ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Fi204 · 1991-01-25 00:00:00 — Avskaffande av de kollektiva löntagarfonderna Motiven för att införa de kollektiva löntagarfondernavar att ''i första hand genom s.k. vinstdelning bidra till attbryta den onda cirkel som består i att höga vinster alltidtenderar att följas av kraftig löneglidning vilket i sin turleder till högre inflation och försämrad tillväxtkraft''. I dagkan konstateras att löntagarfonderna inte haft någonmätbar dämpande inverkan på löneglidning och avtaladelöneökningar utan att vår löneutveckling fortsätter att varastarkt ogynnsam gentemot våra konkurrentländer. Någonuttalad återhållsamhet från arbetstagarorganisationernamed hänvisning till löntagarfonderna har inte framkommit.I stället har den höga sysselsättningsnivån och bristen påarbetskraft drivit upp lönerna betydligt snabbare än ikonkurrentländerna. Ja, så högt att regeringen tvingatstillsätta en särskild kommission för att få bukt medlöneökningstakten.Ett annat av de uppsatta målen var att ge löntagarna ettdirekt ansvar för riskkapitalets användning och allokeringsamtidigt som de får del i framtida vinster och ett ökatinflytande. Eller klarare uttryckt ge de centralaarbetstagarorganisationerna ett ytterligare inflytande överkapitalets användning.Detta mål framträder också allt tydligare i takt med attde andra motiven förbleknar.Vid slutet av kan fonderna ha ett värde på cirka25 miljarder kronor. I takt med ökade resurser harlöntagarfonderna också sökt sig in på småföretagsområdet,vilket innebär att småföretagen via vinstdelningsskatt ochden särskilda tilläggspensionsavgiften får betala sin egensocialisering. Men inte heller detta tycks vara tillräckligt.Nu vill löntagarfonderna också satsa en del av sina medel iaktier i utländska företag.För att ekonomin skall ha en god balans krävs engod framtidstro inom näringslivet. En ökad framtidstro somockså leder till ytterligare investeringar. Detta gäller inteminst i de mindre och medelstora företagen. Där tasbesluten om investeringar av människor som själva byggtupp sin rörelse och därför mer direkt är beroende av vadsom väntar . De beslut som tas i dennaföretagskategori är också av avgörande betydelse försysselsättningen. skapas av de nya jobben i detprivata näringslivet i mindre och medelstora företag.Den enda garantin som dessa företag har för att fåkonkurrera på likvärdiga villkor är att marknaden är fri.Redan i dag finns ett stort antal offentliga konkurrenshindersom försvårar småföretagens villkor. Och tyvärr tycksantalet snarare öka än minska. Med den inställning till friföretagsamhet byggd på enskilt ägande som visats från delarav den fackliga rörelsen finns det befogad anledning attbefara att de kollektiva löntagarfonderna successivtkommer att förstärka dessa konkurrenshinder. Ettbelysande exempel är den utredning inomLandsorganisationen (LO) som föreslagit införandet avflera nya kollektiva fonder som skall gelöntagarorganisationerna ännu mer makt överkapitalbildningen. Därför bör de kollektivalöntagarfonderna avvecklas . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avskaffa de kollektivalöntagarfonder som infördes genom proposition1983/84:50.
mot · GE02Fi205 · 1991-01-25 00:00:00 — Återbetalning av tvångssparade medel Återbetala tvångssparandetTvångssparande, officiellt kallat tillfälligt obligatorisktsparande, beslutades av på förslag avcenterpartiet.Miljöpartiet de gröna ogillade förslaget och menade attde åtstramningar i ekonomin som vi bedömde somnödvändiga skulle ha klara ekologiska förtecken.För detta fick partiet inget gehör.De tvångssparade medlen har inte använts till någotvettigt. De har innehållits av staten för att senare utbetalastill dem som har tvingats avstå från sina pengar.Införandet av tvångssparandet var oklokt och detvångsvis indragna medlen måste återbetalas tilldem från vilka de har tagits.Vid införandet av tvångssparandet agerade centernstödparti till regeringen. Att man nu frångått sin inställningoch uttalar villighet att avbryta tvångssparandet torde hamer med det stundande valet att göra än med den nuaktuella ekonomiska situationen.Koppla inte återbetalningen till återhållsamhet ilönerörelsenMiljöpartiet de gröna anser att det är viktigt att på olikasätt försöka minska inflationen. Inflation medför orimligaförmögenhetsomfördelningar, skadar vår export och äterupp bankspararnas kapital.En låg inflation kan säkerställas med hjälp av en klokoch framsynt, ekologiskt färgad, ekonomisk politik, dvsmotsatsen till den medvetna inflationspolitik, somregeringen med den borgerliga oppositionens stöd har förtunder många år.Vi finner det direkt stötande att koppla en återbetalningav tvångsvis indragna medel till de pågående lönepolitiskadiskussionerna och Rehnberggruppens arbete.Det är inte troligt att Rehnberggruppens förslag skullevara mer acceptabelt för tjänstemännens förhandlare omdet hade inkluderat återbetalning av medlen fråntvångssparandet.Koppla återbetalningen till erbjudande om förmånligtfrivilligt sparandeVid återbetalandet bör man beakta risken av enkonsumtionsvåg. Ett erbjudande av fördelaktiga, frivilligasparformer bör åtfölja återbetalningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att alla medel hänförliga tilltvångssparandet återbetalas ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återbetalningen av detvångsvis omhändertagna medlen icke får kopplas tillarbetet med Rehnberggruppen för att uppnå ettstabiliseringsavtal på arbetsmarknaden,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att kopplaåterbetalningen av de tvångsvis sparade medlen med etterbjudande om ett förmånligt frivilligt sparande.
mot · GE02Fi206 · 1991-01-25 00:00:00 — De allmänna investeringsfonderna m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A208 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frisläppandet av de allmännainvesteringsfonderna.
mot · GE02Fi207 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U616 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att valutalagstiftningenåterinförs så att ges viss kontroll övervalutautflödet från vårt land.
mot · GE02Fi208 · 1991-01-25 00:00:00 — Principer för investeringar vid lågkonjunktur Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T211 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principer för investeringar ilågkonjunktur.
mot · GE02Fi209 · 1991-01-25 00:00:00 — fick vi veta hur regeringenplanerar för att motverka det som kallas ''höga priser'' ochsenast är en följd av den s.k. breddningen av momsen. I (s) får man dock inte veta något omskatternas roll bakom de höga priserna i . Därberättas emellerid om svarta listor och särskildaprispressargrupper.Sålunda avslöjar tidningen att ''svarta listor'' ärregeringens nya vapen mot höga priser. De handlare somhöjer sina priser för mycket skall avslöjas på svarta listan.Är det sant? Man vill gärna tvivla. Skall verkligenregeringen upprätta ett angiverisystem? Och hur skall dessaangivare (prispressargrupper) veta vad som är rätt pris påvarje vara?Det finns anledning befara att godtycket kommer attavgöra vilka handlare (eller vilken konsumförening) somskall hamna på svarta listan.Myndighet i gråzonMen -- hur skall det hela organiseras? Jo, enligtregeringsorganet (s) är det länsstyrelsernaspriskontor som skall organisera prispressargrupper medhjälp av bland andra fackföreningsfolk och pensionärer. Ärdetta korrekt kommer länsstyrelserna att få en ny roll igråzon mellan myndighetsutövning och folkrörelsearbete.Ger förvaltningslagen utrymme för detta?Statsrådet intervjuas i nämndaAftonbladet (s) där han utöver befattningen somcivilminister ges titeln ''prisminister''. Och som sådanbekräftar han synbarligen tidningens häpnadsväckandeavslöjanden om svarta listor, prispressargrupper från fackoch pensionärskollektiv.Dessa svarta listor skall, heter det, uppmärksammas ipressen och även gå ut till hushållen som ''information''.AngiverisystemDet är i så fall första gången i det demokratiska Sverigeshistoria som godtycket upphöjs till byråkrati, grundat på ettnytt angiverisystem där ''svarta listor'' får samma status sommyndigheters kungörelser.Förstår inte civilministern och regeringen att detta ärotäckt och regelvidrigt i en rättsstat, så bör riksdageningripa. Därför väcker jag denna riksdagsmotion medsyftet -- och förhoppningen -- att nå fram till etttillkännagivande därest regeringen fullföljer sina härredovisade planer.Mitt förslag är sålunda att regeringen skall iaktta seriösaregler för den eventuella prisövervakning som man avopportuna och taktiska skäl vill bedriva. Min uppfattning äratt konkurrensen i marknadsekonomin reglerarprissättningen till konsumentens bästa. Att prisnivån ändåär hög beror på de många och tunga skatterna i allprisbildning. senast är det den s.k. momsbreddningensom drabbar konsumenterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det otäcka och förkastliga i attupprätta ett angiverisystem med ''svarta listor'', riktat mothandeln i vårt land.
mot · GE02Fi210 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A428 hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillavveckling av löntagarfonderna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återföring avlöntagarfondsmedel till regionen och för satsning i sydöstraSverige.
mot · GE02Fi211 · 1991-01-25 00:00:00 — BNP och miljökonsekvenser, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo749 hemställs1. att hos regeringen begär attmiljöräkenskapsutredningen får tilläggsdirektiv om enanalys av effekterna av en grön BNP i enlighet med vad imotionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förbättradmiljöstatistik.
mot · GE02Fi212 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf268 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attytterligare uppbyggnad av AP-fondernas fondstyrka inteskall ske.
mot · GE02Fi214 · 1991-01-25 00:00:00 — I traditionell nationalekonomi är tillväxten ett centraltbegrepp. Tillväxten beskrivs som ökning avbruttonationalprodukten, BNP, och framställs ofta som ettmål snarare än ett medel att uppnå ett gott liv för alla. BNPhar dock som begrepp åtskilliga brister. Det säger ingentingom hur ''nyttig'' produktionen är (krig, trafikolyckor ochnaturkatastrofer kan mycket väl höja BNP), hur deuppnådda resultaten fördelas eller med vilkenmiljöpåverkan produktionen sker.Vi får inte förledas att tro att välstånd automatisktmedför välfärd. Då riskerar vi att med bli cyniker som vet ''alltings pris och intetsvärde''.De allra flesta ekonomer som utbildas och verkar i daghar denna traditionella syn på ekonomin. Vi saknar enbredare ekonomisk analys som även innefattar hänsyn tillinre och yttre miljö, arbetsmiljö, det obetalda arbetetsvärde, fördelning av välståndet och människans behov avtrygghet och omvårdnad. Pengar är ett bra mått på mycketi vårt samhällssystem men för att förstå och mäta andravärden än varor och tjänster behöver vi andra måttstockar.I ett avseende har arbete i rätt riktning påbörjats.Genom den tillsatta miljöräkenskapsutredningengörs ett försök att föra in en ''grön'' dimension istatsfinanserna. Det är dock väsentligt att det inte enbartblir en fråga om en s.k. ''grön BNP'' då själva BNP-begreppet är ett mycket trubbigt instrument för att mäta ettfolks välfärd.Självfallet är det fortfarande så att många problem somvi har lättare kan hanteras i en ekonomi där resursernaväxer än i en där de minskar. Men materiell tillväxt får intebli det enda vi eftersträvar. Vi måste ge tillväxten enkvalitativ dimension. Inte minst på arbetslivets områdeframstår skillnaderna mellan ett strikt ekonomiskt tänkandeoch en bredare syn på tillväxten, dess uppkomst ochfördelning som tydliga. Det är till exempel lätt att hävda attarbetstidsförkortningar är något vi inte har råd med utan attanalysera vilka vinster som kan uppnås i minskadeförslitningsskador, kortare barnomsorgstider och merutspridda arbetsresor.I vår del av världen har kampen för livets nödtorft oftaersatts av överkonsumtion och vällevnadssjukdomar.Människor upplever andra brister i sin tillvaro som tid ochutrymme för medmänsklighet och hänsynstagande. Vibehöver instrument för resultaten. En annorlundanationalekonomi är ett sådant instrument.Också i ett globalt perspektiv har vi behov av ett mermodernt sätt att beräkna och värdera tillväxt ochutveckling. Att förena materiell tillväxt och rimligfördelningspolitik i världen med ansvarsfull hushållningmed jordens resurser och miljö är en av de viktigasteuppgifterna mänskligheten står inför. Vi behöver då hjälpav en alternativ ekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett alternativtekonomiskt tänkande inom statsförvaltningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ett alternativttänkande införs i ekonomiutbildningen på alla nivåer.
mot · GE02Fi215 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N292 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om produktionen av offentligatjänster,2. att beslutar om undantag från förbudet motbetalningar till och från eget inlåningskonto i länder somlämnar kontrolluppgift till ,3. att beslutar att rätten att handla med valutoroch att ombesörja betalningar till och från utlandet inte börbegränsas med hänsyn till valutahandlande institutsnormala verksamhet.
mot · GE02Fi216 · 1991-01-25 00:00:00 — Den svenska pälsdjursnäringen har brottatsmed en mycket dålig lönsamhet. Det är en internationellöverproduktion samt extremt milda vintrar som har bidragittill försämringen inom branschen.Uppfödningen i omfattar cirka 300 000avelshonor av mink och 13 000 av räv. I stort sett helaproduktionen säljs på export. exporteradescirka 1,5 miljoner minkskinn och 60 000 rävskinn till ettsammanlagt värde av 200 miljoner kronor.Under ett år konsumerar svenska pälsdjur cirka 100 000ton biprodukter från slakterier, fiskeindustrin etc. Somexempel kan nämnas att av fisket i Listerområdet i Blekingeanvänds som foder till minknäringen.Listerlandet i svarar nämligen för ungefär 35procent av totala uppfödning av mink.I ett läge då det på internationell basis förekommit enkraftig överproduktion drabbas också den svenska näringenav osund konkurrens i form av statliga stöd i våra nordiskagrannländer. I har statligt stöd --1992 beviljats med sammanlagt . INorge har foderproduktionsstöd beviljats med 11,9miljoner kronor. I förekommer export- ochlönestöd.Den dåliga lönsamheten har fått till följd attvärldsproduktionen av skinn minskat. räknar näringenmed att produktionen endast skall uppgå till 26 miljonerminkskinn, vilket motsvarar vad marknaden efterfrågar.Det innebär en minskning medcirka 16 miljoner skinn.Eftersom produktionen är på väg att anpassas till denefterfrågan som föreligger finns det förutsättningar för enbättre lönsamhet i branschen. förväntasen prisuppgång.Det är nödvändigt att försökaåstadkomma sådana förutsättningar för pälsnäringen i vårtland att densamma kan överleva fram till en ljusning ilönsamheten kan skönjas.Med anledning av den kris som branschen befinner sig ibör effekterna kunna lindras genom att de medel som finnsavsatta i investeringsfond eller allmän investeringsreserv fårianspråktagas utan särskilt tillägg i inkomstutjämnandesyfte.Med beaktande av de konkurrensfördelar sompälsdjursnäringen har i våra nordiska grannländer är detrimligt att staten ikläder sig ett visst ansvar för att skapamöjlighet för enskilda uppfödare att överleva den akutalönsamhetskrisen.Statliga direktstöd i form av export- eller andra formerav stöd till näringen strider enligt vår uppfattning gentemotSveriges åtagande i . Det bör emellertid skapasutrymme för enskilda uppfödare att under en övergångstidfå komma i åtnjutande av ett statligt ränte- ochamorteringsfritt villkorslån. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att de medel som verksamhetinom pälsdjursnäringen avsatt på allmän investeringsfondfår med retroaktiv verkan års taxering ianspråktasutan särskilt tillägg för inkomstutjämnande syfte,2. att beslutar att de medel som verksamhetinom pälsdjursnäringen avsatt på allmän investeringsreservfår även efter ianspråktas utansärskilt tillägg för inkomstutjämnande syfte,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkorslån.1]
mot · GE02Fi217 · 1991-01-25 00:00:00 — att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som föreslås i motionen,3. att beslutar omfördela medel frånsocialförsäkringssektorn till statsbudgeten i enlighet medvad som i motionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsskuldpolitiken,5. att som sin mening ger fullmäktige iriksbanken till känna vad i motionen anförts om kredit- ochvalutapolitiken.
mot · GE02Fi220 · 1991-01-25 00:00:00 — Utnyttjande av löntagarfonderna m.m. för järnvägsinvesteringar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T249 hemställsatt begär att regeringen snabbt skall utredamöjligheten att utnyttja AP- resp. löntagarfonderna som ettredskap att styra och påskynda järnvägsinvesteringar.
mot · GE02Fi222 · 1991-01-25 00:00:00 — Inriktningen av den ekonomiska politiken Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A479 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av den ekonomiskapolitiken för att utjämna de regionala skillnaderna i löne-och inkomstutveckling i landet.
mot · GE02Fi225 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A494 hemställsatt beslutar att löntagarfonderna skallavskaffas.
mot · GE02Fi226 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk429 hemställsatt hos regeringen begär förslag om slopadesociala avgifter för vinstandelssystem i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GE02Fi228 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A504 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frisläpp av investeringsfonder iStockholms län.
mot · GE02Fi301 · 1991-01-25 00:00:00 — redovisar landets primär- ochlandstingskommuner en samlad låneskuld på hela 22miljarder. Det råder kommunalt skattestopp. Höjdaavgifter, taxor och allt fler lån utgör istället lösningen påkommunal expansion eller eftersläpande underskott p.g.a.utvidgade uppgifter.Alltför många nya uppgifter har kommunerna självabeslutat om under ohämmat expansiva år. Men alltför storauppgifter har också åsamkats dem genom centrala beslut avregering, riksdag och statliga myndigheter.Den utökade livsmedelskontrollen är ett sådant beslut,som successivt för kommunerna avslöjar effekterna avnya åtaganden och kostnader.Kommunaliseringspropositionen börjar också skönjas isina ekonomiska konsekvenser för den nya huvudmannen.Nya tjänster och utökade lokalbehov pockar. Mellan 140 000 och 150 000 lärare har med riksdagsbeslutet fått kommunaltreglerade tjänster. Därtill kommer mellan 6 000 och 7 000 i landstingskommunalt reglerade tjänster. Troligenspädes effekten på ytterligare , dåfolkhögskollärarna förväntas få landstingskommunaltreglerade tjänster, vilket blir ett tillskott med cirka 700.Äldrereformen väntar -- med bl.a. eget rum pålångvården. Naturligtvis kommer den att kostakommunerna pengar. Landets sexåringar ska beredas platspå lågstadiet, när de nu inte fick plats i förskolan... Var skallde inhysas? Det krävs både lokaler och lärare. 1990 ärantalet sexåringar 96 522, men har de hunnit bli 101 107, 104 638 och 107 230.Kommunerna måste således starta en intensivbyggnadsverksamhet för att klara nya lokaliteter både åtgamla, lärare och sexåringar ... Det fanns inga som helstekonomiska underlag för kommunaliseringspropositionen,vare sig från skoldepartementet eller , dåbeslutet hastigt togs . Den s.k.begränsningsförordningen, som utskottsbetänkandenabrukar hänvisa till vid behandlingen av motioner medinnebörden, att kostnadsanalyser ochkonsekvensbeskrivningar regelmässigt skall presenteras,tycks inte ha beaktats det ringaste. Det återstår måhända attregistrera motsvarande försummelse i förestående, nämndareformer.Dock måste fortsättningsvis vägra attvidarebefordra övergripande beslut, som saknar fullvärdigakostnadsanalyser och konsekvensbeskrivningar, omkommunerna skall ges en rimlig chans att genomföra enlångsiktig, ekonomisk planering av sin verksamhet.Den kommunala ekonomin väger tungt i samhälletstotala ekonomi. Det är rimligt att reformbesluten iriksdagen är väl beredda och därmed också kompletta mederforderliga analyser och beskrivningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allt starkare behov av att centralabeslut med kostnadsdrivande effekter på kommunerna skallförses med både uttömmande kostnadsanalyser ocherforderliga konsekvensbeskrivningar.
mot · GE02Fi302 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk627 hemställsatt beslutar upphäva det kommunalaskattestoppet.
mot · GE02Fi303 · 1991-01-25 00:00:00 — att bemyndigar regeringen att utgekompensation till kommuner och landstingskommuner förår 1992 i form av extra skatteutjämningsbidrag i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GE02Fi304 · 1991-01-25 00:00:00 — Kommunerna i norra har höga kostnader ochhöga kommunalskatter. Den höga kostnadsnivån är intesjälvvald, utan beror på strukturella faktorer, somkommunerna själva inte kan påverka. Detta påvisades i engemensam utredning som kommunförbunden i de sexnordligaste länen överlämnade till den då sittandeskatteutjämningskommittén . Från kommunerna inorra påpekades då att det dåvarandeskatteutjämningssystemet inte fungerat utjämnande utantvärtom ökat klyftorna mellan hög- ochlågskattekommuner.Det nya system som infördes anses varaett steg i rätt riktning. Utjämningen förstärktes, men intetillräckligt kraftfullt. Det visar resultatet av den utredningsom gjort och som publicerats iskriften ''Bestämma i eget hus''. De skillnader sompåpekades 1984 består!Effektivare skatteutjämningDet statliga skatteutjämningssystemet har till syfte attutjämna de stora skillnader som finns mellan enskildakommuner i fråga om skattekraft och kostnader för attbedriva verksamhet. Systemet skall främja en imöjligaste mån likvärdig service, oavsettskattekraft, i olika delar av landet så att skillnader iutdebitering ska avspegla skillnader i service- ochavgiftsnivå samt hur effektivt verksamheten bedrivs.Om dessa syften ska uppnås måste en större del avstatsbidragen fördelas efter kriterier, som har enutjämnande effekt på de strukturella skillnaderna mellankommunerna. Specialdistinerade bidrag bör föras över tillskatteutjämningssystemet, som detta ges enutformning som effektivare jämnar utkostnadsskillnaderna. En förutsättning är förstås attstatsbidragen värdesäkras.Effektivare statsbidrag -- effektivare kommunerKommunerna skulle med ett sådant förslag få likvärdigaekonomiska förutsättningar att bedriva verksamhet.Genom att de specialdestinerade statsbidragens detaljreglerförsvinner får man också möjligheter att att utformaverksamheten på ett sätt som passar förhållandena i denegna kommunen. Kommunerna får också chansen attbedriva verksamheten effektivare.Dagens statsbidragssystem utjämnar inte skillnadernamellan kommunerna i tillräckligt hög grad. Despecialdestinerade statsbidragen försvårar dessutom förkommunerna att utforma verksamheten på ett effektivtsätt.Ett nytt statsbidragssystem måste göras effektivare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nytt statsbidragssystem förkommunerna görs effektivare genom att större tyngd ges åtfaktorer som motverkar kostnadsskillnader mellankommunerna,2. att beslutar slopa specialdestinerade bidragoch i stället beslutar fördela resurserna viaskatteutjämningssystemet.