ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub681 · 1991-01-25 00:00:00 — En påbyggnadsutbildning i rehabiliteringsteknik Behovet av kvalificerad utbildning inomhandikapphjälpmedel och rehabiliteringsteknik har ökatkraftigt , något som dokumenterats i tvåutredningar -- SOU 1989:39 samt SOU 1990:19.För närvarande finns ingen kvalificerad grundutbildningav hjälpmedelstekniker i eller i . Denutbildning som ligger oss närmast rent geografiskt finns vidThe i . Där finns en niomånaders kurs i för personaleninom medicin samt en tolv månaders kurs iBiomedical Science.Med ekonomiskt stöd från i genomfört utredningen''Förstudie av grundutbildning av hjälpmedelstekniker medtyngdpunkt på teknik''. Den resulterade i förslag till en 40-poängs påbyggnadslinje till tekniska 80-poängslinjer.Högskolan /har deltagit i utvecklingsarbetetredan från början.Påbyggnadslinjen, som ska vara riksrekryterande, syftartill en helhetssyn på samspelet människa--teknik.Utbildningen bör heta ''påbyggnadslinje irehabiliteringsteknik'', och de färdiga ingenjörerna börbenämnas rehabiliteringsingenjörer. Vidare uppnår man atteleverna får en teknologie kandidatexamen om 120 poäng,vilket är en internationellt gångbar examen. De färdigaingenjörerna blir också forskningsbehöriga, vilket är viktigtför rehabiliteringsteknikens framtida utveckling.Det finns förutsättningar att möjliggöra en kursstartredan till hösten 1991 om nödvändiga medel kan tas fram.Fr.o.m. bör linjen inordnas i högskolanFalun/kursprogram och finansieras medUHÄ-medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av linje förrehabiliteringsingenjörer vid högskolan /.
mot · GE02Ub682 · 1991-01-25 00:00:00 — Högskoleutbildning i för kyltekniker har ca 1 000 kylföretag. Kylföretagen måste habåde tillstånd och behörighet enligt krav från StatensNaturvårdsverk.Ca 4 000 människor arbetar inom kylbranschen varav ca2 000 är kylmontörer och ca 500 arbetsledare.För kylmontörer finns sedan ett flertal årgymnasieutbildning varför dessa oftast hargymnasieutbildning, åtminstone de som är . Förarbetsledarna saknas riktad utbildning.Såväl ökade kompetenskrav på grund av skärptamiljökrav som den pågående internationaliseringen medframtagande av en europeisk kylstandard gör attutbildningsbehovet för kylbranschen är akut påteknikernivån. EG-marknaden kommer att ställa högrekrav på kompetens både på företag och personal. Dessakrav motsvarar drifttekniker på mellaningenjörsnivå medkylprofilering.Vi föreslår därför att högskolan /Västeråstilldelas 30 platser till kylteknikerutbildning samt attutbildningen förläggs till Katrineholm.Genom att förlägga utbildningen till därkylbranschen, tillsammans med kommunen, gjort storasatsningar kan såväl lokaler som teknisk utrustningsamutnyttjas. Även de administrativa kostnaderna börgenom utnyttjande av gemensamma resurser kunna hållaslåga. Positivt är också de möjligheter som finns tillsamläsning med de övriga ingenjörslinjerna i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av högskoleutbildningför kyltekniker i .
mot · GE02Ub683 · 1991-01-25 00:00:00 — När de miljontals små utsläppen blir allt allvarligarekrävs att alla människor tar ansvar för miljön och lever mermiljömedvetet. Det är summan av alla de små utsläppen,som är det stora miljöhotet.Det ställer ökade krav på oss personligen, både somtillverkare och som konsumenter. Förut arbetademyndigheterna med de 1 000 största fabrikerna. handlar det om 100 000-tals varor, som används av 8,5 miljoner människor.Om principen ''rent från början'' ska kunna tillämpas, krävsväsentligt ökade kunskaper och förändrade attityder. Varoch en av oss måste till exempel sortera sopor, hållahastighetsbegränsningarna, åka mer tåg och mindre bil,hushålla med energi och låta bli att skräpa ned. Det krävs enomläggning av vår livsstil och ett nytt konsumtionsmönster.Det krävs bättre utbildning och kunskaper om miljön -- ochom hur vårt levnadssätt påverkar miljön.Det bästa miljöskyddet är mångas delaktighet. För att nådenna krävs en långsiktig prioritering av kunskapsspridningoch stöd till insatser och metoder som ger människorna kompetens.Vi föreslår därför inrättande av ett miljövetenskapligtutbildningsråd. kan bli motorn i ennationell satsning på miljöutbildning. Avsikten är främst attrådet skall ge det decentraliserade miljöarbetet bättremöjligheter att komma till sin rätt. Jämför gärna medforskningsrådens funktion.Det kommer att ta tid, innan vi ser de fulla effekterna avdessa åtgärder. Naturen reagerar långsamt. Det tar tid attrena vatten, luft och jord. Det gör det desto viktigare attbedriva miljökampen med full styrka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett miljövetenskapligtutbildningsråd.
mot · GE02Ub684 · 1991-01-25 00:00:00 — Fort- och vidareutbildning i VärmlandBehovet av fort- och vidareutbildning ökar kraftigtunder . Den snabba förändringen i arbetslivet ären av orsakerna. Genom fort- och vidareutbildning kankonjunktursvackor överbryggas på ett bättre sätt. I tider avvikande konjunkturer är det viktigt att förstärkautvecklingspotentialen genom att ge möjlighet tillutbildning inom bl.a. högskolan. Fort- och vidareutbildninggenom fristående kurser blir därvid det medel som i förstahand blir aktuellt. finns väl utvecklade metoder förolika former av distansutbildning. Härigenom kanhögskoleutbildning snabbt arrangeras på aktuella orter itider av ökande arbetslöshet och vikande konjunkturer.En intensifierad fort- och vidareutbildning i de storadelar av där arbetslösheten är betydande ochutbildningsbehovet stort skulle kunna få en tydlig positiveffekt på både kort och lång sikt. Inga ökade medel förfristående kurser föreslås i årets budgetproposition. Vianser att mot ovanstående bakgrund bör beslutaom ökning av medel till fristående kurser för fort- ochvidareutbildning vid högskolan i vid högskolan i är besvärande, inte bara istorstadsområdena, utan även på mindre orter och i glesarebefolkade områden. har dock framför alltstorstadsproblematiken fokuserats. Det är nu tid attobservera problemen i övriga delar av landet. För att kunnaförebygga och bemästra problemen krävs ökad tillgång tillpersonal som har högskoleutbildning inom aktuellamiljöområden. har en stor och aktuellkompetens såväl inom naturvetenskap med inriktning motkemi och biologi m.m. som inom berördasamhällsvetenskapliga och ekonomiska ämnen. Tillhögskolan i är det därför angeläget att förläggautbildning på miljö- och hälsoskyddslinjen, 120 poäng, ochannan linjeutbildning inom miljöområdet.Vi föreslår att beaktar detta vid sina beslut omutbildning inom miljöområdet.Stabilare näringslivs- och samhällsstruktur i VärmlandI med dess känsliga arbetsmarknadsläge ärdet viktigt att kunna tillgodose forskningsbehov som kanfrämja en stabilare näringslivs- och samhällsstruktur.Högskolan i bedriver med ''småmedel'' ett systematiskt arbete, för att utföra sådanforskning. Genom uppbyggnad av en nationellt kvalificeradbasorganisation och samverkan med främst Göteborgsuniversitet söker man skaffa sig kompetens att med godkvalitet genomföra regionalt angelägnaforskningsuppgifter. Det är angeläget att ytterligare stödjaden påbörjade utvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade medel tillfristående kurser för fort- och vidareutbildning vidhögskolan i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förlägga utbildning på miljö-och hälsoskyddslinjen, 120 poäng, och annanlinjeutbildning inom miljöområdet till högskolan i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligare medel föratt genomföra regionalt angelägna forskningsuppgifter.
mot · GE02Ub685 · 1991-01-25 00:00:00 — Forskning och de mindre och medelstora högskolorna /har inga fastaforskningsresurser.Förra våren beslutade att förstärka deforskningsstödjande åtgärderna vid de högskolor somsaknar egen forskningsorganisation. I första hand är medlenavsedda för planering och för att ge lärarna möjligheter attansöka om forskningsstöd och projektanslag samt för stödtill lärares forskarutbildning. Högskolor och universitet kanses som samhällets kunskapscentra. Detta betyder att ävenhögskolan i /, vars huvuduppgift ärgrundläggande utbildning, måste ha resurser för att desslärare skall kunna forska eller forskarutbilda sig. Inte minstkrävs det aktiva forskare vid högskolan för att man skallkunna följa den vetenskapliga utvecklingen inom olikaämnen.Enligt budgetpropositionen bör en fortsatt utveckling avforskningen vid de mindre och medelstora högskolorna skeinom ramen för nuvarande organisation. För högskolan iEskilstuna/innebär detta bl.a. att dess lärare iforskningsavseende skall integreras i motsvarandeverksamhet vid fakulteter och institutioner vid UppsalaUniversitet och få del av den rörliga forskningsresurs somman har där. /spänner överett vidare fält än Universitet.Det är bara som inom sig har alla deämnesområden som förekommer vid iEskilstuna/. Högskolan har behov av samverkanmed ett flertal universitet och högskolor.En slutsats av ovanstående är att det är bättre omHögskolan i /får egna forskningsmedelmotsvarande den rörliga resursen. Dessa medel kan sedananvändas för forskning och forskarutbildning i samverkanmed de universitet och högskolor som är bäst lämpade förrespektive projekt eller ämnesområde. Denna samverkanbör ge en tillräcklig garanti för att verksamheten blir av godkvalitet.I propositionen föreslås nu varierande storlek på''planeringsanslagen'' (under E 12) för de olikahögskolorna. De tre tidigare universitetsfilialerna ,och föreslås för /92 få 2,4 miljkr och /få , medan övrigahögskolor utom de två senast etablerade föreslås få 1,1 miljkr.Högskolan i /är den enda högskolani landet som ''ansvarar'' för två län. Den kommer vidare attbland de mindre och medelstora högskolorna ha det störstaantalet lärare inom de kostnadskrävande tekniska ämnena.Vi anser därför att en större del av medlen förforskningsstödjande åtgärder bör fördelas till Högskolan iEskilstuna/. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisationen av forskningenvid högskolan i /,2. att beslutar att fördela medlen tillforskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelstorahögskolorna på sätt som anförts i motionen.
mot · GE02Ub686 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom Dagmar-avtal skapades bättreförutsättningar för enskilda patienter att få psykoterapi ochpsykoanalys genom att landstingen fått resurser att tecknaavtal om behandling hos privata vårdgivare. Socialstyrelsenvalde att rekommendera landstingsförbundet att prioriterabehandling hos specialistkompetent psykoterapeut.För att bli legitimerad psykoterapeut krävs antingen enstatlig psykoterapeutexamen eller annanpåbyggnadsutbildning som anses jämställd med den förra.Psykologer har ansetts som kompetentapsykoterapeuter om de gått igenom en utbildningmotsvarande 15 poäng. Detta är nu ändrat så att ävenpsykologer måste ha den längre påbyggnadsutbildningen på60 poäng.Det förefaller att vara ett stort resursslöseri att inteutnyttja den kompetens som psykologer har och utforma enkompletteringsutbildning som bygger på dengrundkompetens som legitimerade psykologer besitter.Om man istället för att ''överutbilda'' psykologer, somönskar bli psykoterapeuter, fortsätter med det gamlasystemet med kompletteringsutbildning, torde resursermotsvarande fyra terminer kunna sparas både för denenskilde och för samhället. Resurserna kunde i ställetanvändas för att tillförsäkra psykologutbildningen störremedelstilldelning, särskilt vad gäller den delen avutbildningen som innebär egen handledning bådeindividuellt och i grupp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompletteringsutbildning förpsykologer.
mot · GE02Ub687 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till Academia Tornedaliensis -- Meän Akateemi En allmännyttig stiftelse med namnet AcademiaTornedaliensis -- Meän Akateemi -- bildades i Tornedalen1988. Bildandet hade föregåtts avdiskussioner initierade av -- Tornionlaaksolaiset (STR-T). Stiftelsen somär självständig och fristående från stiftaren, STR-T, stårunder tillsyn av i . Stiftelsenskall enligt urkunden såväl i historiskt som i nutids- ochframtidsperspektiv initiera och genomföra aktiviteter såsomfolkbildning, utbildning, dokumentation, forsknings- ochutvecklingsarbete inom kultur, språk, samhälle, näringslivoch miljö. Stiftelsen har en styrelse med nio ledamöter ochlika många suppleanter utsedda av ,kommun, högskolan i och STR-T.Stiftelsen har som arbetsform valt att anordnapopulärvetenskapliga seminarier med högt kvalificeradeforskare som arbetar med frågor som har viss beröring medstiftelsens intresseområden. Dessa seminarier haranordnats i och Malmfälten med stor tillslutningfrån allmänheten. För att initiera forsknings- ochutvecklingsarbete vill stiftelsen samarbeta med etableradeinstitutioner för sådan verksamhet.Stiftelsen har med sin sammansättning mycket godamöjligheter att göra bedömningar om angelägen inriktningpå FoU-verksamhet. För att reellt kunna få igång FoU-verksamhet krävs emellertid resurser.Ett grundanslag skulle förvaltas av AcademiaTornedaliensis -- Meän Akateemi. Avkastningen avbeloppet skulle av akademin fördelas till högskoloroch universitet för FoU-verksamhet som Akademinbedömer som angelägna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av medel till AcademiaTornedaliensis -- Meän Akateemi.
mot · GE02Ub688 · 1991-01-25 00:00:00 — Intyg för invandrare om kunskaper i svenska språket Många invandrare och flyktingar med akademiskutbildning har svårt att få arbete inom det område som manutbildat sig för. Åtskilliga invandrare kan vittna om att detrots överlägsna eller jämförbara meriter med svenskasökanden fått se sig utslagna i konkurrensen om ett arbete.En vanlig förklaring från arbetsgivarens sida är att maninte vågar anställa invandraren på ett kvalificerat arbete iföretaget eftersom man varit osäker på dennes kunskaper isvenska språket. Förmågan att uttrycka sig på svenska i taloch skrift tillmäts i många yrken stor betydelse förmöjligheterna att klara sitt arbete på ett bra sätt.Det finns ingen bra metod för en invandrare attbevisa att man har kvalificerade kunskaper i svenskaspråket. Med kvalificerade kunskaper avses här den nivåman anses ha efter att ha genomgått en treårig gymnasialutbildning.En lösning skulle kunna vara om man som invandrarehade möjligheter att få ett intyg på att man har kvalificeradekunskaper i svenska språket och lätt att uttrycka sig i tal ochskrift. Ett sådant intyg bör utfärdas av en svenskutbildningsmyndighet, förslagsvis ett universitet eller enhögskola för att inge förtroende hos arbetsgivaren.Enligt min mening bör man kunna, på samma sätt somdet nu ordnas särskilda högskoleprov, erbjuda invandraremöjligheter att på några orter i landet mot en mindre avgiftfå genomgå språktest. Testet bör omfatta såväl muntlig somskriftlig framställning. Efter genomgånget test utfärdas ettintyg på på vilken nivå man har kunskaper i svenskaspråket. Ett sådant intyg skulle stärka många invandraresmöjligheter på arbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anordnandet av språktest ochutfärdandet av intyg om kunskaper i svenska språket förinvandrare.
mot · GE02Ub689 · 1991-01-25 00:00:00 — har i sitt språkutbildningsutbudengelska, franska, tyska, spanska, italienska, finska ochsamiska men inte ryska. Intresset för utbildning i ryska ärstort, både från allmänhetens och de studerandes sida ochfrån forskare inom olika fakulteter med anknytning till denu så aktuella öststatsfrågorna.Umeå kommun har uppmärksammat att det saknasutbildning i ryska vid , och donerat pengartill inom ramen för en vänortssatsning. Umeåhar i ryska som vänort. Universitetethar tacksamt tagit emot dessa pengar och startat en grundutbildning i ryska somrönt stort intresse. Kursplatserna har inte räckt till för allasom velat läsa ämnet. har kompetenta lärare i ryskasom åtagit sig undervisning på kurserna, och som inföddalektorer har engagerats erfarna lärare från iPetrozavodsk.Det stora intresset för grundutbildning i ryska i Norrlandär inte svårt att förklara. I en inte alltför avlägsen framtidkan man hoppas på goda kulturella och ekonomiskaförbindelser med den store grannen i öster närförhållandena där börjar normaliseras. Personer som harkunskaper i ryska kommer med all säkerhet att bli ytterstvärdefulla resurser i detta framtidsperspektiv.Umeå kommuns stöd till grundutbildningen i ryskaupphör i och med fjärde kvartalet 1992. Därefter finns ingamedel till denna viktiga verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel skall anvisas tillinrättande av grundutbildning i ryska vid .
mot · GE02Ub690 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U520 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat forskar- och studentutbyte,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ömsesidigt erkännande avexamina.
mot · GE02Ub691 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So631 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om doktoranders sociala förmåner.
mot · GE02Ub692 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr519 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av guider.
mot · GE02Ub694 · 1991-01-25 00:00:00 — Konsumentpolitisk forskning, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L725 hemställsatt hos regeringen begär förslag om hurkonsumentfrågor och konsumentpolitisk forskning skallinordnas inom högskolans ram.
mot · GE02Ub695 · 1991-01-25 00:00:00 — Forskning vid mindre högskolor, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A476 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till forskning vid de mindreoch medelstora högskolorna som har verksamhet iBergslagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsbidrag till studiecirklar.
mot · GE02Ub697 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning för detaljhandeln vid i I debatten om detaljhandelns framtid framhålls alltoftare att det föreligger behov av en högskolelinje anpassadtill krav som ställs från detaljhandeln.Konkret formuleras kravet som encivilekonomutbildning med specialisering motdetaljhandeln.Inom rektorskollegiet vid i övertygelsen stark om att en högskolelinje fördetaljhandeln behövs. Där finns också idéer om hur ensådan högskolelinje skulle kunna utformas.I sammanhanget nämns exemplet med den lokalahögskolelinjen i anpassad till hotell- ochrestaurangsektorn.Syftet med en högskolelinje anpassad till detaljhandelnskulle vara att ge kompetens på en nivå som gör det möjligtatt klara de stora enheterna, de stora företagen och att geytterligare kompetens åt handelns egna organisationer.Branschen via och andramotsvarande handelsorganisationer ger sitt stöd åtförslaget.UHÄ bör få i uppdrag att närmare utforma denna linje. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en högskolelinje anpassad fördetaljhandeln.
mot · GE02Ub699 · 1991-01-25 00:00:00 — Högskoleutbildning i , och kommuner , ----Söderhamnskommuner, bedriver decentraliseradhögskoleutbildning. Vi har en gemensam arbets- ochutbildningsmarknad med 71 000 invånare samt ettdifferentierat näringsliv. Kommunikationsmässigt knytskommunerna ihop genom en direktlinje.Kommunernas tjänstemän och politiker är eniga ommålsättningen att höja utbildningsnivån och kompetensen inäringslivet och i privat och offentlig tjänstesektor.Sedan starten har ca 600 personer genomgåtthögskoleutbildning som bedrivits i alla tre kommunerna isamverkan. De som avslutat studierna har som regel fåttarbete på hemmaplan och därmed tillfört regionen viktigkompetens. Ett flertal har även fortsatt att studera vidandra högskolor för att därefter återkomma till regionen.Det är i första hand nya målgrupper som läser: kvinnor,komvux-elever och anställda vid kommuner, landsting samtföretag. Huvuddelen har läst ekonomiska ämnen samtspråk, arbetsledning och ''mellaningenjörsutbildning''. Dethar även kommit igång utbildning inom vårdområdet medbl a 80 p. på hälso- och sjukvårdslinje samt 10 p. påfristående kurser.Kommunerna lägger ned ett stort engagemangbeträffande lokaler, utrustning, administration,marknadsföring och elevvård.Högskoleutbildning är en statlig angelägenhet men detär viktigt att kommunerna är med och aktivt deltar viduppbyggnaden av verksamheten och även vid förankringenhos näringslivet.Kommunerna har bekostat en stor del avutbildningen i form av uppdragsutbildning med 200 000kronor per kommun och läsår. Till det skall läggaskostnader för personal som aktivt arbetar med frågorna vidkommunerna, lokaler, utrustning och administration.Länsstyrelsen i har under enfemårsperiod gått in och stöttat ekonomiutbildningen iHälsingland med totalt 2,7 miljoner kronor.Det finns ett klart uttalat kompetensbehov inomföretagsekonomi och elektronik. Här finns endastfristående kurser att tillgå inom ekonomi samt årskurs 1inom elektroingenjörslinjen. För att möta näringslivetskompetenskrav behövs ytterligare 30 elevplatser inomekonomilinjens basblock om 80 poäng. Dessutom behövsden ettåriga teknikerutbldningen inom elektronik. Detsenare förutsätter att gymnasieskolan blir utbyggd medmellaningejörsutbildning. Det är oerhört viktigt att statligamedel kan tillföras för att få en kontinuitet ihögskolesatsningen i . Med hänvisning till det anförda hemtälls1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om 30 platser på ekonomlinjen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ettårig teknikerutbildning igymnasieskolans regi,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mellaningenjörsutbildning.
mot · GE02Ub700 · 1991-01-25 00:00:00 — Bristen på lärare i barnkunskap m.m. är den enda ort i landet där man utbildar lärarei barn- och ungdomskunskap med inriktning motgymnasieskolans vårdlinjer. I och utbildaslärare i kombinationen barnkunskap och annat ämne förbehovet i grundskolan.I gymnasieskolan finns en 3-årig barn- ochungdomsutbildning på försök. Den har mer än tre sökande perstuderandeplats. har i uppdrag attutveckla en 3-årig utbildning med inriktning motbarnomsorg/ungdomsverksamhet och fritidsverksamhet.Med anledning av ovanstående kommer behovet avlärare i barnkunskap och barn-och ungdomskunskap att ökaunder 90-talet. råder det brist på behörigalärare. Det är därför angeläget att åtgärder vidtas så attbehöriga lärare finns tillgängliga för den nya utbildningen.Höstarna 1989 och 1990 har ingen behörig sökandeantagits i kombinationen barn- och ungdomskunskap i . Det har visat sigsvårt att rekrytera studenter till de praktisk-estetiskaämnenas specialiseringar inom både grundskollärar- ochämneslärarlinjen. Detta på grund av den dubblagymnasiebehörighet som krävs för att bli antagen.Konsekvensen härav för ämnet barnkunskap/barn- ochungdomskunskap är en ökad brist på behöriga lärare både igrund- och gymnasieskolan.Det är angeläget att åtgärder vidtas så att behöriga lärarefinns tillgängliga. En väg som bör övervägas är att det i ettövergångsskede får startas en ettämnesutbildning ibarnkunskap/barn- och ungdomskunskap vidbarnavårdslärarlinjen vid och/eller vidde två andra utbildningsorterna i och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att avhjälpa bristenpå behöriga lärare i barnkunskap och barn- ochungdomskunskap.