mot · GE02A808 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningVarje individ måste bedömas efter sina egenskaperoavsett om den är en kvinna eller man. Kampen förjämställdhet är också kampen för att erkänna individuellaskillnader. Att bekämpa könsroller är därför liktydigt medatt avskaffa schablonbilder av män och kvinnor.Schablonbilder är skadliga, eftersom de döljer den enskildamänniskan och förleder även individerna själva att betraktasig på ett förenklat och felaktigt sätt.Jämställdhetsarbetet kräver insatser inom många olikadelar av samhället. Det handlar om att påverka attityder.Den sortens påverkan uppnås inte enbart genom politiskabeslut och lagar. Den uppnås framför allt genom attenskilda individer tar ett personligt, praktiskt och moralisktansvar.Jämställdhetsarbetet måste bedrivas långsiktigt. Det tartid att förändra attityder. Attitydpåverkan måste ske ihemmet, i skolan och på arbetsplatserna.Jämställdhetsarbetet måste bedrivas av både män ochkvinnor. Detta ger ett gott föredöme för det uppväxandesläktet.Föräldrar kan genom sitt uppträdande i hög grad präglasina barn -- självförtroende grundläggs till stor del ibarndomen, synen på könsrollerna hämtas i storutsträckning från den lilla världens krets. Hur modernuppträder präglar ofta barnens syn på kvinnor, liksomfaderns uppträdande påverkar bilden av män.Kvinnor och män har samma ansvar föropinionsbildningen bland de unga. Jämställdhetsfrågan ärlika viktig för mannen som för kvinnan. Den personligautvecklingen främjas av jämställda relationer som leder tillett gemensamt ansvar för hem, hushåll och barn.Flickor måste stimuleras att satsa på längre utbildningarinom ekonomiska, tekniska eller andra för närvarandetypiska manliga yrken. Unga kvinnor måste ocksåuppmuntras att i större utsträckning ta ansvar och inteöverlämna beslutsfattande i olika sammanhang till män.2. Jämställdheten i lagstiftningenDet finns ett antal milstolpar i jämställdhetsarbetet. För130 år sedan fick kvinnorna rätt att inneha vissalärartjänster. fick svenska kvinnor allmänrösträtt och blev valbara till politiska uppdrag. För 50 årsedan beslutades, att förvärvsarbetande kvinnor ej fickavskedas p.g.a. havandeskap, förlossning eller giftermål.För 20 år sedan fastslogs att borde verka förjämställdhet. instiftades rätten till sextimmars arbetsdag för småbarnsföräldrar.I stället för lagar som syftade till att begränsa kvinnorsfrihet antogs 1979 en lag som skall främja jämställdhetmellan könen. har ytterligarejämställdhetsinriktade åtgärder vidtagits, bland annat enlag mot könsdiskriminering i arbetslivet. Vidare haräktamakeprövning för studiemedel avskaffats.Ändringen i successionsordningen som medförde attmonarkens förstfödda barn oavsett kön ärver tronen var enviktig jämställdhetsmarkering, som anmärkningsvärt nogfick genomdrivas mot socialdemokraternas röster iriksdagen.Vidare kan nämnas att all kvinnomisshandel på enskildplats numera faller under allmänt åtal. ATP-poäng ges förvård av barn i hemmet. Alla yrken, även inomförsvaret, har öppnats för kvinnor. Nya jämställdhetsavtalhar slutits mellan SAF och LO-PTK och på kommun- ochlandstingsområdet. Jämställdhetsavtal har också upprättatsinom den statliga sektorn och för de statliga bolagen.Riksdagen har fattat beslut om ett femårigt nationellthandlingsprogram för jämställdhet. En nordiskhandlingsplan har tillkommit i samma syfte.Lagar och beslut enligt detta utvecklingsmönster ärbetydelsefulla dels för sina konkreta effekter, dels som enmarkering av den vikt statsmakterna lägger påjämställdhetsfrågorna.3. Familjen och jämställdhetenI hemmet ställs jämställdhetsidealen på svåra prov.Jämställdhet kan inte uppnås i andra delar av samhället ominte jämställdhetsarbetet börjar inom familjen.En kvinna och en man som bildar familj har bådaambitioner och önskningar , inte bara närdet gäller familjelivet utan även för verksamheten utanförhemmet. Under stora delar av livet inskränks de personligaambitionerna av ansvaret för barnen och hemmets skötsel.Båda parter måste inse att ingendera kan få ställa krav påatt ensam få utrymme för sin personliga utveckling utanförhemmet.Under lång tid har männens behov kommit i första hand.Det fanns då detta var rationellt ur den enskildafamiljens synvinkel. Mannen svarade förpenningintäkterna, medan kvinnan hade det minst likahårda arbetet med att svara för hem och barn. Detta varsamtidigt ofta en förutsättning för mannens förvärvsarbete.Så är det inte . Nya förutsättningar har skapats inombåde arbetslivet och hushållet. måste oftast såväl mänsom kvinnor förvärvsarbeta. Likväl får kvinnorna oftaslentrianmässigt stå tillbaka för mannens intressen ochönskemål. Hon får sköta hemmet -- han ägnar sig åt arbeteoch rekreation.Den moderna tidens krav har gjort att föräldraskapet ivissa avseenden blivit mer betungande. Såväl barnensfritidsaktiviteter som ett aktivt engagemang i derasskolgång, ställer krav på föräldrarnas medverkan. Dessaskulle underlättas av större möjligheter till flexiblaindividuella lösningar vad avser t.ex. arbetstid ochbarnomsorg.I dagens samhälle leder allt oftare ett förhållande baseratpå de traditionella könsrollerna till en relationskris inomfamiljen -- en kris som i sämsta fall innebär att familjensplittras. Det är oftast kvinnan som tar initiativ till enseparation. Skilsmässofrekvensen är internationellt sett högi vårt land. Endast vartannat äktenskap varar livet ut.Jämställdhet mellan de båda parterna i en familj är enav förutsättningarna för harmoniska familjer. En jämställdrelation gör det enklare att lösa misshälligheter utanuppslitande konflikter. Om jämställdhetstankar främjas hosunga individer kan detta medverka till att skapa merastabila familjerelationer i framtiden.Kvinnor arbetar i genomsnitt betydligt längre än män omman även tar hänsyn till hushållsarbete. Man bör ocksåbetänka att det som betecknas som ''underhåll'' iundersökningar om kvinnors och mäns ansvar förhushållsarbete ofta kan utföras och semesterdagaroch därmed är betydligt mindre fysiskt tröttande än dethushållsarbete som måste utföras före och efterförvärvsarbetet. Även om männens arbete i hemmet harökat så bär kvinnorna fortfarande ett huvudansvar fördagliga rutiner. håller emellertid könsrollen på attförändras.4. Familj, ekonomi och samhälleMed utgångspunkt från alla individers lika värde bordejämställdhet vara en självklarhet. Jämställdhet är inteprimärt en fråga om politiska beslut. Den lagstadgadediskrimineringen av kvinnor är med något fåtalundantag undanröjd.Det politiska arbetet med jämställdhet måste nu inriktaspå att göra förändringar inom olika politiska områden somfrämjar förutsättningarna för jämställdhet.Färre kvinnor accepterar en underordnad roll iarbetslivet eller i familjen. Allt fler män accepterar inteheller att ställas åt sidan när det gäller att sköta barn ochhem. Det ställs därför krav på statsmakten ocharbetsmarknadens parter att skapa valfrihet för familjen närdet exempelvis gäller arbetstid och barntillsyn.I dag motverkar utformningen av skattesystemet ochbarnomsorgen jämställdhetssträvandena. Situationen förmånga familjer skulle avsevärt underlättas om familjensjälv fick välja barnomsorg. I stället för att staten ger storasubventioner endast till barnomsorg börstatsmakternas stöd utgå lika till alla former av barnomsorg.Det måste gälla även dem som själva väljer att vara hemmaunder längre eller . Ökad valfrihet främjarjämställdheten. Ett exempel på hur socialdemokraternasdogmatiska politik beträffande barnomsorg motverkarjämställdhetssträvandena är motståndet motarbetsplatsanknutna daghem. Genom sådana daghemskulle föräldrar lättare kunna finna en barnomsorgsformsom ej står i konflikt med deras yrkeskarriärer. Det ärnaturligtvis kvinnor som skulle dra störst nytta av sådanaarrangemang.Det är också viktigt med valfrihet och alternativ inomäldreomsorg och vård. När den offentliga vården inte klararav sina uppgifter att ge vård och omsorg till gamla, sjukaoch handikappade slits allt fler mellan kraven från arbetetoch vården av anhöriga. Många, främst kvinnor, tvingassluta eller minska sitt yrkesarbete för att hjälpa till medvården av en anhörig.Kvinnor har genomgående lägre inkomster och mindreförmögenhet än män. I många familjer är det rentslentrianmässigt så att familjens gemensamma sparandeformellt sker hos mannen. Handhavandet avfamiljeekonomin är också oftast en angelägenhet sommännen sköter.Man och kvinna skall ha lika stark ställning i familjen.Arbetet och ansvaret för familj och försörjning skall varagemensamt. Om parterna går skilda vägar skall inte den eneindirekt kunna ta med sig den ekonomiska avkastningen påden andres arbete, såvida inte parterna kommit överens omdet.Pension är delvis att jämföra med sparande. Familjernasmöjlighet att rättvist fördela pensionssparande skallsäkerställas. Vi har i andra sammanhang föreslagit att dettaskall utredas.För att åstadkomma en jämnare fördelning mellan mänoch kvinnor krävs ett målmedvetet arbete inom olikaorganisationer. Det är inte bara männen som måste ändrasina attityder. Kvinnorna själva måste engagera sig ochsatsa tid och kraft för att nå de positioner de eftersträvar.Allt fler kvinnor är nu ledamöter av valda politiskaförsamlingar. Däremot är dock den kvinnligarepresentationen i statliga myndigheters styrelser betydligtsämre. har kartlagtkvinnorepresentation i styrelserna för 337 regionala statligaorgan. 66 saknade helt kvinnor. Flertalet av dessa uppdragtillsätts av landsting eller efter förslag frånarbetsmarknadens parter. Totalt sett är avstyrelseledamöterna kvinnor -- det är dock en tydligförbättring i jämförelse med situationen sedandå av platserna var besatta med kvinnor.Många anser att kvotering av kvinnor på manligtdominerade områden är en framkomlig väg förjämställdhetsarbetet. Vi tror inte på kvotering som metodatt uppnå jämställdhet. Den bygger på bristande tilltro tillkvinnors förmåga och övertro på regleringars möjligheter.För att bevara jämställdheten måste kvinnornas ställninggrundas på egen kraft och duglighet. Därmed är det möjligtatt i valet mellan en välmeriterad kvinna och välmeriteradman prioritera kvinnan i syfte att nå en bättre balans mellankvinnor och män.5. Utbildning -- en viktig väg mot ökad jämställdhet 5.1 Den felaktiga kvinnobildenTrots att kvinnorna utgör hälften av befolkningendominerar män i olika offentliga sammanhang. Det är inteså lätt för en ung kvinna att ur den traditionella världsbildenfinna föredömen.I vanlig historieundervisning på inskränkersig de namngivna kvinnorna till ett dussintal. Bilden avtidigare samhällsperioder ger ofta intrycket att männen varfullständigt dominerande och kvinnorna förtryckta ochmaktlösa.Verkligheten var mycket mer komplicerad än så. I allatider har det funnits starka kvinnor som brutit mot devanliga normerna -- kvinnor som visat skicklighet, talangoch snille. Det finns kvinnliga affärsidkare, konstnärer ochförfattare genom historien. Det har under historiens gångfunnits många kvinnor som visat ett mycket större intresseför och kunskaper om naturvetenskap, matematik, konstoch litteratur än vi oftast föreställer oss.5.2 Skolans rollHistorien är en inspirationskälla -- föredömen ielevernas närhet är en annan. Lärare kan i hög grad påverkaen ung individs intressen. Valet av utbildning är sedanbetydelsefullt för den roll den unge senare i livet skall inta.En god utbildning i överensstämmelse med den enskildeelevens intresse lägger grunden för självförtroende senarei livet. Om föräldrar eller lärare medvetet eller omedvetetframställer vissa skolämnen eller fritidsaktiviteter som''lämpliga'' för flickor respektive pojkar påverkar dettabarnens föreställningsvärld. Därför är det viktigt att vuxnai sina relationer med barn stimulerar dem att inhämtakunskaper i alla ämnen.I vissa situationer i skolan kan de förhärskandekonventionerna störa undervisningens syfte. Så är oftafallet när det gäller ämnen som uppfattas som typisktkvinnliga eller typiskt manliga. Det gäller till exempelteknik och textilslöjd. Där kan undervisning i särskildaflick- och pojkgrupper vara fördelaktigt. Även i vissa andrafall kan sådan gruppindelning medverka till att stärkaflickornas självförtroende.Goda kunskaper hos lärarna -- från förskolan ochuppåt -- är nödvändiga för att eleverna skall få den rättastimulansen. Bristfälliga baskunskaper inom matematik ochnaturvetenskapliga ämnen bland lärare på låg- ochmellanstadiet kan också från jämställdhetssynpunkt fåmenliga följder för eleverna. Om inte flickor tidigtuppmuntras att tillägna sig dessa ämnen blirförutsättningarna sämre för att de senare skall göra ettallsidigt yrkesval. Även ur det perspektivet får den nyalärarutbildningen som socialdemokraterna genomdrivitnegativ effekt. Det finns bland annat en anmärkningsvärdobalans mellan män och kvinnor bland lärarkandidaterna.Inom tekniska och ekonomiska områden måste kvinnorta vara på de möjligheter som den nya tekniken erbjuder.Sverige behöver fler kvalificerade och kompetenta personerinom främst teknik och naturvetenskap. Vi har inte råd attavstå från att fullt ut tillvarata begåvning och kunskaper ihela arbetskraften.Erfarenheterna visar att det är svårt att med bibehållnakvalitetskrav öka intagningen till de tekniska högskolornaså länge rekryteringen följer det traditionella könsmönstret.Det finns en outnyttjad begåvningsreserv bland alla dekvinnor som har fallenhet för teknik och naturvetenskapmen som söker sig till andra utbildningar.6. Jämställdheten på arbetsmarknadenPå arbetsmarknaden syns den bristande jämställdhetentydligt. är den kvinnliga förvärvsfrekvensen nästanlika hög som den manliga. Det betyder att över 80 procentav män och kvinnor mellan 16--förvärvsarbetar.Emellertid arbetar kvinnor i stor utsträckning deltid. 45procent av de sysselsatta kvinnorna förvärvsarbetar mindreän . Enbart arbetar dock 19timmar eller mindre per vecka.Under de senaste åren har det gjors flera försök attförmå flickor att välja icke-traditionella utbildningar. Ioroande hög grad visar det sig sedan att dessa kvinnorlämnar yrket, delvis beroende på att de har svårt att få braanställningar. Orsakssammanhanget är oklart. Negativinställning till kvinnliga anställda inom traditionellt manligayrken kan finnas både bland arbetsgivare ocharbetskamrater. Dessa problem måste uppmärksammas.Det finns annars en risk att studie- och arbetsförmedlingensinsatser för att främja icke-traditionell rekrytering kanskadas om kvinnor upplever att de lockas genomgåutbildningar som inte ger dem möjlighet att på lika villkorkonkurrera på arbetsmarknaden.Det ligger i arbetsgivarens intresse att utnyttja dekvinnliga anställdas kunskaper så väl som möjligt. Däravföljer också att arbetsgivare har skäl att främjajämställdheten på arbetsplatsen. Det är väsentligt attkvinnornas behov av utbildning inte kommer i skymundan.Här finns anledning att jämföra med den mer skärpta EG-lagstiftningen om direktivet vad avser lika behandling påarbetsplatsen som avser att rätta till brister på denna punkt.Vi har i olika sammanhang avvisat kvotering avjämställdhetsskäl. Det är orimligt att diskriminera andrasökande. Skicklighet måste vara avgörande vid anställning.Däremot kan det mycket väl finnas ett arbetsgivarintresseatt sträva efter en jämnare könsfördelning. Det kanmedverka till en bättre fungerande arbetsplats.Förhållandena har börjat förändras påarbetsmarknaden. Många företag, myndigheter ochorganisationer strävar numera medvetet till att få enjämnare könsfördelning bland sina anställda. Det finns nufler kvinnliga chefer på mellannivå, vilket ger möjlighetertill befordran till högre nivåer.I debatten har emellertid understrukits att skattekilarnamissgynnar kvinnor som vill göra karriär. Möjligheterna attanlita hjälp till hushållsarbete är starkt begränsade även förpersoner med goda inkomster.6.1 har med små medel utförtett bra och engagerat arbete och har utvecklats till enpådrivande kraft i olika jämställdhetsfrågor. Den viktigasteeffekten av är att påverka attityder bland individer,företag och myndigheter. Under de år verkat harflera problem uppmärksammats som sällan tidigarepåtalats, som t.ex. diskriminerande behandling vidtjänstetillsättningar och trakasserier på arbetsplatsen.Jämställdhetslagen har varit föremål för en översyn ochen proposition väntas . Reglerna om skyldighetför arbetsgivarna att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbeteblir därmed ånyo föremål för debatt. I samband härmedmåste roll omprövas.Enligt gällande lag har möjlighet att utöva tillsynendast över den del av arbetsmarknaden på vilken saknaskollektivavtal, dvs. Aktuella för är advokatfirmor och finansbolag.Värdet av tillsyn över dessa verksamheter skallinte underskattas. Det kan emellertid ifrågasättas om dennabegränsning av tillsynskrets tillgodoser denambitiösa målsättning som hade då beslutetfattades om att tillsätta en jämställdhetsombudsman.Förhållandena i jämställdhetshänseende på de storakollektivavtalsbundna delarna av arbetsmarknaden kaninte anses vara så tillfredsställande att en tillsyn av JÄMOskulle vara mindre motiverad där än på de arbetsplatsersom saknar kollektivavtal.Skall vara någonting mer än en symbol ochkunna spela en aktiv roll för jämställdheten mellan kvinnoroch män på hela arbetsmarknaden, är det därför nödvändigtatt befogenheter utökas till att utöva tillsyn överhela arbetsmarknaden. anser attJÄMO bör få sådana befogenheter.För att skall kunna spela den aktiva roll på helaarbetsmarknaden som vi eftersträvar, är det nödvändigt atterforderliga resurser ställs till förfogande.I första hand bör det vara möjligt att genom ensamlokalisering med andra små myndigheter, som t.ex.diskrimineringsombudsmannen, få till stånd ett bättreutnyttjande av gemensamma organisatoriska ochadministrativa resurser, varigenom medel kan frigöras förden utökade verksamheten. Därutöver är det emellertidockså nödvändigt att , i samband med en utökningav tillsynsområdet, tillförs reala resurser för en utökning avantalet tjänster.6.2 Flexibel arbetstid -- ett steg mot jämställdhetOfta framställs en generell förkortning av arbetstidensom lösningen på många problem som hör ihop medkvinnors dubbelarbete. Mycket talar emellertid för att engenerell arbetstidsförkortning skulle få negativakonsekvenser på en rad områden. Kostnaderna försextimmarsarbetsdag har beräknats motsvara kostnadernaför att sänka pensionsåldern till . De ekonomiskaförutsättningarna för en generell arbetstidsförkortningföreligger inte inom en överskådlig framtid.Arbetstidsförkortning kan genomföras enbart som ettresultat av produktivitetsökningar eller löneminskningar.Nu är produktivitetstillväxten i dålig. kaninte kollektivt bevilja sig självt mer ledighet.Det finns däremot ett behov av att individuellt kunnavariera sin arbetstid under hela det yrkesverksamma livet.En och samma person har olika behov under skilda perioderav livet.En grundläggande princip i ett fritt samhälle är att deenskilda individerna i så stor utsträckning som möjligt självaskall bestämma över sina egna förhållanden.Arbetstidskommitténs undersökningar visar att det intefinns några entydiga önskemål -- vare sig beträffandeminskad arbetstid i förhållande till lön eller hur enarbetstidsminskning skall tas ut.Individen bör själv få inflytande över arbetsvillkoren. Påsamma sätt som lönesättningen håller på att bli allt meraindividualiserad bör individuella arbetstids- ochsemesteravtal komplettera lagar och helt eller delvis ersättakollektivavtal.Arbetstidsuttaget bör genom avtal med arbetsgivarnakunna anpassas såväl till den enskildes önskemål som tillarbetsplatsens förutsättningar. Då blir önskadearbetstidsförkortningar arbetsmässigt och ekonomisktgenomförbara. Såväl småbarnsföräldrar som andraarbetstagare skulle lättare kunna finna enarbetstidskombination som i ett visst tidsskede bäst passarden egna situationen. En sådan utveckling underlättar såvälkvinnors som mäns möjligheter att kombinera familjelivetmed yrkesverksamhet. Ju fler ledighetslagar som instiftasdesto mer inskränker man på möjligheten till ett individuelltreglerat arbetstidsuttag. I en särskild kommittémotion omarbetstid och ledighet utvecklar vi vår syn påarbetstidsfrågorna närmare.6.3 Öka jämställdheten -- bryt de offentliga monopolenFramtidens arbetstillfällen kommer i stor utsträckningatt finnas inom tjänstesektorn. Det finns utrymme ochväxtkraft för en betydligt större privat tjänstesektor.Undersökningar visar att hälften av alla förvärvsarbetandevill ha en förändring till stånd. De vill antingen ha nyarbetsgivare eller nya arbetsuppgifter. Det behövs enflexibel arbetsmarknad.Skall detta vara möjligt måste den offentliga sektornsmonopolställning inom många områden brytas. Dennasektor sysselsätter av de förvärvsarbetandekvinnorna. Inom den offentliga sektorn är utrymmet förindividuella variationer mera begränsat. Många anställdainom de offentliga förvaltningarna har en inneboendeskaparkraft som inte kan utvecklas i de traditionellaarbetsorganisationerna.En SCB-undersökning visar att två tredjedelar av detillfrågade vill underlätta för de offentliganställda att startaeget inom den sektor som domineras av de offentligamonopolen.Trots stort motstånd från socialdemokraterna sker en delprivata etableringar inom vård- och servicesektorn. Det ärofta viljestarka kvinnor som genom sitt engagemang, sittkunnande och sin vilja till förnyelse startar privatverksamhet.På många andra håll i landet finns det idéer om liknandeverksamheter som inte minst tar till vara kvinnorskreativitet. Dessa initiativ, som är en stor framtida resurs,möts av misstro från socialdemokratiskt håll. I stället för attunderlätta alternativ till offentlig service försökersocialdemokraterna förhindra tillkomsten av sådanverksamhet genom hot om lagstiftning, nya hindrandestatsbidragsregler etc. Ett exempel är aktionerna motskrivbyråer, varvid en extrem tolkning av lagen omarbetsförmedling gjorts.Kvinnors valfrihet handlar inte bara om att tränga in påmännens arbetsområden. Den handlar i lika hög grad omatt utveckla de stora kvinnodominerade yrkesområdena.Det är anmärkningsvärt att de områden som är domineradeav kvinnor också är de hårdast reglerade områdena på densvenska arbetsmarknaden.De åtgärder som vi föreslår för att öppna alternativ inomdet som är den offentliga sektorn kommer att medföraen breddad arbetsmarknad inom bl.a. vård- ochomsorgssektorerna. Kvinnor och män inom dessayrkesområden skulle kunna välja mellan många olikaarbetsgivare och de skulle få möjlighet att själva ta ansvarför sin verksamhet utan att därmed behöva byta yrke.Konkurrens mellan olika arbetsgivare skulle innebära attt.ex. sjuksköterskornas löner skulle återspegla utbud ochefterfrågan och ta hänsyn till individuell kompetens. Detskulle ge större genomslagskraft för enskild initiativkraftoch ansvarstagande på samma sätt som sker inom denprivata sektorn.Ändrade anställningsvillkor i dessa sektorer skulle ocksågöra arbetena mera attraktiva för män. På det sättet blir deten jämnare fördelning mellan kvinnor och män.Det är beklagligt att de fackliga organisationerna alltförofta slår vakt om den offentliga sektorns nuvarandeomfattning, organisation och struktur.För att ge kvinnor nya möjligheter krävsstatsbidragssystem som likställer olika barnomsorgsformer,en sjukvårdsförsäkring som låter patienter välja omfattaräven privata vårdgivare, stödformer som jämställer privatavårdhem med offentliga. Alla skall kunna välja vård ochomsorg efter eget huvud utan att hindras av kommunalamonopol. Genom sådana förändringar skulle det finnasolika arbetsgivare också för sjukgymnaster, sjuksköterskor,förskollärare, arbetsförmedlare m.fl. Ökad valfrihet ökarutvecklingsmöjligheterna och främjar därmedjämställdheten.7. RättstrygghetRättstrygghetsfrågorna är i hög grad en kvinnofråga.Skrämmande många kvinnor utsätts för fysiska övergreppoch misshandel. Detta är aldrig acceptabelt i en rättsstat.Den s.k. halvtidsfrigivningen från fängelsestraff som enriksdagsmajoritet har genomfört har inneburit att våldsmänkort tid efter ett gripande åter kan vara på fri fot och begånya brott.