mot · GE02U207 · 1991-01-25 00:00:00 — Utvecklingen i Central- och ÖsteuropaKommunismen har fallit och socialismen har på allvarbörjat avvecklas i och även i vissutsträckning i Sydosteuropa.Efter 70 års erfarenhet från och 40 frånÖsteuropa är det uppenbart att ett socialistiskt samhälleinte fungerar.Tyska Demokratiska Republiken -- DDR -- som hadesocialismen som själva grundvalen för sin existens, harupphört. Befolkningen beslöt att landet skulle ingå i denTyska . Därmed är demokratin och enmarknadsekonomisk utveckling säkrad. ,och har också blivit demokratier.De nya demokratiska regeringarnas viktigaste uppgift är attavveckla den socialistiska samhällsstrukturen.I har detta påbörjats med genomgripandereformer. Pris-, valuta- och handelsreformerna har varitframgångsrika. Det stora problemet nu är att privatiserahuvuddelen av samhällsfunktionerna.I har regeringen gått något försiktigarefram. I har introduktionen avmarknadsekonomi just påbörjats.Utvecklingen i de fyra sydostliga länderna påBalkanhalvön är betydligt mindre löftesrik. I fickdet reformerade majoritet i valet. Menutvecklingen har gått så sakta att missnöjet med regimen ärmycket stort. Den borgerliga oppositionen har vuxit sigstarkare och det finns möjlighet att kan bli avmed och påbörja utvecklingen motmarknadsekonomi.I har fyra av de sex delstaterna valtborgerliga eller nationalistiska regeringar. I de tvånordligaste, och , har man storaambitioner på att få ett mer löst sammanhållet ,där de enskilda delstaterna får större utrymme.I den största delstaten är situationen mörk. Detomdöpta har vunnit, framför allt påhoppet att fortfarande skall dominera Jugoslavienoch för förtrycket av den albanska majoriteten i den tidigareautonoma regionen , som är en integrerad del avSerbien. Det finns stor risk för stridigheter mellanrepublikerna om inte den serbiska regeringen upphör attgöra anspråk på en ledande roll inom Jugoslavien.I har vissa försiktiga steg i riktning motdemokrati påbörjats. Men är det mycket långväg att gå.Den utveckling som såg så hoppfull ut i harförbytts i besvikelse. sitter många ledandekommunister i landets regering. Förtrycket av oliktänkandeoch minoriteter pågår.Det ser ut att ta innan dessa länder har blivit heltdemokratiska.Nu har möjligheterna för ett enat förbättrats. Dedemokratiska länderna i söker nu ett näraoch integrerat samarbete med det fria . DenEuropeiska Gemenskapen är det självklara målet.Förödande utgångslägeFörhållandena i är värre än vadäven tränade östiakttagare tidigare bedömt.Fattigdomen och misären är mycket utbredd. Det ärsärskilt anmärkningsvärt, eftersom flera av Östeuropasländer tidigare hade en jämförelsevis hög standard.Tjeckoslovakien ansågs t ex ha haft högstalevnadsstandard i slutet på 1930-talet.Det handlar dock inte bara om en materiell misär. Desociala förhållandena och den sociala servicen ärundermålig. Medellivslängden är betydligt kortare än iVästeuropa. Sjukvården är bristfällig.Den socialistiska samhällsstrukturen har inte inneburitatt människor har gjort uppoffringar i den materiellalevnadsstandarden för att vinna på det sociala området.Tvärtom har det socialistiska samhället inneburit en tragisksocial och materiell utveckling.Vi känner också väl planekonomins miljöförstörandeegenskaper. Den socialistiska ekonomins beräkningssätt --nettomaterialprodukt -- har inneburit en ensidigkoncentration på kvantitet. Kvalitet och hänsyn till naturoch miljö har varit ointressant.Avvecklingen av det socialistiska samhälletUtrotandet av det borgerliga samhällets värderingar,strukturer och institutioner gick ganska fort. Avvecklingenav den socialistiska samhällsstrukturen kommer att varasvårare och kommer att ta . Det går fort att raseramen tar att bygga upp. Fram till nu känner vi ingaexempel på övergången från ett renodlat socialistisktsamhälle till ett kapitalistiskt. Där är processen fortfarandeoprövad även om erfarenhet nu byggs upp.Försöken att reformera de socialistiska samhällena haralla misslyckats. Med början lanseradesolika varianter av reformsocialism. En var tanken på''socialism med mänskligt ansikte''. Tanken var att ensocialistisk samhällsstruktur skulle kunna fortleva om denutövades av demokratiskt valda företrädare. Denna idé varorealistisk. Samhällsproblemen har nämligen sin orsak isjälva den socialistiska samhällsstrukturen.Resultatet av reformsocialismen blev förödande.Upplåningen blev stor, prisökningarna snabba, detmateriella och sociala förfallet fortsatte.Under det senaste året har tanken på en mellanformmellan socialism och kapitalism lanserats. Den tanken harett visst understöd av socialdemokrater, somogärna ser omvandlas till helt borgerligasamhällen. En sådan mellanform är dömd att misslyckas.Den tredje vägens politik kommer inte att bli merframgångsrik i än vad den har varit i Sverige.Att tänka sig att man i skulle vilja satsa pålöntagarfonder och monopol på vård och utbildning ärnaturligtvis helt orealistiskt. Det är just sådanaförhållanden som man vill befria sig ifrån.Viktiga riktlinjer för reformarbetetÅterupprättandet av rättsstaten är en av de viktigasteförutsättningarna för en fungerande marknadsekonomi avvästlig typ. Den förutsätter en allmän laglydnad, respekt föringångna avtal, respekt för äganderätten och system ochregler för köp, avtal och konkurser.Äganderätten är marknadsekonomins fundament. Densom inte äger har svårt att göra långsiktiga satsningar.Försöken att etablera en marknad utan ägande kan baraleda till kortsiktig spekulationsmarknad utan beståendevärden. Det är också här den största ideologiska stötestenenfinns. Själva kritstrecket i definitionen mellan kapitalismoch socialism går där det gäller äganderätten tillproduktionsmedlen. För socialisten är privatiseringensjälva symbolen för nederlaget.Den sociala situationen är mycket kritisk redan iutgångsläget. Sjukvården fungerar uselt, de socialatrygghetssystemen ligger på svältgränsen. Skolutbildningenär kvantitativt utbyggd men kvaliteten är ofta låg. Desociala spänningarna är omfattande.Att genomföra en snabb övergång från en socialistisksamhällsstruktur till en marknadsekonomi kommer attinnebära betydande och allvarliga påfrestningar. Detkommer att leda till nya spänningar som också kanäventyra förändringar.Reformeringen av den sociala sidan måste gå hand ihand med det övriga programmet. Statens förlamandemonopol måste brytas. Initiativ, entreprenörskap ochframåtanda måste få utrymme t ex inom den nedgångnasjukvården. Skolans kvalitet måste förbättras ochutbildningen frigöras från politisk styrning.De sociala transfereringssystemen -- pensionen,sjukförsäkring och liknande -- måste avpassas så att de gerett rimligt grundskydd som finansieringen inte fårbli så omfattande att den äventyrar den finansiellastramheten under övergångstiden.Behålls planhushållning och monopol inom de socialasektorerna skulle det bidraga till att behålla nöden.Även arbetslösheten har varit mycket hög i desocialistiska ekonomierna. Den har visserligen dolts genomatt alla har haft ett absolut anställningsskydd. Det har letttill att en mycket stor andel, kanske en tredjedel av denarbetande befolkningen, saknar meningsfyllt arbete.Arbetsdagen består i att infinna sig på sin arbetsplats ochatt antingen inte göra någonting alls eller sysselsättas medmeningslösa arbetsuppgifter. I det forna räknarman med att närmare en tredjedel av unga och medelåldersmän hade problem med missbruk, till stor del till följd av etttomt och meningslöst arbetsliv.Den ökning av den öppna arbetslösheten som nuförestår innebär att den enorma dolda arbetslöshet somfinns gömd ute i företagen och i andra verksamheter flyttasut på den öppna markanden. Därigenom kan verksamhetereffektiviseras och arbetskraft kan också överföras mellanolika verksamheter.Mycket talar för att länder som lägger om sin politik imarknadsekonomisk riktning också kommer att få högaarbetslöshetssiffror . Frånmänsklig och social synpunkt är det viktigt att dennaövergångsperiod blir så kort som möjligt.Västvärldens ansvarVästvärlden har ett ansvar för att stödja utvecklingenmot demokrati och marknadsekonomi i Öst- ochCentraleuropa. Det är dock viktigt att ett sådant stödutformas så att övergången underlättas och påskyndas. Destora västliga krediterna till bland annatPolen motverkade sitt syfte. I stället för att påskyndaförändringen ledde de till att ett illa fungerande systemkunde fortsätta ytterligare . Resultatet avupplåningen blev en enorm skuldbörda. Västvärlden måstedärför utforma sitt ekonomiska stöd och andra hjälpinsatsermed eftertanke och ansvar.Riktlinjer för insatserSverige bör samverka med övriga för atthjälpa utvecklingen mot marknadsekonomi. EG hartilldelats en koordinerande roll för de utveckladeindustriländerna. måste deklarera sin vilja att heltoch fullt vara med i det gemensamma arbetet.FörSveriges roll är det särskilt angeläget med insatser i ,och där vi av historiska och kulturella skälkan bygga på en särskild samhörighetskänsla. Ett särskiltsamarbetsprogram med de baltiska republikerna bör därförutformas i enlighet med vad som föreslås i annan motion.Det är den västerländska samhällsmodellen som ärinspiration och föredöme. Den självägande bonden, denfria företagsamheten och den borgerliga välfärdssynen sombygger på valfrihet och personligt ansvar.Uppbyggnadenav demokratiska partier är en viktig uppgift. Det handlarbåde om moraliskt stöd, t ex i form av kurser, konferenseroch studieverksamhet, och om visst materiellt stöd i form avpapper, kampanjmaterial och liknande.Betydandebelopp bör avsättas för stipendier för studier och praktik påolika nivåer och områden. Efter många decenniersinstängdhet är det en av de viktigaste åtgärderna för attförankra öppenhet, demokrati och marknadsekonomi.Erfarenheten visar hur studenter därigenom kan varabärare av de demokratiska idealen. Stipendierna behöverinte alltid avse formell utbildning utan de kan också gällapraktik även för kortare perioder, främst inom det privatanäringslivet.I samband med de betydandeomställningarna kommer den synliga arbetslösheten attöka. Systemet för arbetsträning i utbildningen är ett områdedär vi bör kunna dela med oss av kunskaper ocherfarenheter. En djärv tanke vore att låta en viss del avomskolningen ske i , för att ge möjlighet att möta detfria arbetslivets krav.Frågan om handelsbarriärerna blirallt viktigare. I ett inledningsskede saknar ofta Östeuropakompetensen att producera varor som är av intresse förVästeuropas konsumenter. Men tar utvecklingen fartkommer handelsutbytet att bli allt viktigare. får integenom handelshinder stänga ute sådan import. I framtidenkan det också komma att gälla på jordbruksområdet.Handelspolitiken måste utformas i samverkan medEuropeiska Gemenskapen.Bistånd måste också ges förmarknadsekonomisk utbildning i affärsledning,marknadsföring, handel, kostnads- och intäktsanalys,finansiering, bokföring, produktutveckling,produktionsutveckling, produktionsteknik m.m., främst tillbefattningshavare i befintliga företag och för uppbyggnadav näringslivets egen utbildningskapacitet.Östeuropa ärberoende av kärnkraft som i många fall har bristfälligsäkerhet. Ett för prioriterat område borde varareaktorsäkerhet, för att i möjligaste mån förhindra en nyreaktorolycka. har en hög teknisk nivå och en goderfarenhet. Det vore naturligt att svensk kärnkraftsindustrikunde spela en betydande roll i dessa strävanden.Mångaav de oerhört miljöförstörande fossila kraftverken måsteläggas ned möjligt. Det vore från miljömässigasynpunkter mycket bättre att ersätta dem med säkrakärnkraftverk. bör kunna inleda ett samarbete pådetta område.Reningsteknik för luft- ochvattenförorening är också ett prioriterat område. Det gällerbåde rening vid industriella utsläpp, kommunalareningsanläggningar och också skydd mot dumpning avfarliga kemiska ämnen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regering till kännavad i motionen anförts om inriktningen på stödinsatser tillCentral- och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd och hjälpinsatser föruppbyggnaden av demokratiska partier,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stipendier för studier och praktikpå olika nivåer och områden,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omskolning i avarbetskraft från ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samarbete vad gällerreaktorsäkerhet.