ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub282 · 1991-01-25 00:00:00 — Brottsförebyggande arbete i skolan, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju821 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undervisning om värderingar iskolan samt om behovet av utvecklat samarbete mellanskola, polis och kriminalvård,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en riksomfattandeinformationskampanj mot mobbning samt om vikten avskolprogram mot mobbning och våld i skolan.
mot · GE02Ub283 · 1991-01-25 00:00:00 — Det finns många tusentals föräldrar -- inte minstlärare -- som har sina barn i fristående skolor; Waldorf,, kristna, eller som står i kö för att få in sina barndär. Dessa barn har rätt till skolundervisning och bordedärmed omfattas av de statsbidrag motsvarande det somutgår till alla andra skolbarn i . Dessutom är dessaskolor godkända av staten och följer läroplan och skollag.Trots att dessa skolor har funnits och trotsupprepade kontroller och godkännande avskolöverstyrelsen, betraktas de fortfarande som någraexperimentskolor. Ändå vet man att de ger gott resultat ochbara det faktum att man med ljus och lykta får leta efterklotter eller mobbning i dessa skolor, borde klargöra attklimatet för barnen är bra.Lärarna arbetar nu för mycket låga löner för attverksamheten över huvud taget skall kunna gå runt.Föräldrarna betalar dessutom terminsavgifter. Basarer,lotterier m.m. måste ordnas för att få ekonominatt gå runt.Miljöpartiet de gröna anser att man måste respekteraföräldrarnas lagstadgade skyldighet att ta ansvar för sinabarns uppfostran. Vi yrkar att staten skall betalalärarlönerna genom ett genomsnittligt statsbidrag per elevoch innan ett sådant system införts, bör föräldrabidragenvara avdragsgilla i deklarationen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till de friståendeskolorna,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdrag förföräldraavgiften.1]
mot · GE02Ub284 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So474 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra skolansmiljö för barnen.
mot · GE02Ub285 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U511 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om radikalt förbättrade möjlighetertill studier i andra länder,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de som studerar på högstadiet eller gymnasiet ges rätt attstudera utomlands.
mot · GE02Ub286 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N291 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingsutbildning.
mot · GE02Ub287 · 1991-01-25 00:00:00 — Bidrag för skolinformatörer, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf514 hemställs1. att beslutar att inte ge bidrag tilllöntagarorganisationerna inom skolans område och därmedunder anslaget B 1. mindreän vad regeringen föreslagit,2. att beslutar att inte anslå några medel tillsamlad skoldag och därmed under anslaget B 4 anslår . mindre än vad regeringen föreslagit.
mot · GE02Ub288 · 1991-01-25 00:00:00 — Svenska för invandrare, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf627 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt samhällsundervisningen bör förstärkas i svenska förinvandrare,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förutsättningar bör ges att införa flyktingkunskap iskolan.
mot · GE02Ub289 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T425 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikkunskap i skolan.
mot · GE02Ub290 · 1991-01-25 00:00:00 — Fristående skolor på grundskolenivå Skolministern anför att bidragen till de fristående skolorsom har högre bidrag genom särskilda förordningar,dvs de estniska skolorna, samt Kristofferskolanskall ''frysas'' på l990/9l års nivå och ej höjas förrän bidragettill övriga fristående skolor nått upp till dessa skolors nivåer.Det är i och för sig värdefullt med en bidragsmässiglikställighet mellan olika fristående skolor men detta börgöras i form av en snabbare bidragsökning för övrigafristående skolor och ej drabba någon skola. Om man ej görårlig uppräkning för kostnadsökningar urholkas snabbt detekonomiska stödet till ovannämnda skolor och enackumulerad nedskärning blir snart ett existenshot. Gapettill det kommunala skolväsendets bidragsnivå ökasytterligare.Skolministerns förslag innebär även att målet för defristående skolornas bidragsnivå i vårt tycke sätts för lågtoch ej uppfyller huvudtanken med förändringen avbidragen för fristående skolor, nämligen en ökadjämförbarhet med storleken av stödet till de kommunalaskolorna. Utöver en engångshöjning i årets propositionnämns inget annat än en framtida årlig uppräkning enligtdet nya skolindexet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att årlig kostnadsuppräkningäven fortsättningsvis skall ske enligt det nya föreslagnaskolindexet för de estniska skolorna, ochKristofferskolan som enligt gällande förordningargaranteras en årlig kostnadsökningskompensation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bidragen till övriga friståendeskolor i form av en eller flera stegs höjningar utöver indexskall anpassas till den nivå som utgår till de kommunalaskolorna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de fristående skolornaskostnader för pensioner beaktas och erhåller ett likvärdigtstöd med det som skall komma att utgå till kommunerna.
mot · GE02Ub292 · 1991-01-25 00:00:00 — Återinförande av ämnet geografi i gymnasieskolan Det är nu geografiämnetavskaffades som självständigt ämne i gymnasieskolan. Detvar ett olyckligt beslut som har medfört allvarligakonsekvenser för många unga människorsomvärldsorientering. Det är också djupt beklagligt attgeografi uppfattas av många som bara namn på länder,städer, floder etc., ämnet är ju så mycket mer.Det är nu hög tid för att ändra på detta missförhållandegenom att återinföra geografi som ett självständigt ämne igymnasieskolan.Vi lever i av snabba förändringar i världen. Ökadinternationalisering av skolans undervisning är nödvändig.Geografi är ett ämne med globalt perspektiv, väl lämpat attge de nödvändiga aspekterna på internationalisering ochingående kunskaper om andra länder och kulturer.Det globala miljöhotet vittnar om nödvändigheten attöka kunskaperna om vad som händer i och på marken, ihavet och i luften. Goda geografikunskaper kan här spelaen viktig roll. Ozonskiktets uttunning, ökningen avkoldioxidhalten, ökenspridning och skövlingen avregnskogarna, föroreningar av sjöar och vattendrag ärhotbilder som alla har sin bakgrund i bristande kunskaperom sambandet mellan natur och kultur. Dessa för framtidenså viktiga frågor om människan och jorden skulle kunnabelysas i ett återinfört geografiämne.Framtidens samhälle kommer att kräva en mycket tätaresamverkan mellan natur- och samhällsvetenskap ochhumaniora. Då måste gymnasieskolan lägga grunden ochett modernt geografiämne har där en viktig plats att fylla.Ämnet är betydelsefullt genom att det -- ensamt av allaämnen -- förenar kunskaper om natur och kultur.Geografiämnets unika möjligheter att bearbeta deverkligt svåra överlevnadsfrågorna, frågor som gällermänniskans levnadsvillkor, resurs- och befolkningsfrågor ärett annat viktigt skäl för ämnets återinförande igymnasieskolan.Geografi har en tvärvetenskaplig karaktär och söker deolika sammanhang som kan hjälpa eleverna att förstå sinomgivning och uppfatta förändringar. Ämnet ger kunskaperom natur och klimat, befolkning och bebyggelse, näringslivoch kommunikationer. Geografi kan därmed ge sådanakunskaper som kommer att efterfrågas i det framtidaEuropa och morgondagens värld.Det återinförda geografiämnet bör kallas geografi ochha en inriktning på både natur, människa och miljö. Det ärvår uppfattning att geografi åter skall bli ett självständigtämne i gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om geografiämnets återinförandesom ett självständigt ämne i gymnasieskolan.
mot · GE02Ub293 · 1991-01-25 00:00:00 — Det förekommer att barn i skolan -- trots att de äruppvuxna i och har svenska föräldrar -- måste fåstödundervisning i svenska.Nyligen redovisades hur en flicka i en stockholmsförortfår stödundervisning i svenska trots att hon har svenskaföräldrar. Anledningen är att hon är ensam om att hasvenska som modersmål i sin klass. Alla hennesklasskamrater talar andra språk hemma.Trots att de också enligt uppgift är födda i talarflertalet av dem inte en korrekt eller ens begriplig svenska.I själva verket kan cirka en tredjedel av hennesklasskamrater inte alls följa med i en undervisning sombedrivs på svenska.I förskolan var problemet inte lika uttalat, eftersombarnen där blandades så att hälften av dem hade svenskasom modersmål. Emellertid är situationen i skolan sådan attmånga med svenska som modersmål väljer att flytta frånområdet innan deras barn börjar skolan.Detta är en effekt av den förda politiken vad gäller valav undervisningsspråk. Stödet till hemspråken är såutvecklat att elever med annat modersmål än svenska överhuvud taget inte lär sig det språk som talas i trots attde ofta är födda här.Förhållandet är uppenbart orimligt och måste rättas till.Enligt vår mening måste den som inte bara tillfälligt vistas iSverige också behärska svenska. Om så ej sker riskerarvederbörande att bli en andra rangens medborgare utankontakt med det som händer i vårt samhälle och utanmöjligheter att utnyttja sina medborgerliga rättigheter.Den förda politiken skapar i värsta fall förhållanden somstår i direkt motsättning till de mål vi satt upp förinvandrarpolitiken: jämlikhet, valfrihet och samverkan.Det är rimligt att avsikten med vistelsen i ocksåvägs in som en förutsättning när man planerarundervisningen för elever som har annat hemspråk änsvenska. Om avsikten är att vara iSverige bör målet vara att på kortast möjliga tid skapaförutsättningar för att obehindrat kommunicera på svenskai såväl tal som skrift.Att därtill underhålla och utveckla ett annat språk änsvenska kräver en betydande arbetsinsats inte minst fråneleverna själva. Sådan verksamhet bör dock enligt vårmening i betydande utsträckning kunna förläggas till annantid än den ordinarie skoltiden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarelevernas behov av attutveckla färdigheterna i svenska språket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avsikten med vistelsen iSverige skall vägas in vid val av undervisningsspråk.
mot · GE02Ub295 · 1991-01-25 00:00:00 — Betyg i ordning och uppförande har förhållandena i våra skolor kommitalltmer i fokus i den allmänna skoldebatten. Nedslitnaskollokaler, trasiga skolböcker och kvaliteten på skolmatenframhålls ofta som orsak till oro och dålig stämning på våraskolor.Det är uppenbart att en dålig fysisk miljö har en negativinverkan på arbetssituationen för såväl elever som lärare.Det kan dock ifrågasättas om det har så stor betydelse somdet gjorts gällande.Orsaken till ett dåligt arbetsklimat och en dålig stämningpå en skola beror i många fall på eleverna själva. Slarv medatt passa tider för lektioner, avsaknad av nödvändigatillbehör som penna och lärobok vid lektionsstart samtskolk är orsaker som skapar både oro och dålig stämning ien klass. Det är också störande för de elever som ärkunskapsinriktade och vill ha en god kunskapsgrund attbygga sina vidare studier på.Någon närvarokontroll finns inte . Dåligtuppförande gentemot kamrater och lärare drabbar inteeleven själv på annat sätt än att han/hon får sämrekunskaper vilket många elever inte insett resultatet av.Ett betyg i ordning och uppförande skulle kunna bidratill en bättre situation. Det skulle vara ett stöd för skolkandeelever som i slapphetens tecken inte insett värdet av att varanärvarande på lektioner. Genom att ge betyg i ordning ochuppförande skulle man direkt visa eleverna att man inteaccepterar dåligt beteende eller upprepat slarv. Man skulleäven stödja eleverna i deras försök att bättra sig eftersomdet genast ger synligt utslag i form av bättre betyg.Betyget skall endast mäta ordning och uppförande ochfår inte vägas in i kunskapsbetygen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om attåterinföra betyg i ordning och uppförande inomgrundskolan.
mot · GE02Ub297 · 1991-01-25 00:00:00 — Läroplanerna för den svenska ungdomsskolan har hittillsinte innehållit någon föreskrift om att undervisning inomämnesområdet fred skall ske. Just nu -- i början av året1991 -- har barns och ungdomars oro, och stundom ångestinför kriget i , varit lika påtaglig som devuxnas. I ett demokratiskt land är kunskapen om fred likaviktig som den om demokratin själv. Dessutom kankunskap elementärt hämtas ur klassrummet och övrignärmiljö, allt enligt gammal erfarenhet.Läroplanen för 1980 (Lgr 80) ger mycketöversiktliga antydningar om undervisning kring''fredssträvanden'' (s.120, 125 och 126). Det finns mångatecken som tyder på att de givna riktlinjerna förundervisning om fred inte allmänt i skolarbetet blivit detman väntat sig. Ämnet är svårt, bl.a. därför att det handlarom hur konflikter måste lösas för att rädda freden. Ochsomliga konflikter kan ''sakna'' lösningar. Skolan kanundvika hela problemet genom att gå förbi det, vilket intekan godtas i en s.k. utvecklad demokrati. Ämnesområdetom fred måste ges den plats i undervisningen som folketkräver och behöver. Freden är människans viktigastekunskapsområde. Den är en del av miljön.Skolan sägs ha som huvuduppgift (Lgr 80 s. 27) ''attväcka respekt för människans egenvärde, förmänniskolivets okränkbarhet...'' Om detta citat skall blitaget på allvar, måste direktiv ges om att freds- ochkonfliktshantering för yngre elever med utgångspunkt frånnärmiljön, skall vara ett obligatoriskt ämne i skolansundervisning. Konsekvensen av den människosyn som Lgr80 redovisar enligt citatet ovan, är nämligen attundervisningen inom det aktuella ämnesområdet kan varaeller göras ''frivillig'' i något avseende.Slutsatsen av det ovan sagda är alltså, att freds- ochkonflikthantering får en ny status med en fixerad tid förvarje åldersstadium samt ett för elevernas ålder och mognadanpassat lärostoff. Detta bör gälla hela ungdomskolan.Undervisning i freds- och konflikthantering bör i framtidenutvärderas på samma sätt som varje annat ämne i skolan,eftersom dess vikt enligt flertalets mening är stort.Det bör slutligen också ges en adekvat fortbildning förflertalet lärare inom detta svårhanterliga ämnesområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande fredsundervisning iskolan.
mot · GE02Ub298 · 1991-01-25 00:00:00 — I propositionen (1990/91:18) om ansvaret för skolanbehandlades frågor om skolväsendets utveckling ochstyrning. De principiella utgångspunkter som regeringendär anför för att garantera allas rätt till god utbildning ibarn- och ungdomsskolan är utomordentligt betydelsefullaoch mycket angelägna. Prestationerna inomskolområdet, liksom inom andra områden av den offentligaverksamheten, måste stå i samklang med medborgarnasbehov och önskemål.Den inriktning på arbetet som kommit till uttryck genomregeringens proposition 1990/91:18 omansvarsförhållandena inom skolområdet är bådeklarläggande och konsekvent och är en målsättning sommåste hälsas med tillfredsställelse.För norra vidkommande är ettpedagogiskt och didaktiskt forsknings- ochutvärderingscentrum. Här finns såväl en omfattandegrundutbildning av lärare som en fortbildningsnämnd meduppgift att inom regionen samordna kommunernaslärarfortbildningsbehov.Inom i bedrivs vid en radinstitutioner forsknings- och utvecklingsarbete av myckethög kvalitet som direkt anknyter till uppföljning ochutvärdering av utbildning och undervisning. har en utvärderingskompetensbyggts upp . Inom delar av detta områdefinns t.o.m. en av statsmakterna inrättad professur.Bland de verksamheter som bedrivs medanknytning till framtida huvudfunktioner inom skolverketkan bl.a. följande nämnas:Projekt för utveckling avskolans verksamhet i samverkan med kommuner ochrektorsområden.Nationell utvärdering för såväl grund-som gymnasieskola.Omfattande försöksverksamhetinriktad på att utveckla lokala utvärderingsstrategier medfokus på gymnasieskolan, lärarutbildningen och högskolansinstitutioner.Centralt initierade utvärderingar avlärarutbildningar.Forskning och utveckling kring betygoch betygssättning.Universitetet i är till anordnare avlärarfortbildningsinsatserna i de nordligaste länen. Det ärdärför av mycket stor vikt att bibehålla en kvalitetsmässigoch likvärdig fortbildning, oberoende av lärarnasbostadsort, och att fältorganisation lokaliseras inära anslutning till eget universitet i , somredan upparbetat ett fungerande nätverk av kontakter motbåde kommuner och andra utbildningsanordnare.Mot bakgrund av vad som ovan anförts vill vi kraftigtunderstryka vikten av att regeringens förslag om denframtida skolan inte förvanskas genom en utarmning av deregionala enheterna för utveckling, uppföljning,utvärdering och tillsyn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den regionala organisationen förutveckling, uppföljning och utvärdering inom skolområdet.
mot · GE02Ub300 · 1991-01-25 00:00:00 — I är den ökande relativa arbetslöshetenbland ungdomar i åldern 18--bekymmersam. I mittenav januari månad 1991 var av ungdomarna iåldern 18--arbetslösa. Motsvarande siffra förra åretvar . För gruppen 20--är 4,8 procentarbetslösa mot förra årets . I tal räknat var 767ungdomar i gruppen 18--arbetslösa i januari månad1990 mot dagens 1.497. Gruppen arbetslösa ungdomar harökat med hela 730 ungdomar och förmodligen kommer densiffran dessvärre att stiga . Situationen i länetskommuner varierar dock mycket. Högstungdomsarbetslöshet har vi i och i de östradelarna av länet medan vi har lägre tal i Östbo--Västbo.Ungdomsarbetslösheten hör samman med efterfråganpå arbetskraft överhuvudtaget. Ett lägre skattetryck och ettnäringslivsklimat som även i övrigt stimulerar näringslivetger en högre efterfrågan på arbetskraft från företagen.Många av de ungdomar som är arbetslösa skulle med enbättre utbildning bli mer attraktiva på arbetsmarknaden.Det är därför nödvändigt att i en situation med växandearbetslöshet utnyttja alla möjligheter till utbildning. Dettaär speciellt viktigt för ungdomarna för vilka arbetslöshet ärsärskilt allvarlig. För dessa är det passiviserande att inte hanågot meningsfullt att göra, som det är förödandeför självkänsla och självförtroende att inte vara efterfrågad,att ingen behöver en.Det finns många anordnare av vuxenutbildningsom med en bättre samordning och rollfördelning skulle fåstörre förutsättningar att möta behoven hos både individeroch arbetsliv.Gymnasieskolan, kommunala vuxenutbildningen,folkhögskolan, arbetsmarknadsutbildningen och högskolanger alla utbildning till ungdomar i åldern 18--. ärutbildningarna hos de olika anordnarna nästansammanfallande.Det borde finnas stora möjligheter att utnyttjaresurserna effektivare om man kan samordna vissautbildningar och därmed skapa utrymme för ett ökat antalutbildningsplatser eller nya utbildningar.För att kunna genomföra detta är det nödvändigt att seöver gränsdragningen, rollfördelningen och möjligheternatill samordning mellan de olika anordnarna avvuxenutbildning, men också möjligheten till samordningvuxenutbildning--gymnasieutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en snabb utredning avgränser, rollfördelning och möjligheter till samordninginom vuxenutbildningen, och möjligheten till samordningvuxenutbildning--gymnasieutbildning.
mot · GE02Ub301 · 1991-01-25 00:00:00 — En skolelev som drabbas av en allvarlig olycksfallsskadakan komma i en svår ekonomisk situation under resterandedelen av sitt liv därför att ett fullgott försäkringsskyddsaknas. Antalet elever från och med grundskola till och medhögskola uppgår till ca 1 600 000.Omkring 200 000 skolbarn tvingas söka läkarvårdför olycksfall. Av dessa måste vårdas på sjukhus.Skolbarn hör således till de mest riskutsatta i samhället.De skolungdomsförsäkringar för grundskole- ochgymnasieelever som tecknas av kommunerna ger vidinvaliditet mycket varierande engångsbelopp från ca till . Försäkringen täcker övrigakostnader som uppkommer i samband med behandlingenav olycksskadan.Det är otillfredsställande att skoleleverna inte har etttillräckligt ekonomiskt skydd. gäller försäkringenenbart under skoltid, vilket ytterligare undergräver värdet.Ett skolbarn som blir invalidiserat får i stort sett enbart rätttill folkpension från socialförsäkringen samt ettkapitalbelopp från kommunens skolförsäkring vilket interäcker långt vid livsvarig invaliditet. Levnadsstandardenblir därmed avsevärt lägre än vad den skulle varit ävenjämfört med en vanlig arbetsinkomst.För att få lika skydd för alla elever i hela landet bordemöjligheterna till centrala, generella lösningar ses över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en avsevärt bättre,obligatorisk, trygghetsförsäkring för landets alla skolelever.
mot · GE02Ub302 · 1991-01-25 00:00:00 — Hörselskadade bör liksom döva få möjligheter till enskola som tillgodoser deras behov av egen identitet somhörselskadade. Detta är en förutsättning för en starksjälvuppfattning, gruppgemenskap och verkligkommunikation. Dagens skolförslag om integreringtillgodoser inte detta.I dagens skola med talspråkig undervisning blirhörselskadan ett problem och då används olika tekniskahjälpmedel för att kompensera detta, men eftersom dessasällan fungerar på det sätt som man hoppats på, så kvarstårkommunikationssvårigheter i dålig ljudmiljö. Eleven fårofta påminna lärare och kamrater att använda mikrofon ochatt ta hänsyn eller så måste den hörselskadade läppavläsa,vilket kräver en oerhörd koncentration.Den hörselskadade blir lätt utanför den socialagemenskapen både inne i klassrummet och utanför pårasterna. En social dövhet uppstår.Det behövs i stället en visuell kommunikation medteckenspråk som gör att alla elever, oavsett hörselskada,kan följa med i en diskussion. På detta sätt kanbarndomshörselskadade få en undervisning som intehämmas av hörselsvårigheter.Enligt beslut skall ett handikappinstitutinrättas i . I institutet inordnasockså den regionala stödorganisationen förhandikappfrågor. Det nya institutets uppgifter skall vara''inriktade på de särskilda stöd- och utvecklingsinsatser somkrävs för att elever med handikapp skall få sådanaförutsättningar att genomföra sin skolgång som är sålikvärdiga som möjligt med andra elevers''.Vi anser att alla barn skall ha likvärdig utbildning ochanser att det skall framgå i de direktiv somhandikappinstitutet får. Vidare anser vi att institutet skall tatill vara de lokala och regionala stödorganisationernaserfarenheter i handikappfrågor. köperlänsskolnämnderna hörselpedagogisk expertis frånlandstinget, men detta är inte tillräckligt, eftersom de egnasamlade erfarenheterna, inventeringarna, ger en bättre bildav vilka behov de hörselskadade eleverna har. Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillgodose hörselskadadeelevers behov av undervisning på teckenspråk ochmöjlighet till social gemenskap,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att direktiven tillhandikappinstitutet skall tydliggöra alla barns rätt tilllikvärdig utbildning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det nya handikappinstitutetskall ta till vara de lokala, regionalahandikapporganisationernas erfarenheter.