ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T555 · 1991-01-25 00:00:00 — har lagt en rad förslag påtransportområdet som handlar om nyinvesteringar förjärnvägsnätet samt upprustning för totalt ca 100 miljarder(65+35) kronor . En stor del skulle omfattaNorrlandslänen, där bl a Bothniabanan till ingår samt upprustning avbanan ---- se motion nr 1990/91:T520 avBengt (). räddas och utvecklas medny teknologi, se förslag i motion 1990/91:T548 (ViolaClaesson, m fl).Den helhetssyn vi omfattar innebär stora möjligheterinför framtiden i olika regioner. D v s att inte bara jobbenräddas redan på kort sikt, utan att hela järnvägsområdetfrån produktion i alla led till servicenäringar utvecklas. Dethandlar om en teknisk och industriell utveckling som ledertill både kvalitativ och ekonomisk tillväxt. Med dennamiljöinriktade utgångspunkt kan alltså många nyaarbetstillfällen skapas, det vi kallar för meningsfulla jobb.I våra förslag har vi pekat på den stora potential som kanrymmas i olika samnordiska projekt för järnvägsutveckling.Norge, och har behov och planersom kan länkas samman med svenska. Upprustning avbanor och en utveckling av person- och godstransporterna iSverige är en förutsättning för att vi skall möta ökat intresseför samarbete.Att lägga ner, inskränka eller att sälja ut produktionenvid SJ:s hel- eller delägda verkstäder är slöseri medsamhällets resurser. vill att alla dessanämnda möjligheter undersöks innan varsel och ytterligareuppsägningar saboterar regionalt viktiga satsningar.Sveriges sårbarhet ökar drastigt om inte verkstadsjobbenräddas. Garantier för fortsatt drift på verkstaden i ärnödvändig med tanke på det yrkeskunnande som finns där.Därför kräver vi att regeringen ålägger SJ ett moratoriumsom innebär fortsatt drift, utan uppsägningar, vid SJ:sverkstad i tills dess att järnvägens framtida behovgrundligt undersökts. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av verkstäder förjärnvägens behov,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fortsatta driften vid SJ-verkstaden i .
mot · GE02T557 · 1991-01-25 00:00:00 — Persontrafiken på sträckan ---- (1989/90 ) och regeringen beslutade att persontrafiken på sträckan ----Örebroskulle upphandlas för såväl /91 som1991/92. Regeringen gav transportrådet i uppdrag att se tillatt trafik upphandlades för åtminstone en tvåårsperiod.Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt atttransportrådet vid sin upphandling för /92helt underlåtit att upphandla nämnda trafik. Likaanmärkningsvärt är att regeringen i budgetpropositioneninte vidtar någon åtgärd utan helt följer rådets förslag.Trafik över nämnda sträcka tillgodoser etttransportbehov för hela ned mot västra att resenärerna behöver åka . Detta kaninte vara ett attraktivt alternativ för någon resenär.Hur lämpligen tågtrafiken skall struktureras iBergslagen har varit uppe till diskussion och ettantal alternativ har diskuterats. Naturligen bör dennauppgift ligga på SJ. En mer allsidig belysning av problemoch alternativen har dock inte kommit fram. börmot denna bakgrund uppdra åt regeringen att låta SJ isamverkan med berörda kommuner, län ochtrafikhuvudmän snabbt utreda frågan. I avvaktan härpå börpersontrafiken på sträckan ----Örebroupprätthållas och erforderliga medel anvisas genomomfördelning av anslagen G 5 och G 6,budgetpropositionens bilaga 8. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om persontrafiken på sträckanGävle----.
mot · GE02T558 · 1991-01-25 00:00:00 — är ett energisnålt och miljövänligtkommunikationsmedel. Det krävs stora allmännasatsningar inom järnvägssektorn för attkunna överföra stora delar av den miljöfarliga ochenergislösande vägtrafiken till järnväg. Trafikpolitikenmåste drivas så att även glesbygdens länsjärnvägar får enärlig chans att utvecklas och bli bärkraftiga, och inte dömsut från början. Även de banor som anses olönsammaeller är nedlagda ska ges en chans till omprövning.FörsöksjärnvägarVi föreslår att man som ett led i en offensivjärnvägspolitik startar en eller flera ''försöksjärnvägar'', t exi enlighet med Dellenbanan Vänners förslag tillTransportforskningsberedningen . På dessaförsöksjärnvägar skulle man prova att driva person- ochgodstrafik med modern teknik och förenklad organisationför att undersöka vilka utvecklingsmöjligheter s k trafiksvaga bandelar egentligen har och vilkenlönsamhet man kan uppnå. ,, eller annat lämpligt organ bör få i uppdrag attsnabbutreda hur ett sådant försök bör genomföras ochföljas upp och vad det skulle kosta att senast framlägga förslag till en förstaförsöksverksamhet. Målsättningen skall vara att riksdagenföre årets utgång skall kunna fatta beslut om att starta enförsta försöksverksamhet.DriftbidragVi föreslår vidare att driftbidrag ska utgå i de fall därtrafikhuvudmän vill återuppta järnvägstrafiken på de banordär bidrag tidigare kunnat utgå för ersättande busstrafik(busstrafik som ersätter tåg). För att de länsjärnvägar somfinns med i det trafikpolitiska beslutet ska behandlasrättvist bör ett sådant bidrag utgå , utöver för vilka bidrag redan utgår. Beloppet bör motsvaradet underskott som skulle uppstå om banan skulle trafikerasidag. Enklast är om det bidrag som ersättande busstrafikfått efter att järnvägstrafiken lades ner, räknas upp tilldagens penningvärde och används som underlag.Om detta inte går igenom föreslår vi att driftbidrag,enligt samma principer, av miljöskäl åtmistone skall utgå föråterupptagen trafik på elektrifierade bandelar. Vi tycker attdet vore vansinnigt att miljövänliga elektrifierade järnvägarska riskera att läggas ner bara därför att de inte trafikeradesvid tiden för riksdagsbeslutet . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en snabbutredningom ''försöksjärnvägar'' enligt vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt driftbidrag skall utgå även i de fall trafikhuvudmän villåteruppta järnvägstrafik, i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att , om yrkande2 inte bifalls, som sin mening ger regeringen till kännaatt driftbidrag skall utgå till trafikhuvudmän om de villåteruppta trafiken på elektrifierade sträckor i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GE02T560 · 1991-01-25 00:00:00 — Villkoren för spårbunden trafik i glesbygd Både av miljömässiga och regionalpolitiska skäl är detönskvärt att satsningen på järnvägar även kommerglesbygden tillgodo. Tendensen är tyvärr den motsatta:befintliga banor lägs ner och servicen försämras på de linjersom är i drift. Motivationen till detta är bl a atttrafikunderlaget är alltför dåligt i glesbygd och att tåget intehar tillräcklig flexibilitet för små transportvolymer igeografiskt vidsträckta regioner.Miljöpartiet de gröna menar att detta till stor del ärvanetänkande och att det finns kreativa vägar för attförbättra förutsättningarna för en förbättring av despårbundna förbindelserna även i mer glest befolkadeområden. Några av dessa presenteras i iGävleborgs läns medelsansökan till glesbygdsdelegationenom projektmedel för ett s k samtrafikprojekt i /och Bollnäskommuner (daterad ). i Gävleborgslän har sedermera () hemställt om medel för ettsnabbtåg på sträckan /--Stockholm.Även detta dokument innehåller förtjänstfulla analyser.Nedan följer en sammanfattning.För att göra spårtrafik attraktiv i glesbygd behöver:samordning och förenkling av transporter till stationerutredastidtabeller detaljplanerasrikstaxesystemetdetaljplaneras för aktuella kommuner (taxepunkter,biljettdistribution m.m.)informations- ochupplysningsverksamheten planeras föromstigningsresenäreromstigningsstationerna analyserasoch eventuellt kompletteras med avseende påomstigningsresenärernas behovregler och rutiner förförseningar anpassas så att omstigningsresenärer kännertrygghetDet föreslagna samtrafikprojektet tillsammans med detföreslagna snabbtåget mellan /ochStockholm kan ge viktiga erfarenheter för utvecklingen avlandets trafiksystem.nLänsstyrelsen föreslår följande finansiering avsamtrafikprojektet:TFB300 000 krGlesbygdsdel.100 000 krLst100 000 krSJ, X trafik100 000 krInterna kostnader som täcks av resp. part600 000 kr1 200 000 krFör snabbtåget begär man medel avkommunikationsdepartementet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt medel skall anslås till ett samtrafikprojekt i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt nödvändiga medel ställs till förfogande för ettförverkligande av snabbtåg på sträckanHärnösand/--till mitten av .
mot · GE02T561 · 1991-01-25 00:00:00 — Väl fungerande kommunikationer är en avgörandetillgång för en orts och en regions utveckling. Tillgång tilltågförbindelser har stor betydelse.Sedan 1977 är en av de få kommuner utmedvästra stambanan som saknar möjlighet till tågtrafik.Alltsedan tågtrafiken då lades ner har kommunen och dessinvånare arbetat för att åter få tåguppehåll i kommunen.Allt utan resultat trots att skälen för tåguppehåll hela tidenvuxit sig starkare genom expanderande näringsliv, ökadpendling och inte minst den ökande försurningen.Vi anser att de ordinarie tågen bör göra ett lämpligt antaluppehåll i . I en samhällsekonomisk bedömningbör detta vara lönsamt eftersom flera undersökningar somgjorts visar på företagsekonomisk lönsamhet.SJ har ansvaret för järnvägstrafiken men har inte trotsatt den grundläggande förutsättningen -- järnvägsspåren --finns, lyckats planera in persontrafik i Vårgårda.Enligt vår uppfattning bör därför en från SJ friståendeutredning få uppdraget att utreda de mer långsiktigasamhällsekonomiska effekterna av tågstopp i . I ensådan opartisk utredning, av beställd hosregeringen, bör SJ medverka endast såsom en remissinstansbland andra. Utredningen kan exempelvis utföras ilänsstyrelsens i läns regi.PendeltågVi är medvetna om att även om vissa fjärrtåg kommeratt stanna i kommer det inte att vara i denomfattning att det tillfredsställer trafikbehovet. Det ärunder alla omständigheter angeläget att ett system medmatning byggs ut genom pendeltågssystemet för att beaktakommunens behov av kontakt med stambanenätet och föratt tillgodose invånarnas regionala resor.Den särskilde storstadsutredaren har tillsammans medlänstrafikbolagen i berörda områden och kommitöverens om en samverkansplan för den regionalajärnvägstrafiken. Där nämns att ochÄlvsborgstrafiken senare ska ta ställning till frågan ompendeltrafik till /. Enligt våruppfattning bör ytterligare medel från infrastrukturfondenavsättas till den regionala pendeltågstrafiken i Västsverigeoch en förlängning till /bör vara enprioriterad del. Med anledning av det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att iÄlvsborgs län får i uppdrag att utreda effekterna avpersontrafik på järnväg med tåguppehåll i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förlängd pendeltågstrafik tillVårgårda/.
mot · GE02T563 · 1991-01-25 00:00:00 — arbetar sedandrygt med att försöka utveckla Dellenbanan mellanHudiksvall och i till en levande ochbärkraftig järnväg med modern och snabb, effektiv ochattraktiv personoch godstrafik året runt.De arbetar också mera generellt för att visa de s.k.trafiksvaga bandelarnas utvecklingsmöjligheter, ochåstadkomma rättvisare och bättre villkor för trafik på ochutveckling av dessa.Föreningen har i sitt arbete dragit på sig stora skulder,bl.a. för upprustningen och återöppnandet av Dellenbananinför dess 100-årsjubileum . Föreningens medlemmarhar personligen gått i borgen för banklån och några hart.o.m. tagit på sig inteckningar i sina bostadsfastigheter somsäkerhet för lån på flera hundra tusen.Föreningen har vid en uppvaktning avkommunikationsdepartementet bett att få Delsbostationshus av staten för att därigenom underlättaföreningens verksamhet. skulle denna fastighetkunna utgöra säkerhet för förenings banklån, så attföreningens aktiva medlemmar kunde avlastas dennabörda.Föreningen hyr f.n. väntsal och tågexpedition av SJ försin verksamhet, och administerar därifrån den turist- ochchartertrafik som man med egna fordon upprätthåller.Med hänvisning till möjligheten att förturisttrafikändamål överlåta fast egendom till lokalaintressenter, på förmånliga villkor, samt för att stödja enorganisation som på ett konstruktivt sätt arbetar förjärnvägens utveckling, lokalt såväl som nationellt, börDelsbo stationshus, med tillhörande byggnader, utanersättning överlåtas till . Det kan antingen ske genom att SJ skänkerstationshuset till föreningen, eller att staten köperstationshuset av SJ för föreningens räkning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att , medtillhörande byggnader, överlåts till .
mot · GE02T564 · 1991-01-25 00:00:00 — Motorvagnar till länstrafiken i trafikpolitiska beslut innebar en uppdelning avjärnvägsnätet i stomjärnvägar och länsjärnvägar. Berördalänshuvudmän har att ta ställning till om man skall ta på sigtrafikeringsansvaret för länsjärnvägarna och ompersontrafiken i så fall skall ske med tåg eller buss.Den trafikhuvudman som tar på sig trafikeringsansvaretkan erhålla ett driftbidrag motsvarande SJ:s särkostnad förpersontrafiken. Väljer man att utföra trafiken med tåg skalldessutom erforderligt antal motorvagnar ställas tilltrafikhuvudmannens förfogande.Jönköpings Länstrafik berörs av fyra länsjärnvägar medpersontrafik:Nässjö----HalmstadNässjö----OskarshamnJönköping--VaggerydNässjö----ÅsedaDet är vår uppfattning att dessa sträckor skall behandlaslikvärdigt när det gäller avtal om övertagande avtrafikansvar inkl. möjligheten till driftbidrag ochmotorvagnar för trafiken. i september1990 ställde trafikhuvudmannen i inpersontrafiken på länsjärnvägen --Värnamo.Skälet till detta var en tvist med SJ om ersättningen för attfå nyttja motorvagnar.Berörda trafikhuvudmän har tagit ställning till denframtida trafiken på länsjärnvägarna. De som valt attfortsätta tågtrafiken erhåller statsbidrag och får även övertaerforderligt antal motorvagnar. Staten har med anledninghärav ställt medel till förfogande för nedskrivning avmotorvagnarna hos berörs av fyra länsjärnvägar. Två avdessa har tidigare trafikerats med s.k. Krösa Tåg. Dennatågtrafik kan sägas vara något av en föregångare tilllänsjärnvägarna.Tvisten om motorvagnarna i har inträffatefter det att fattat sitt beslut och sedantrafikhuvud-mannen valt att anlita ett privat företag -- -- som entreprenör på länsjärnvägarna.Vi anser att de fem aktuella motorvagnarna i enlighetmed de allmänna villkoren för övertagande av länsjärnvägskulle tillförts trafikhuvudmannen i redanden när trafiken på länsjärnvägarna, med dennya entreprenören, startade. Det nuvarande förhållandetger en kraftig merkostnad jämfört med övriga berördatrafikhuvudmän. SJ:s agerande gör det svårare förlänstrafiken att förbättra sin dåliga ekonomi och attupprätthålla en god service. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att trafikhuvudmannen iJönköpings län i enlighet med det trafikpolitiska beslutetsintentioner tilldelas erforderligt antal motorvagnar för delänsjärnvägar huvudmannen trafikerar.
mot · GE02T601 · 1991-01-25 00:00:00 — Vårt land har sju statsisbrytare. Samtligaär lokaliserade till . Året-runt-bemanningenuppgår till åtta fartygsbefäl per isbrytare samt ett varierandeantal värnpliktiga. Vid full aktivitet är sammanlagt ca 110fartygsbefäl och ca 250 värnpliktiga i tjänst på isbrytarna.Merparten av isbrytararbetet görs längs Norrlandskusten.Isbrytarna är fellokaliserade! Det finns praktiska men ocksåmycket starka regionalpolitiska skäl att lokalisera allastatsisbrytarna till norrländska hamnar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen snabbt föreläggerriksdagen förslag om Norrlandslokalisering av våra sjustatsisbrytare.
mot · GE02T602 · 1991-01-25 00:00:00 — Trafik mellan och och mellan och Färjetrafiken till och från frånÖland/Grankullavik och måste återupptas.Den möjlighet som fanns dåVisby trafikerades med kombinerad passagerar-och bilfärja saknas . Sommarresandet till och frånGotland var då möjligt från fyra hamnar (,, och Grankullavik). Det gavmöjlighet till valfrihet och tillgänglighet. Spontanresandetfrån och hade möjlighet att utvecklas.Sommaren 1988 fanns kvar som ''tredje-hamn-alternativ'', trafikerat med havskatamaranen två somrar har ingen färjetrafik till och frånGotland bedrivits från Grankullavik och . Medbyte av rederi försvann denna färjetrafik.Behovet av färjeförbindelse är avutomordentligt stor betydelse såväl för och Västerviksom för hela län. Turismen har stor betydelse ochden behöver stimuleras och vidareutvecklas.En färjeförbindelse till är ett uppenbart tillskotttill turistutbudet. och kommuner haren mycket omfattande turistverksamhet och har undersenare tid investerat väsentligt för ytterligare ökningar.Öland totalt och har tillsammans 1,6 miljgästnätter per säsong, exkl privat uthyrning (1,2 miljoch 400 000). På norra finns underturistsäsongen 200 000 turister. Det finns alltså en mycketstor ''marknad'' som skulle kunna erbjudas att åka närmasteväg till -- en resa från Grankullavik.Linjen -- är med bred marginal (än linjen -- ) detkortaste avståndet mellan fastlandet och Visby.I principavtalet med och har angivitsatt kompletterande trafik under högsäsong kan förekomma.En tredje färja kan möjliggöra detta. Det företag som harkoncessionen på Gotlandstrafiken måste också tillse attkompletterande trafik kommer till stånd mellan ochVästervik. Sker inte detta måste koncessionen upphöra ochandra rederier tillåtas bedriva färjetrafik mellan ochGotland och mellan och Visby.Att låta ett enda företag styra och ställa på ett så viktigttrafikområde som är fel, om inte välmotiveradenationella krav tillgodoses. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående färjetrafik Grankullavik--och --.
mot · GE02T603 · 1991-01-25 00:00:00 — Allmän farled över Rödkobbsfjärden har för avsikt att inrätta en allmän farledöver Rödkobbsfjärden i , medelstsprängning och muddring av ca l2 berg mellanGjusharan och Kalvören.Främsta anledningen anges vara förbättrad sjösäkerhetoch en minskad miljöpåverkan från sjötrafiken iskärgården.Sandhamnsleden, som därigenom skulle avlastas, ärrelativt trång och krokig, vilket kan vara ett problem försjöfarten under vissa väderförhållanden. Furusundsleden,som också skulle få minskad trafik enligt sjöfartsverketsutredning, blir mindre utsatt för stranderosion.Detta är positiva effekter. De negativa övervägeremellertid.Rödkobbsfjärden är en relativt orörd del av Stockholmsskärgård med ett mycket stort naturvärde. Den utgör ocksåett viktigt fångstområde för yrkesfisket. Det ingrepp i enskärgårdsnatur av oskattbart värde för framtiden, både uryrkesfiskets och det rörliga friluftslivets synpunkt, somskulle bli följden om planer verkställs, står iuppenbar strid med naturresurslagens intentioner attmarkoch vattenområden av aktuellt slag skall så långtmöjligt skyddas mot åtgärder, som kan påverka områdenaskaraktär eller skada naturmiljön. Det måste anses vara ettnationellt intresse att Rödkobbsfjärden skyddas mot ett såomfattande ingrepp som det här är fråga om.Brytande av en ny farled genom Rödkobbsfjärdenmotiveras av det stora trafikbehovet mellanStockholmsområdet och och andra områden påandra sidan . Det resonemanget förutsätter dockatt denna trafik i oförändrad eller ökad omfattning skallutgå från . Detta är dock varken nödvändigt ellerönskvärt. Trafiken genom börminskas genom att hamnarna i t.ex. ochKapellskär utnyttjas i högre grad än vad som för närvarandeär fallet, vilket vi närmare utvecklar i en annan motion.Med hänsyn till frågans stora principiella betydelse anservi att bör göra ett särskilt uttalande om attplanerna på en farled genom Rödkobbsfjärden inte börgenomföras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attden planerade farleden över Rödkobbsfjärden i Stockholmsskärgård icke skall inrättas.
mot · GE02T604 · 1991-01-25 00:00:00 — har i en utredning angett att bästaalternativ för vinteruppläggning av fartygen , samt ärNorrköping.Enligt vår mening är inte något braalternativ. Besättningarna på fartygen är boende iKarlskrona, vilket innebär pendling med höga kostnaderför och en olägenhet för personalen.Marinkommando Syd har erbjudit ett bättrealternativ med lägre kostnader för och bättresociala fördelar för personalen. I är det ettprivat företag som skall vinterförvara fartygen, i Karlskronaär det ett statligt verk, vilket också bör beaktas.Vi anser att det är viktigt att i första hand utnyttjabefintliga statliga anläggningar, särskilt om det innebär enlägre kostnad för staten som i det här aktuella fallet medsjömätningsfartygen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjömätarflottansvinteruppläggningsplats.
mot · GE02T605 · 1991-01-25 00:00:00 — Allt talar för att vattenvägarna kommer att bli ännuviktigare av ekonomiska och miljömässiga skäl.Det gäller inte enbart våra kustområden utan också till ochfrån Vänerlandskapen. Tack vare ochmoderna hamnar runt erbjuds godatransportmöjligheter med övriga . Energimässigtkräver frakt med järnväg dubbelt så mycket energi och fraktmed lastbil fem gånger så mycket energi som båtfrakt.Skyddsorganisationen och beredskapen vid frakt medmiljöfarligt gods i och på är av heltannan dimension än vid frakt på land. För Sverigeshandelsutbyte med och även ärvattenvägarna viktiga. som är vår kanskeviktigaste handelspartner transporterar en fjärdedel av sittlångväga och tunga gods på vattenvägar. Det borde alltså inte råda någottvivel om att de stora och tunga masstransporterna skall gåpå sjöfrakt till och från Vänern.Nyligen har åtgärder presenterats för att lösatrafikproblemen i med omnejd. Omförutsättningarna för sjöfart på inte tas tillvara,kommer trafikbelastningen från att ökatrafikproblemen i . Av och till diskuterasVänersjöfartens framtid. Planeringen måste samordnas ochen riktig kostnadsjämförelse göras mellan sjö-, järnvägs-och vägtransporter. Samhälls- och miljöfaktorer måsteockså räknas in. En rättvis jämförelse kan inte baseras påmarginalkostnader. En utredning bör genomföras omVänersjöfarten som miljövänligt transportalternativ iVästsverige.Dubbelbottnade båtar i VänernVänern, största insjö, utgör en omistligsötvattenresurs. är den en mycket viktig vattentäkt förkommunerna runt sjön och i . För mångamänniskor är en stor tillgång för friluftsliv. Tillfälleges till rika naturupplevelser i vacker skärgårdsmiljö.Vattenkvaliteten i detta innanhav har förbättratsavsevärt genom de omfattande miljövårdsinsatser somgenomförts . Miljöarbetetfortsätter.Redan nu finns det relativt gott om fisk i sjön. Det finnsdessutom goda förutsättningar att utveckla ett attraktivtsportfiske för turism och rekreation. Ett projekt -- LaxfondVänern -- har startats för att göra till Europasstörsta laxsjö. Länsstyrelser, kommuner, näringsliv,yrkesfiskare och sportfiskare samarbetar för att på 90-taletgöra ett omfattande laxfiske möjligt.Mot denna bakgrund är det av yttersta vikt att Vänernsvattenkvalitet kan skyddas mot de miljöföroreningar somkan ske exempelvis i form av utsläpp från båtar.Omfattande transporter av bl.a. oljor och kemikalier skeridag. I och för sig är detta riktigt då det är det billigaste ochmest miljövänliga sättet att transportera gods.Med de stora miljömässiga och ekonomiska värden somstår på spel om olja och vissa kemikalier kommer ut iVänervattnet, anser vi att sådana transporter skall ske påbåtar med dubbla bottnar för ytterligare ökad säkerhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av Vänersjöfartens rolli framtiden,2. att hos regeringen begär lagförslag om attfartyg som på transporterar olja och miljöfarligakemikalier skall ha dubbla bottnar.