mot · GE02So525 · 1991-01-25 00:00:00 — Vård och omsorgVården i lider ännu av en svårpersonalbrist. har tvingats stänga helaavdelningar. Äldre och handikappade kan inte få den vårdde behöver därför att inte lyckas rekryterapersonal i tillräcklig omfattning.Samma problem finns också inom barnomsorgen.Det finns flera orsaker till denna personalbrist och enrad olika åtgärder måste vidtas för att stimulera fler attarbeta inom vården.Ett fundamentalt problem är regeringens motstånd närdet gäller att reformera den offentliga sektorn, bryta uppmonopolen och göra det möjligt att ge människor i denoffentliga sektorn större ansvar och mer att säga till om.Alla hinder mot enskilda alternativ måste bort, så att fleraproducenter av vård- och omsorgstjänster genomkonkurrens medverkar till förbättrad effektivitet och störrelyhördhet hos den offentliga vårdapparaten för patienternasönskemål. Mer ansvar måste också delegeras till dem somarbetar och som väljer att fortsätta att arbeta inom denoffentliga sektorn.En annan viktig faktor bakom personalbristen ärbostadsbristen i regionen. Den är också på många sätt ettresultat av regeringens politik; svagt bostadsbyggande,sammanslagningar av små lägenheter till större samt enskatte- och subventionspolitik som kraftigt inskränkerrörligheten på bostadsmarknaden. Våra krav när det gällerett förbättrat bostadsbyggande utvecklas närmare i separatlänsmotion.En tredje faktor är utbildningspolitiken. Behovet av enutbyggd äldreomsorg och barnomsorg har länge kunnatförutses, och mot den bakgrunden får det beskrivas som ettmisslyckande att utbildningsväsendet inte har kunnatdimensioneras för att tillgodose denna efterfrågan. Vissautbildningar har också haft svårt att rekrytera elever, någotsom borde stimulera till översyn av utbildningsinnehållet.Det positiva man kan se i sammanhanget är hur deenskilda alternativen fungerar. Ofta präglas deraspersonalsituation av kontinuitet och många sökande tillvarje tjänst. Allt fler landsting prövar också att lägga utvårdenheter på entreprenad. För att man fullt ut ska kunnafå en fungerande alternativ sektor måste dock bl.a.Dagmar-avtalet rivas upp och statsbidragsreglerna förbarnomsorgen ändras. Detta utvecklas i folkpartietliberalernss motion om den offentliga sektorns förnyelse. Idenna motion beskrivs också behovet av decentralisering avansvar och beslut för att motivera personalen.HIV/AIDS-bekämpning i länCirka av de HIV-smittade i , ca 1 600, finns i . För att stoppa spridningen iSverige av HIV-smittan är det av största vikt att kraftfullaåtgärder vidtas i Stockholm.Statistiken för AIDS-patienter visar att harfem gånger så många som och tio gånger såmånga fall som . har alltså den allratyngsta bördan att bära när det gäller att vårda AIDS-patienter.Från AIDS-anslaget utgår ett särskiltbidrag till storstadsregionerna. Detta motiveras av attsmittan är särskilt omfattande i dessa områden och att storakostnader därför uppkommer för kommuner och landsting.Riksdagen har understrukit att dessa bidragmåste bevaras.I fjolårets budgetproposition framhölls att bidraget för1990 skulle vara oförändrat. I årets budgetpropositionsaknas en motsvarande markering, istället sägs att bidragetavses utgå endast , vilket vi finnerillavarslande. Det finns ingen anledning att f.n. minskabidragen till storstadsregionerna. Kostnaderna kommeristället att öka kraftigt när de HIV-smittade insjuknar i AIDS. Detta bör fastslås vid riksdagensbehandling av anslaget A 5 under socialdepartementetshuvudtitel.NarkomanvårdNarkomaner behöver stöd för att bli av med sittmissbruk. Det gäller avgiftning, psykiatriskt stöd, hjälpmed utbildning, lägenhet, arbete m.m. saknas platserpå behandlingshem för tvångsvård av missbrukare iStockholm. Detta måste avhjälpas. Dessutom måstelandstingets platser för avgiftning av narkomaner hållasöppna. är vårdplatser avstängda pga.personalbrist. Samarbetet mellan kommuner och landstingmåste fördjupas.Bruk av narkotika skall vara olagligt och får aldrigaccepteras. Det förebyggande arbetet när det gällernarkotikamissbruk är viktigt. Undervisning ochinformation om narkotika i skolan är av stor betydelse idetta sammanhang. Det är angeläget att samtligapolisdistrikt i prioriteras inarkotikabekämpningen för att försvåra distributionen avnarkotika.Folkpartiet liberalerna anser att narkomaner skall hamöjlighet att byta sina sprutor och spetsar mot renaverktyg. Detta skall ske under strikt kontroll och göras påvårdinrättning i nära samarbete med narkomanvården.Erfarenheter från visar att ett sådantsprutbytesprogram minskar smittspridningen av HIV ochgulsot bland narkomaner. En sådan verksamhet bör startaockså i Stockholm.Metadonbehandlingen för narkomaner i främst öppenvård måste utökas. Det tak som regeringen satt för hurmånga narkomaner som får gå igenom behandlingen måstetas bort. Behandlingen skall ske under strikt kontroll avläkare och annan sjukvårdspersonal. Genommetadonbehandlingen kan många narkomaner återgå tillett normalt socialt liv och några kan bli helt drogfria.Ungdomar i storstadenAtt växa upp i en storstadsregion innebär mycketpositivt. Storstaden innebär många valmöjligheter när manska utbilda sig, stor valfrihet i fritids- och kulturutbudet ochinte minst är internationella atmosfär medmänniskor från skiftande kulturer en stimulerande miljö attväxa upp i.Men det finns också negativa sidor av storstaden.Ungdomar som i brist på meningsfull fritid söker sig in tillstaden kan, om de har otur, hamna i destruktiva ochbrottsliga gäng. Reportagen om ''gatans barn'', detmeningslösa våldet och klottrarnas och vandalernas rop påuppmärksamhet visar vidden av problemet. Samhället kangivetvis aldrig ersätta det stöd och den trygghet som ettfungerande hem har att ge. Men när föräldrarna inte klararav situationen får myndigheterna försöka göra det bästamöjliga för att hjälpa ungdomarna från att hamna på''sned'', dras in i kriminalitet, alkohol- ellernarkotikamissbruk. Sådana åtgärder behandlas utförligt ifolkpartiet liberalernas motion om unga lagöverträdare.Vi måste värna om de organisationer som gerungdomarna möjlighet till en meningsfull fritid, man kaninte nog betona den uppgift idrottsföreningar och andrafrivilligorganisationer fyller. De kan fånga upp ungdomaroch ge fritiden ett innehåll och även skapa socialakontakter.I första hand är det viktigt att se till att det finns ettvarierat fritidsutbud för ungdomarna, men vid större helgeroch skolavslutningar är det fråga om samarbete i störreskala. När man arrangerar större evenemang måste manlyssna på vad ungdomarna vill ha. Den gångna nyårsnattenblev tyvärr åter en demonstration av våld och vandalism ochalltför många fritidsgårdar är levande bevis på vad somhänder när lösningarna kommer uppifrån -- man når intedem man vill nå. En fungerande samarbetsform mellanungdomarna, de sociala myndigheterna och polisen måsteutarbetas. som varit med och gett pengar del större projekt bör fortsätta med detta.Polisens arbetsmöjligheterStockholmspolisen befinner sig i en mycketbesvärlig situation. som brottsligheten ökar harantalet vakanta tjänster minskat drastiskt. har kåren minskat med eller 500 polismän.Det är nödvändigt att vända trenden så attpoliser ser skäl att stanna i och att poliser frånandra delar av landet söker sig till . En svagförändring verkar vara på väg. Något flerstockholmsungdomar söker sig nu till utbildningen.Landshövdingen och länspolismästaren har tidigare i enskrivelse till regeringen aktualiserat problemen och ocksålämnat förslag till en lång rad åtgärder. Vi ställer oss bakomdenna skrivelse.Folkpartiet liberalerna har i tidigare motioner krävt attett första viktigt steg borde vara att kraftigt öka antaletintagningsplatser till . I förra åretsbudgetproposition hörsammades detta krav.I årets budgetproposition vill regeringen åter minskaantagningen . Detta är i grunden inte acceptabelt,om det skulle visa sig att polisbristen därigenom intetillräckligt snabbt kan täckas. Vi saknar emellertidberäkningsunderlag för en i allt korrekt bedömning avdetta. Även regeringen tycks vara oklar över de exaktabehoven av nyutbildade poliser och avser därför att''avstämma sina prognoser under budgetåret''. bör ge regeringen i uppdrag att återkommamed sådant underlag och i vart fall i så god tid attnödvändiga korrigeringar kan vidtas införantagningsomgången vårterminen 1991.Som tidigare nämnts bör dessutom särskilda insatsergöras för att stimulera fler ungdomar frånStockholmsregionen att söka till polisutbildningen. Averfarenhet vet vi att polisaspiranter från andra delar avSverige arbetar i och sedan flyttartillbaka ''hem'' när de skaffat sig tjänsteår ochkvalifikationer nog för att söka till sin hemort. Det innebärbl a att andelen unga och oerfarna poliser är högre iStockholm än i övriga landet, vilket är till nackdel förkontinuitet och kunskapsöverföring i arbetet. Ocksåinvandrarungdomar bör stimuleras att söka tillpolisutbildningen.En viktig faktor när det gäller att få personalen attstanna kvar är att arbetsmiljön är bra. Enligtbudgetpropositionen kommer både och Solnaatt få nya förvaltningsbyggnader. Det är angeläget att denaviserade omprojekteringen påskyndas. Fortfarandearbetar dock polisen i , och istarkt nedslitna, splittrade eller på annat sätt ickeändamålsenliga lokaler. Därför behövs nya polishus ocksådär.I en huvudstad ställs sådana krav på polisen som sällanuppkommer på en mindre ort. I måste polisenägna allt större del av sin tid åt ökande våld, drogmissbrukoch annan tung brottslighet. Effekten, när bristen på poliserär stor, blir att vissa insatser måste nedprioriteras. Ettsådant område är trafikövervakningen. Resultatet är attkollektivtrafikfilerna regelmässigt används av obehöriga,att hastighetsgränserna överskrids och att körning mot röttljus ständigt sker. Fler olyckor, sämre miljö och sämreframkomlighet blir konsekvensen.Ett sätt att försöka ändra denna situation är att anställakommunala poliser, s k Stockholmsbobbies. För detta krävsen lagändring. bör som sin mening ge regeringendetta till känna.Brottsoffrens situationEn annan sida av brottsligheten i storstäderna som oftaglöms bort är brottsoffrens situation. Människor som blivitutsatta för brott känner ofta en stark otrygghet, och ävenom de materiella skadorna ersätts finns nästan aldrig någonorganiserad hjälp för de drabbade.De få brottsofferjourer som finns är tillkomna påenskilda initiativ; ett exempel är , brottsofferjouren iSödertälje, som startade helt ideellt, men som efter att havisat sig betyda oerhört mycket för de människor somkommit i kontakt med den, fått resurser från olika instanser.Bl.a. förfogar man över en liten lägenhet där man har såvälkontor och mottagning som övernattningsmöjligheter fördrabbade. har fått pengar från bl.a.justitiedepartementet. Brottsofferjourer byggs nu uppockså på i och i . Denna typ avverksamhet måste stimuleras och stödjas på ett mer aktivtsätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändradestatsbidragsregler för att kunna få till stånd alternativalösningar inom vård och omsorg,2. att beslutar att vid behandlingen av anslagetA5 under huvudtitel beakta vad som imotionen anförts om särskilda behov förHIV/aids-bekämpning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillstånd också för Stockholmslän att genomföra verksamhet med utbyte av sprutor ochspetsar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om borttagande av tak förmetadonbehandling,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts i motionen om ungdomar i storstad,[att hos regeringen begär förslag till påskyndadplanering av polishus i , Handen ochSödertälje,1][att hos regeringen begär förslag omlagändring för att möjliggöra kommunala poliser,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd och stimulans tillbrottsofferjourer.1]