gotland ligger i det sammanhanget geografiskt sett näratill för en sådan verksamhet. Visst samarbete mellanEstland och har redan påbörjats för utbildning ochprojekt där AMU, på ,Utvecklingscentrum och Lövsta lantbruksskola ärengagerade. Detta samarbete skulle kunna utvecklas ochutvidgas och utgöra ett första steg mot ettÖstersjöuniversitet. Med de möjligheter tillhögskoleutbildning som redan finns på och somvisat sig mycket välfungerande finns en bas att utgå i frånvid uppbyggnaden av ett sådant utbildningscentrum.Från svensk sida skulle man genom att låta ettinternationellt samarbete inom utbildningsområdetutvecklas till en fast högskola också komma ifrån detgenerande faktumet att ett av län fortfarandesaknar egen högskola.Kultur och miljö borde vara mycket lämpliga ämnen försådana internationella studier. Ekonomi, turism ochmodernt lantbruk är andra näraliggande områden menämnesurvalet kan naturligvis göras mycket bredare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etableringen av ettÖstersjöuniversitet beläget på .
mot · GE02Ub619 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökat anslag till lokala linjer vid högskolan i -- När ''Bergslagspaketet'' kom valde högskolan iFalun/att använda bl.a. detta till att starta två nyaingenjörslinjer i stället för att ge kortare kurser. Genom attpå detta sätt utnyttja medel för fristående kurser till attdriva lokala linjer har inte utbudet av kortare kurser varitså stort.De nya ingenjörslinjerna introducerades ochhögskolan, som var med i försöksverksamheten, har femlinjer i kursutbudet. Vid försöksverksamhetens slut 1993ska alla lokala linjer vara nedlagda och ingenjörernautbildas enligt den nya ingenjörsutbildningen.Skolans medel för fristående kurser som använtstill linjeutbildningar minskas enligt propositionen nukraftigt, medan de högskolor som använt demhuvudsakligen till kortare fristående kurser, får behålladem, eftersom inga lokala linjer finns att samordna. Deninjektion som ''Bergslagspaketet'' var avsedd att vara fårdärmed mindre verkan.I budgetpropositionen minskas anslagen för dessautbildningar med . per indragen linje. Omindragningen halverades skulle högskolan kunna fortsättaatt utveckla sina utbildningar. Som exempel startar en80-poängsutbildning till ingenjör på halvfart i . Denär avsedd för redan yrkesverksamma ingenjörer. Liknandeutbildningar planeras i andra delar av länet. De är av storvikt i det arbetsmarknadsmässiga läget och med denutbildningsprofil vårt län har, men om medelsindragningensker i den utsträckning som föreslås i propositionen, kanprojekten inte genomföras. Det är därför angeläget attförutsättningarna för att vidareutveckla och genomföra deovan nämnda utbildningarna möjligt förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för attvidmakthålla utbildningen inom lokala linjer/friståendekurser.
mot · GE02Ub620 · 1991-01-25 00:00:00 — Forskning vid högskolorna i I propositionen 1989/90:90 om forskning betonasbetydelsen av forskning vid de mindre och medelstorahögskolorna. Samverkan med högskolor medfakultetsorganisation ses som det huvudsakliga medlet attgarantera forskningens kvalitet. Ett försiktigt erkännandeges åt den betydelse forskning vid de mindre och medelstorahögskolorna kan ha för regional utveckling.Under huvudtitel föreslårregeringen i årets budgetproposition en begränsad ökningav de mindre och medelstora högskolornas anslag förforskning. Avsikten är att högskolorna skall kunna planerasin verksamhet och börja bygga upp den . Vid periodens slut skallresultatet utvärderas för att ligga till grund för mer slutligaställningstaganden till hur forskningen vid de mindre ochmedelstora högskolorna skall organiseras under 1990-talet.Förslagen utgör steg i rätt riktning. De nya resurser somföreslås är emellertid otillräckliga. De räcker inte för att gerealistiska möjligheter att utnyttja högskolornasinneboende kapacitet att bidraga till ökad rekrytering tillforskarutbildning och själva bedriva forskning. De är ocksåså små att fördelningen av den totala resursförstärkningentill forskningen i själva verket innebär en förstärktcentralisering av forskningen till de storauniversitetsorterna.Högskolorna i har under senare årinlett ett brett samarbete under arbetsnamnetBergslagshögskolan Norr. enhet iGarpenberg och iGävle ger möjligheter till en konstruktiv uppbyggnad avforskning i samverkan med redan existerande, statligaforskningsinstitutioner.Flera statliga verk inom området fysisk planering --teknisk infrastruktur är lokaliserade till regionen. Det germöjligheter till en samverkan som bidrar både tilluppbyggnad av högskolornas forskning och till förstärkningav verkens kompetensförsörjning.För att fullt ut kunna utnyttja de möjligheter dennasituation innehåller, behöver emellertid högskolorna iFalun/och /tillföras resurser inivå med högskolorna i , och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna förhögskolorna i att själva kunna bedrivaforskning.
mot · GE02Ub621 · 1991-01-25 00:00:00 — I har vi en mycket väl utbyggdtandvårdsorganisation med kvalificerad personal.Tillsammans med tandvårdsförsäkringen har dettainneburit att vi fått en mycket bra tandhälsa. Trots dettaökar de reala utgifterna för tandvården. Tidigareutredningar har därför föreslagit en förändring avtandvårdens organisation så att man bättre tar tillvarapersonalens reella kompetens och möjligheter. Enförskjutning av vissa arbetsuppgifter från tandläkare tilltandsköterska gör att ''rätt personalkategori'' med lämpligutbildning utför arbetsuppgifterna.Tillsammans med en förändring av tandvårdstaxan somstyr arbetsuppgifterna till tandsköterskor, kan vi få en lägrekostnad för tandvården . För att detta skall blimöjligt måste tandsköterskeutbildningen ses över.Arbetarskyddsstyrelsen har gjort en sammanställning avbelastningsskador som en följd av ensidigt arbete. som erbjuder möjligheter till större variationär därför värdefullt.Inom tandvården, offentlig och privat, arbetar ca16 000 tandsköterskor. Till övervägande del är dessakvinnor. Nuvarande system i organisationen gör det mycketsvårt att få utveckling i arbetet. Genom att ge dessatandsköterskor ett större ansvar, får de en utveckling somär stimulerande. Detta kan också innebära att det blirlättare att rekrytera till utbildningar som leder tilltandsköterskeyrket. är det stora svårigheter att fylladessa utbildningar.Redan i dag råder brist på tandläkare och detta kommeratt öka enligt utredningen ''Specialisttandvården iframtiden''. Detta problem kan motverkas genom att övrigtandvårdspersonal får ta över vissa arbetsuppgifter.Jag hemställer att uppdrar åt regeringen attutveckla nuvarande högskoleutbildning enligtutredningsförslaget ''Utbildningar för framtidens tandvård''som föreslår en ny personalkategori inom tandvården, leg.tandsköterska. Den legitimerade tandsköterskansarbetsuppgifter ersätter både dagens tandsköterska ochhygienist. Detta gör det möjligt att få en bättre utbildadtandsköterska med möjlighet till en flexibel och effektivareorganisation med omväxlande arbetsuppgifter och färrearbetsskador. bör nuvarandetandsköterskeutbildning upphöra. Detta innebär att det iframtiden endast skall finnas en utbildning på högskolansom leder till leg. tandsköterska. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högskoleutbildning förtandsköterskor.
mot · GE02Ub623 · 1991-01-25 00:00:00 — kunde fira sitt 25-årsjubileum. Beslutet att bygga upp ett universitet i för att stimulera den norrländska utvecklingen. Såhar också skett och lokaliseringen till och Norrlandhar varit mycket framgångsrik och medfört positivaspridningseffekter för många andra orter i . Menframförallt har den högre universitetsutbildningen medförtökade möjligheter att rekrytera kompetenta människor tilltidigare svårrekryterade tjänster.En fortsatt satsning av nya utbildningsenheter bör ses idetta sammanhang och i ett samlat regional-, utbildnings-och kulturpolitiskt perspektiv.Det är därför angeläget att gå vidare och därmed startasjälvständig religionsvetenskaplig linje i . Denutbildning som bedrivs sker genom Universitet.Inom den råder brist på personal medreligionsvetenskaplig utbildning. Bristen är särskilt stor iden norra delen av landet. Där finns också en betydandeefterfrågan på fristående kurser i religionsvetenskapligaämnen.Från många håll framförs att det är av yttersta vikt attreligionsvetenskaplig utbildning kan bedrivas i Norrland.F n sker det genom att i förlägger ettantal utbildningsplatser i . Men detta kan ses som enförsöksverksamhet som bör permanentas till en mersjälvständig enhet med i somhuvudman. Förutsättningarna är att de resurser som finnspå nationell nivå fördelas även till i erfarenhet från annan utbildning vid universitetetvisar att studenter som utbildats i till största delenstannar kvar i . av studenterna rekryterasockså från de fyra nordligaste länen. Ytterligare skäl för enpermanent utbildning i är att ca 30-talet präster inomLuleå stift saknar fullständig utbildning. Möjligheter attkomplettera sin utbildning genom distansstudier ochdärmed uppnå en fullständig utbildning i religionsvetenskapborde underlättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en permanent utbildningslinje ireligionsvetenskap i .
mot · GE02Ub625 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom hälso- och sjukvården har stora förändringar skettvarför vårdutbildningarna, såväl inom gymnasieskolan sominom den , under de senaste 10--15åren i grunden förändrats och utvecklats och kommer underbörjan av 90-talet att ytterligare förändras.Riksdagen fattade 1979 beslut om den kommunalavårdhögskolans inriktning och innehåll. Den 1 juli 1982startade sedan de första reformerade vårdutbildningarna.På grund av de stora förändringarna som och dess personal skulle ställas införoch mot bakgrund av lärarutbildningsutredningen 74:sdiskussion om lärarutbildningarnas mål, struktur ochinnehåll tillsatte UHÄ 1981 en arbetsgrupp som skulle seöver vårdlärarutbildningen för både gymnasieskolan ochden kommunala högskolan.Arbetsgruppen slutförde sitt arbete med enrapport ''en förnyad vårdlärarutbildning'' (UHÄ 1983:23).I denna föreslogs en gemensam utbildning av vårdlärareomfattande 80 poäng för gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen samt för den kommunalahögskolan.Nya synpunkter och förutsättningar har lett till att UHÄhar fortsatt översynsarbetet i samarbete med SÖ och medhjälp av expertis. I det fortsatta utredningsarbetet harhänsyn tagits dels till förändringar som skett eller väntas skepå lärarnas arbetsfält, dels till inträffade eller väntadeförändringar i andra lärarutbildningar.Vårdlärarutbildningen bör utvecklas i överensstämmelsemed de intentioner som gäller andra lärarutbildningar.Dåvarande planeringsberedning Vård inom UHÄdiskuterade de nya förslagen 1987. har ingethänt även om behovet av en förändring kvarstår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förändradvårdlärarutbildning.
mot · GE02Ub627 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A448 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attuniversitetsforskningen i börgaranteras lika goda förutsättningar i form av anslag som deövriga universiteten i landet.
mot · GE02Ub629 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr286 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kunskaper om äldrebyggnads- och materialteknik.
mot · GE02Ub630 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf296 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av atttandläkarutbildningen till viss del integreras medläkarutbildningen och till viss del med övrigatandvårdsutbildningar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förändring ochutökning av odontologisk specialist- och vidareutbildning,3. att hos regeringen begär en utredning omhur tandläkarhögskolornas specialistvård skall kunnautnyttjas i den reguljära tandvården.