mot · GE02Jo304 · 1991-01-25 00:00:00 — Citat ur riksdagsprotokoll ur eninterpellationsdebatt angående rotdeformationer, s.k.rotsnurr.Jordbruksminister : ''Föryngringen av skogenär en viktig del i det svenska skogsbruket. Redan i 1903 årsskogsvårdslag fastslogs principen om långsiktig hushållningsom grundläggande för svenskt skogsbruk. Regler omåterbeskogning efter avverkning har alltsedan dess spelat encentral roll i skogslagstiftningen. ''Trots dessa lovvärda ord har av våraskogsplanteringar en av icke godkändåterväxt. Detta har flera olika och samverkande orsaker,som denna motion inte skall behandla. harockså lagt en stor partimotion om skogen.Endast en fråga tas upp i denna motion. Den behandlaromfattningen av rotdeformationer som orsakar instabilitet,s.k. rotsnurr.Många skogssakkunniga däribland jordbruksministernhävdar att problemet är välkänt, dock betyder det inte attdet är väl känt.Den första stora omfattningen fick dessarotdeformationer när paperpotplantorna började planterasi . Men sätts planttyper ut somorsakar rotsnurr.Enligt domänverkets huvudkontor i hardomänverket planterat ca 100 000--150 000 ha med paperpot bara i , och först --1988 upphörde man helt med detta. Därtill skall läggas deandra Norrlandslänens, skogsbolagens och privataskogsägares planteringar. Jag kan inte göra någonberäkning, eftersom jag inte har fått fram uppgifter på hurstor andelen är med rotsnurr. En del skogsbolag har aldriganvänt paperpot, men har ändå drabbats av rotsnurr.Många bolag har köpt sina paperpot avskogsvårdsstyrelsen som har en märklig dubbelroll sombåde tillsynsmyndighet och plantförsäljare.SCA har inte använt paperpot men har ändå liknandeproblem. SCA använde till en början Kopparforsmetodeni små plastkrukor som var släta inuti. Men har krukanmodifierats med styrlister, s.k. HIKO. Resultaten har dåblivit bättre. Dock fortsätter rötterna att ''snurra''.På t.ex. en plantering, ca 200 ha, somhade planterats med täckrotsplantor hade redan var ochvarannan planta dött. Skogsfacket ville slå larm.Medlemmarna har ju genom sitt arbete tvingats se dessafruktansvärda skandaler. Det är osäkert om man har agerati den omfattning man ställde i utsikt --september.Om facket skulle agera är det en maktfaktor att räkna med.Att det även finns andra orsaker som ger plantorna dåligstabilitet och överlevnad är väl känt, t.ex. humustäcketstjocklek, vattenstress, frost, älgskador osv. Vid läsning aven rapport från en känd undersökning gjord av AndersLindström på Svenska framkommeromfattningen av rotdeformationer. Han har då kommitfram till att bäst resultat blir det av naturlig föryngring. Därfinns i stort sett inga plantor med rotsnurr. Om det finns, såär de så få att tillväxten inte påverkas. Barrotsplantor finnsinte med i undersökningen, men de har en bättre tillväxt omde sköts och planteras på rätt sätt. Näst bäst är Plantsystem80. I övrigt har sex planttyper väsentlig omfattning avrotsnurr.Ser man till de plantor som står på ''normal'' mark -- intede dåliga markerna där siffrorna är ännu högre -- blir ändåandelen rotbrott och lutande träd efter nedböjningenonormalt hög. Paperpot 308 är den planttyp somtillsammans med några andra planttyper har kraftigasnurrdeformationer -- . När man värderar ettrotsystems stabiliserande funktion spelar den totalarotarean en stor roll liksom rotsystemets deformationsgrad.Man skulle kunna uttrycka det så att förutom kvantitetkrävs det också god kvalitet på rotsystemet för att få ettstabilt träd. Naturligt föryngrade plantor uppfyller allakriterier. Det är den planttyp som har bäst förutsättning attklara stjälpande moment.Barrotsplantor och naturlig föryngring med enplantering utan ackord skulle oerhört väl förhöja dennaföryngringskvalitet och ge stabila plantor. Vidackordsplantering händer det också att rötterna blirdeformerade -- man trampar ju till runt roten -- och rotenväxer i en vinkel.Det kostar . per ha att beskoga ett nytt område.Det kan också ifrågasättas om ska vara bådeplantförsäljare och kontrollör. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att en utredningsnarast tillsätts som undersöker omfattningen av ''rotsnurr''i , samt att som sin mening ger regeringentill känna att utredningen skall föregås av omfattandefältundersökningar,2. att hos regeringen begär att SLU ges iuppdrag att se över plantskolornas material,3. att hos regeringen begär att en analys görsom hur rotsnurr har kunnat förekomma så länge utan attnågon ansvarig reagerat.