mot · GE02T701 · 1991-01-25 00:00:00 — Flyg -- ett växande miljöproblemLuftfarten ökar kraftigt i vårt land. Särskiltinrikestrafiken har ökat långt över de förväntningar manhade . Detta har lett till att vi fåttväsentligt förbättrade förbindelser i vårt avlånga land. Detär möjligt att åka från ort A till ort B inom 3--4 timmari nästan hela landet.Dessvärre är inte luftfarten helt problemfri:Energiåtgången är betydande, och räknat per passagerareväsentligt högre än för något annat transportslag.Utsläppen av miljöfarliga ämnen, främst kolväten,koldioxid och kväveoxider, är också betydande. Räknat perpassagerare rör det sig om utsläpp, som motsvarar det somen orenad bil släpper ut.Därtill kommer utsläpp avavisningskemikalier (glykol och urea) på flygplatserna,samt bullret vid start och landning.Ett antal olika analyser från såväl statliga verk somfristående organisationer har entydigt visat, att luftfartensexpansion allvarligt hotar de miljö- och energisparmål, somriksdagen har beslutat ska gälla. Vi kan förvänta oss attdenna risk blir alltmer uttalad i takt med att såväl luftfartensom trafiken i övrigt ökar.Vi anser, att flyget måste ges sammasamhällsekonomiska och miljöpolitiska ansvar som andratrafikslag. Det innebär att även flyget ska minska sina totalautsläpp och sin totala energiförbrukning. Det innebär ocksåatt flyget ska betala samma skatter som övriga trafikslag.Det gäller särskilt energiskatterna och miljöskatterna.I sammanhanget bör kommunernas omfattandesubventioner till kommunala flygplatser uppmärksammas.Även detta snedvrider konkurrensen till förmån för flyg ochnackdel för konkurrerande trafikslag.2. Nej till tredje startbanaPlanerna på att bygga en tredje start- och landningsbanapå är det konkreta uttrycket för flygets expansion.Arlanda flygplats är navet för nästan all inrikes flygtrafik,och den utan jämförelse största internationella flygplatsen ilandet.Planerna på tredje banan motsvaras av planer på en långrad regionala flygplatser runt om i landet. Många av dessaflygplatser, som t.ex. /och Trestad,planeras på platser, där det redan finns utmärktjärnvägstrafik och där snabbtåg blir aktuella. Andraredan utbyggda flygplatser, som t.ex. och ,ligger där järnvägen skulle kunna fylla sammatransportfunktion.Jämförelsen med alternativet järnvägstrafik är intressanteftersom just den eldrivna järnvägen är detmest energisnåla och miljövänliga transportslaget förmedellånga transporter. Det är en mycket dramatiskskillnad mellan flyg och järnväg i just dessa avseenden.Jämförelsen är också intressant nu när vi ser hur snabbatåg i andra europeiska länder faktiskt konkurrerar effektivtmed flygtrafik. På vissa sträckor ersätter de flyget helt.Motsvarande utveckling kan naturligvis tänkas på mångahåll även i -- förutsatt att en medveten satsning i denriktningen görs.Vår uppfattning är att snabbtågssystemet ska byggas utkraftigt och snabbt i . Därmed kommer det attsaknas underlag för en parallell kraftig utbyggnad avinrikesflyget, eftersom de två transportslagen konkurrerarpå många sträckor.I det perspektivet vore en utbyggnad av tredjebana, och alla motsvarande regionala flygplatsutbyggnader,en enda stor felinvestering. Den ska självklart undvikas!I sammanhanget kan noteras att avsaknaden av en tredjebana på påskyndat en utveckling mot störreflygplan och färre avgångar på . Ur miljösynpunktär det en förbättring.3. Bygg ArlandabananEn betydande del av inrikesflyget på äranslutningsflyg. Det betyder att passageraren ska vidaremed flyg. I många fall torde denna anslutande transport likagärna kunna ske per järnväg -- om det fanns någon järnvägut till flygplats.Idag går flygbussarna tätt från , och även i vissutsträckning även från , ut till flygplats.Dessa tunga dieseldrivna bussar ger upphov till betydandemiljöfarliga utsläpp, kraftigt slitage av vägarna och bidrarnaturligtvis till den besvärliga trafiksituationen i Stockholm.Denna busstrafik skulle helt och hållet kunna ersättas medjärnväg, om järnvägen bara byggdes ut till ochvidare norrut.Det är angeläget att byggs. Den skanaturligtvis ansluta till stomnätet på ett så smidigt sätt sommöjligt. Vi har bl.a. därför i vår järnvägspolitiska motionföreslagit kraftigt ökade anslag till utbyggnader avjärnvägarna.4. Visst flyg behövsJärnväg kan inte ersätta flyg överallt. Det är inte hellerönskvärt att överföra persontransporter från flyg tillvägarna. Vägtrafiken är väl så miljöfarlig, och dessvärrebetydligt farligare ur trafiksäkerhetssynpunkt.Inrikesflyg i är motiverat på de verkligt långasträckorna, särskilt i de glesbefolkade delarna av landet, därunderlag för en effektiv järnvägstrafik saknas. Det betyderatt norra inlandet tillsammans med måste inta engynnad ställning. Det statliga bidraget till kommunalaflygplatser kan därför motiveras i vissa fall. Men i andra fallgår bidrag till flygplatser som direkt konkurrerar med denmiljöbättre järnvägen. Därför föreslår vi att anslagetminskas med 6 milj. kr. till 8,56 milj. och att bidrag endastska utbetalas till sådana orter där möjligheter saknas till enutvecklad järnvägstrafik. Om möjligt bör subventioneratflyg utformas så att det ansluts till järnvägssystemet.Sålunda kan en del norrlandsflyg utvecklas till matartrafiktill t.ex. en framtida snabbtågslinje längs helanorrlandskusten.Det kan vara svårt att bedöma vilken totalnivå inrikesflyget bör ha . Vår nuvarandebedömning, som i huvudsak baseras på en långtgåendehänsyn till miljön, är att den nivån ligger väsentligt lägre ändagens. Vi kräver därför att flyget ska minskas, och intesom nu ökas!5. Inför energiskatt på flyg m.m.Flyget belastas inte av några punktskatter påbränsle. För det internationella flygets vidkommande harSverige ratificerat rådsbeslut som rör skattefrihetför bränsle och andra förnödenheter. I reservationanges att skatten måste betalas vid köp men att summanåterbetalas. Dessutom förbehåller sig rätten attbelägga charterresor, IT- och GIT-resor som påbörjas iSverige med en charterskatt (per resenär).Rådsbeslutet gäller dock endast internationellaflygningar. Beträffande skatter och avgifter på inrikesflygetär inte uppbundet av några internationellatraktater.För den reguljära inrikestrafiken tar LFV ut en årlig fastavgift, en rörlig trafikberoende avgift baserad på antaletpassagerare och en undervägsavgift, som tas ut per flygningoch som påverkas av pris, sträcka och startvikt. Vidare tarLFV ut en s.k. genomströmmningsavgift baserad på antalettankade liter bränsle. Dessa avgifter skall täcka driften förall verksamhet direkt knuten till flyget. ärsåledes ett affärsdrivande verk.Idag tillämpas lagen (1988:1567) om miljöskatt påinrikes flygtrafik på utsläpp av kolväten och kväveoxider,men däremot inte på koldioxid, som bevisligen bidrar tillväxthuseffekten. Enligt en utredning, som utförts av TFB,så ligger CO2- utsläppen på drygt 2 milj. ton/år för den civilaluftfarten i Sverige.Därmed så täcks inte de diffusa samhällskostnader somflyget medför helt. Det gäller främst miljö- ochhälsoeffekter till följd av utsläpp och buller.Flygbränsle för inrikesflyg är i praktiken skattefritt. Vianser att flyget ska beskattas i samma grad som andratrafikslag betalar energiskatt och miljöskatt, dvs skatt påoljeprodukt och koldioxidutsläpp. Målsättningen måstevara att allt flyg i dessa avseende beskattas lika, dvs att ävenmilitära flygplan och utrikes flyg ska betala energi- ochkoldioxidskatt på något sätt.Enligt trafikpolitiska beslut skall varjetrafikgren stå för sina samhällskostnader. De avgifter ochskatter som tas ut skall utformas med ledning av dessa. Dekostnader som skall täckas är såväl kostnader förinfrastruktur och underhåll som samhällsekonomiskakostnader för olyckor, miljöpåverkan m.m.Vi måste inleda en utveckling i rätt riktning och krävertill att börja med införande av en avgift på koldioxid påinrikesflyget. Vi föreslår en koldioxidavgift på /kg förbudgetåret 91/92. Dessutom måste kväveoxidavgiften höjasfrån nuvarande /kg till /kg. Även kolväteavgiftenbör höjas, i det fallet till /kg. Dessa avgifter tas ut somnuvarande miljöavgift. Avgifterna ska införas till 1/7 1991.Sverige måste också vara pådrivande i detinternationella arbetet, så att utsläppen kan nedbringas tillrimliga nivåer.6. Prövning av flygplatserTrafiktillstånden för flygplatser bör omprövas ommiljöskäl eller ändrade trafikförhållanden så kräver. Ettsådant ändrat trafikförhållande kan t.ex. vara att en nysnabbtågslinje nått den berörda orten och att det därigenomär omotiverat ur samhällsekonomisk synpunkt att bibehålladen allmänna flygtrafiken.Flygplatsutbyggnader prövas numera enligtmiljöskyddslagen. Det är dock inte en tillräcklig prövningeftersom den inte tar hänsyn till om andra miljövänligaretrafikalternativ skulle kunna utvecklas istället. Vi anser atten sådan bredare trafik--miljö-prövning bör göras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en långsiktig trafikpolitisksatsning på energisnåla och miljövänliga trafikgrenar ochatt luftfarten i det sammanhanget bör minskas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygtrafikenssamhällsekonomiska och miljöpolitiska ansvar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snabb och kraftig utbyggnadav snabbtågssystemet för att erbjuda ett bra alternativ tillflygtrafik på medeldistanssträckor,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte investera i en tredjestartbana på liksom i motsvarande regionalaflygplatsutbyggnader,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av regionalpolitisktmotiverat flyg,7. att till Bidrag till kommunala flygplatserm.m. för /92 anslår . och att anslaget används i enlighet med vad somanförts i motionen,[att beslutar vad i motionen anförts ominförande av miljöavgifter, miljöskatter och energiskatterpå flygtrafik,1]8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellaöverenskommelser för luftfarten,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprövning av trafiktillstånd förallmän flygtrafik av miljöskäl eller förändradtrafiksituation,10. att begär att regeringen, eller denmyndighet regeringen utser, utvecklarmiljökonsekvensanalyser som tar hänsyn till andratrafikslag i enlighet med vad som anges i motionen,11. att beslutar att den allmänna inriktning avluftfartens utveckling som förordats i motionen också skallvara den inriktning som luftfartsverket skall ta in i sintreårsplan.