mot · GE02Ub181 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:115 Vissa skollagsfrågor m.m. InledningMycket har hänt på skolans område.Miljöpartiet de grönas krav på avveckling av SÖ, förändratstatsbidragssystem, mer inflytande i skolan för elever, lärareoch föräldrar m m har fått gehör men inte fullt ut. Istället för''länsparlament'' växer ett skolverk upp. Istället för ettförenklat statsbidragssystem, elevpeng -- som skall följavarje elev, även de i fristående skolor -- har ett nyttbidragssystem med krångliga beräkningsfaktorer införts.Möjligheten att delegera till en egen styrelse på denenskilda skolan saknas.Det finns åtskilligt kvar att förändra organisatoriskt,men lika viktigt är innehållet i skolan och hur snabbt alladessa förändringar skall ske. Det är också direkt avgörandeför ett gott resultat att de berörda i skolan hinner med i detvära . Detta har inte alltid skett.Kommunaliseringen avgjordes under pågåendelöneförhandlingar, där lärargrupper sattes mot varandra.Ett nytt fall är den nu föreslagna flexibla sexårsstarten, därlärare, förskollärare m fl samt kommunerna överrumplats.2. Tidigarelagd skolstart 2.1. BakgrundI det s k krispaketet togs den flexibla skolstarten medsamverkan mellan barnomsorg och skola upp, som ensocial, pedagogisk och ekonomisk vinst. Detta har sedandess hunnit ifrågasättas från många håll, främst från lärare,förskollärare och företrädare för lärarutbildningarna. IKrispaketet kunde man läsa att om man börjar skolan somsexåring så ''kommer arbetsmarknaden att tillförasytterligare en åldersklass''. Vad man glömt är attuppföljningsansvaret fortfarande skall gälla. Detta innebäratt de som inte väljer att fortsätta i gymnasieskolan ändåkommer att kosta, i takt med att arbetslösheten blandungdomar ökar. Den svenska omfattar nioår, men så gott som varje sexåring går i förskola. Dettainnebär att barnet i praktiken har ''skola''. Atttidigarelägga skolstarten och därmed sluta skolan ålder för att bli en ''produktionsfaktor'', bliringen kvalitetsvinst för samhället. Skollängden blirsammanlagt och barnet pressas in i skolan tidigare i dennuvarande skolan som inte är anpassad till ett barn i denåldern.2.2. Sexåringar skall inte anpassas till den nuvarandeskolformenOm vi utgår från barnens bästa så måste självaskolformen förändras, förskollärare och lärare fort- ochvidareutbildas och undervisningen anpassas tillsexåringarna -- inte tvärtom. Skolans nuvarande betoningpå kunskapsinhämtande förhindrar utvecklingen avbarnens övriga förmågor som känsla, kreativitet, praktiskafärdigheter och värderingsförmåga. I förskolan tar mandock hänsyn till detta; man har en helhetssyn på barnet.Matti , expert på hjärnan och dess utveckling,betonar att barnet måste få leka sig till kunskap. Inlevelseoch upplevelse är betydelsefullt för inlärningen, förförståelsen av det lärda. Han anser att det skulle vara bättreatt skjuta på skolstarten till , så atthjärnan/hjärnstammen kommit längre i sin utveckling innanden blockeras och hämmas av för tidig inlärning ochindoktrinering.En annan undersökning vid psykologiska institutionen,, angående sambandet mellan barnssjälvuppfattning och förmåga att läsa och skriva, visade attelever med svårigheter har en betydligt mer negativsjälvbild än normalpresterande elever. Det tragiska är attäven om de ursprungliga problemen inte längre existerarhar deras självförtroende blivit så knäckt så attsvårigheterna kvarstår. Sexåringar som kommeroförberedda och omogna till riskerar atthamna i ett sådant underläge resten av livet.Miljöpartietde gröna kräver att pedagogiken och undervisningenanpassas till sexåringarna.2.3. Först gemensamt måldokumentI regeringens proposition om vissa skollagsfrågor nämnsdet att regeringen beslutat om direktiv för en översyn avskolans läroplaner och barnomsorgens måldokument.Direktiven innebär att och motsvarandeskolformer och barnomsorgen får ett gemensamtmåldokument. Vi anser att ett minimikrav är att ett sådantgemensamt måldokument tas fram innan man beslutar omskolstart . de gröna kräver attvillkoren om små grupper, integrering av förskollärare iskolan, årskurslöshet, förändring av pedagogiken,fortbildning av lärare, måste vara uppfyllda för attsexårsstart över huvud taget skall vara möjlig.2.4. Pengarna får inte vara avgörandeKommunerna har framfört önskemål om att den flexiblaskolstarten skall hanteras på särskilt sätt i fråga omstatsbidragen. Vi anser att det är viktigt att kommunernajusterar daghemstaxorna för berörda sexåringar så att deekonomiska skälen inte blir avgörande för om ett barn fåren för tidig skolstart i en skola vars form ännu ej till fulloär beredd att ta hand om sexåringen. de grönaanser att de ekonomiska skälen inte får vara avgörande förom ett barn börjar tidigare i skolan, därför bör uppdrag gesåt regeringen att göra nödvändiga justeringar.3. Rätt att välja skolaI har vi några plikter kvar; skolplikt ochvärnplikt. Det borde istället vara en rättighet att gå i skolan.Enligt FNs mänskliga rättigheter skall alla barn ha rätt tillundervisning. de gröna anser att man skall harätt att gå i och att välja skola. Detta börinnebära att barn som önskar gå i annan skola, t exMontessoriskola, också skall ha rätt att välja en sådanskola.4. SkolskjutsEleverna skall garanteras möjlighet att komma tillskolan. För elever som går i fristående skolor eller annanskola skall ersättning utgå enligt principen skolskjuts tillnärmsta skola. de gröna anser att hänsyn skalltas till trafik och ålder och inte enbart avståndet till skolan.5. HemspråkVi anser att det skall vara ett obligatorium förkommunerna att anordna undervisning i hemspråk.Förslaget om att lägga detta utanför skoldagen och pålördagar är direkt fel. Detta innebär att dessa elever får ettsplittrat socialt liv. isoleras de från sinaklasskamrater eller andra vänner och kan inte dela derasgemenskap i ett fotbollslag eller liknande. Konsekvensen avatt kommunen lägger ut hemspråksundervisningen pålördagar blir helt enkelt att de flesta väljer bort dennaundervisning.De signaler som redan gått ut till kommunerna harresulterat i att brev skickats ut till föräldrar med förfråganom man kan tänka sig att deras barn går i annan skola försin hemspråksundervisning och läsa . Detta ärett faktum och djupt beklagligt, ty om man läggerundervisningen utanför skoldagen omöjliggör mandessutom samplanering mellan svenska som andra språk,studiehandledning och hemspråksundervisning.Miljöpartiet de gröna anser att hemspråksundervisning ejskall läggas in på skolfri dag som lördag.6. SkolhälsovårdenDen obligatoriska skolhälsovården som garanterar attalla får en hälsoundersökning per stadium bör bibehållas.Ingen skall särskiljas och tvingas till undersökning, ej hellerskall någon förbigås. Det är viktigt med närheten och attskolsköterskan och skolläkaren finns i barnens närmiljö, såatt de kan få omedelbar hjälp. För barn är tiden av storbetydelse, , är ofattbara tidsbegrepp förett litet barn. Skolhälsovården skall vara en naturligvardaglig kontakt för barnen.Vi anser attskolhälsovården skall vara obligatorisk.7. GymnasieskolanMiljöpartiet de gröna har i den lagdagymnasiemotionen lagt förslag som vi här upprepar:lagfäst rätt till gymnasieutbildninglagfäst rätt tillindividuellt program för varje elevlagfäst rätt tillstudieavbrott Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa årskurslös förskola--skola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anpassa pedagogiken tillsexåringarna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ta fram ett gemensamtmåldokument för barnomsorg och grundskola först innanman beslutar om sexårsstart,4. att , vid avslag på yrkandena 1--3 avslårpropositionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de ekonomiska skälen inteskall vara avgörande för en tidigare skolstart,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förskollärare och lärare skallha erforderlig utbildning/fortbildning innan sexårs skolstartinförs,7. att beslutar om lagfäst rätt att välja skola,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hänsyn skall tas till trafik ochålder, inte enbart avstånd, vid beslut om skolskjuts,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorium för kommunernaatt anordna hemspråksundervisning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hemspråksundervisningen ejskall förläggas ,11. att beslutar att bibehålla lagfäst rätt tillobligatorisk skolhälsovård,12. att beslutar om lagfäst rätt till tre årsgymnasium,13. att beslutar om lagfäst rätt till individuelltprogram på gymnasiet,14. att beslutar om lagfäst rätt tillstudieavbrott.