mot · GE02Jo739 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningMiljövård handlar om att skydda människors liv ochhälsa, bevara mångfalden av levande organismer ochbevara markens och vattnets produktionsförmåga. Enliberal utgångspunkt för miljöpolitiken är att människanvarken är naturens slav eller dess herre. Naturen sättergränser för vårt handlande. Långsiktiga överlevnadsfrågorfår inte bli föremål för avvägningar mot andra värden. Denliberala förvaltarskapstanken ställer krav på skydd förmiljön och naturens mångfald, till gagn för kommandegenerationer. Men inom de ramar naturen sätter finnsutrymme för utveckling, nyskapande och tekniska framsteg.I öppna samhällen med marknadsekonomi kan varoroch tjänster som är bättre från miljösynpunkt ersätta äldreoch sämre alternativ. Förnyelsen stimuleras ommiljöavgifter får belasta skadliga produkter.Marknadskrafterna tas i miljöpolitikens tjänst.I motionen utvecklar vi tankegångar om att skyddet avmiljön skall utgå från vad naturen långsiktigt tål. Detinnebär att mål och normer för miljöns kvalitet skall varastyrande för vilka verksamheter och utsläpp som skalltillåtas.1 Inledning 1.1 Liberalismen och förvaltarskapetLiberalismens utgångspunkt är den enskilda människan.Det är hennes överlevnad och önskan om en god miljö somutgör motivet för en liberal miljöpolitik. Liberalismeninnebär tilltro till människans möjligheter att rädda naturenoch utvecklas i samklang med den.Människan har en unik egenskap i det att hon ärmedveten om konsekvensen av sina handlingar. Det kanendast vara människan själv som sätter gränser för sitthandlande. Hon kan planera för framtiden, för sinavkomma och för framtida generationer av människor, djuroch växter.Miljöpolitik måste utgå från ideologiska värderingar. Debestämmer såväl ambitionsgrad som de styrmedel manväljer. En liberal och engagerad miljöideologi utgår från attnaturen inte får utnyttjas mer än vad den tål. Människan harrätt att bruka och utveckla men inte att utnyttja och utarma.Denna förvaltarskapstanke med historiska rötter i enkristen och humanistisk tradition hör ideologiskt sammanmed liberalismens ideal om livschanser för alla. Enoförstörd miljö och bevarande av en mångfald avnaturmiljöer utgör förutsättningen för överlevnad ochvalfrihet även för framtidens generationer.Förvaltarskapstanken ställer stora krav på den enskildesengagemang och medverkan. På få områden är detta såviktigt som när det gäller miljön. Ingen kan komma undansitt ansvar för det gemensamma arvet genom att hänvisa tillandra.De principer som har styrt svensk miljöpolitik harinneburit att ekonomiska och tekniska förutsättningar oftafått väga tyngre än miljökraven. Den strävar efter att sätta hänsynen till miljönframför andra intressen. Den avvisar den grönafundamentalismen som utgår från att människan bara är envarelse bland andra. Det unika människovärdet förnekas avde ideologier, som jämställer människorna med djuren.1.2 Miljön kan räddas endast i ett liberalt samhälleMöjligheterna att bedriva en framgångsrik miljöpolitikbestäms också av hur samhället i övrigt ser ut. Det öppnaoch demokratiska samhället med fria organisationer är enviktig förutsättning. Marknadsekonomins utvecklingskraft,öppenhet och tekniska landvinningar är en annan. Den kanbättre än något annat ekonomiskt system förenas medekonomiska styrmedel. Att riva murarna på alla områden idet internationella umgänget är en tredje förutsättningdärför att den ger möjligheter till kontakter, tillkunskapsutbyte och till påverkan på andra ländersmiljöpolitik. Framväxten av ett medborgarnas ärpositiv också från miljösynpunkt. Ett svenskt medlemskap iEG skulle förstärka de krafter både inom EG och i Sverigesom vill föra en ambitiös miljöpolitik.Diktatur och fattigdom hotar miljön. Där oppositionmot miljöförstöring undertrycks och ekonomiska resursersaknas fortsätter förgiftningen och utarmningen av naturen.Tydliga ekonomiska signaler har också stor betydelse förmiljön. Det socialistiska systemet visar hur naturresurserförslösas och miljöförstöringen tillåts öka okontrollerat närmarknaden sätts ur spel och utvecklingen avstannar.Samtidigt har makthavarna förnekat att miljöproblem ensskulle kunna uppstå i en socialistisk ekonomi. I verklighetenhar stora områden i och blivitutplundrade. , sjöar och vattendrag har förgiftatseller förvandlats till saltöknar. Miljön i industriområdenahar blivit så hälsovådlig att folkhälsan avsevärt försämrats.2 Utgångspunkter för miljöpolitikenLåt skyddet avmiljön utgå från vad naturen tål.Öka användningen avekonomiska styrmedel.I den här partimotionen utvecklar liberalernasina åsikter om hur miljöpolitiken skall utformas. Vi lämnarkonkreta förslag inom områdena luftvård, internationelltsamarbete och resurshushållning. I andra partimotioner tillårets lämnar vi förslag om naturvård ochmiljöfrågor relaterade till vatten. En kommittémotionbehandlar trafik och miljö. Vi avstår från att drivaanslagsfrågor och en rad detaljerade krav , men har föravsikt att återkomma när regeringen lämnar sin aviserademiljöpolitiska proposition.Folkpartiet liberalerna anser att regler för skyddet avmiljön skall utgå från vad naturen långsiktigt tål. Detinnebär att mål för miljökvalitet skall vara styrande för vilkaverksamheter och utsläpp som skall tillåtas.För naturvårdspolitiken innebär det att bevarande avbiologisk mångfald, dvs artrikedom och genetisk variation,prioriteras. En naturvårdsstrategi som utgår från vadnaturen tål bygger på biologiska kunskaper om hurlandskapets mosaikartade sammansättning påverkarväxternas och djurens talrikhet och utbredning. Ett nätverkav områden med olika grad av skydd och förhöjdnaturvårdshänsyn skapar förutsättningar att bevara en rikoch mångformig flora och fauna. liberalernautvecklar dessa tankegångar och lämnar konkreta förslag ien särskild partimotion om naturvård till årets riksmöte.För miljöskyddet innebär en politik som utgår från vadnaturen tål att kritiska gränser -- så kalladekvalitetsnormer -- för miljöpåverkan måste fastställas medstöd av lag. En kvalitetsnorm kan vara ett gränsvärde för ettförorenande ämne i luft eller vatten. Normerna skallkombineras med handlingsregler så att åtgärder motmiljöförstöringen kan vidtas när gränsen passeras. Ettannat viktigt krav är att miljökonsekvensanalyser alltid börföregå beslut som kan påverka miljön.Ett annat krav vi har på miljölagstiftningen är att denskall samordnas och effektiviseras. Vi fäster stor vikt vid attmiljöskyddskommitténs arbete inriktas mot att lägga framförslag om en samlad lagstiftning på miljöområdet, någotsom kommit att kallas en miljöbalk.Den enskildes rätt till en god miljö stärks i ett system därdet finns en gräns för hur dålig miljö man behöver tåla.Ideella miljöorganisationer bör ges rätt att överklagamiljöbeslut. Enskildas talerätt kan stärkas genominrättande av en miljöombudsman.Ett annat viktigt inslag i liberal miljöpolitik ärekonomiska styrmedel. Miljöavgifter gör kostnaden förmiljöförstöring synlig. De stimulerar därför till konsumtionav miljövänliga produkter, användning av skonsammametoder och utveckling av ny miljövänlig teknik. Avgifterpå kolväten och tungmetaller bör införas, liksom påmiljöfarliga konsumentprodukter.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande meddelaregeringen vad som här anförts om att miljöpolitiken skallutgå från vad naturen tål. bör också geregeringen till känna vad som anförts om principer förnaturvård, principer för miljöskyddslagstiftning ochkvalitetsnormer, ideella organisationers talerätt och ett ökatanvändande av ekonomiska styrmedel. bördessutom begära att regeringen inrättar enmiljöombudsman.3 Renare luftMål för luftkvalitet bör omformas tillmiljökvalitetsnormer.Ett handlingsprogram mot bullerskall utarbetas.3.1 Kemiska luftföroreningarLuft förorenad av partiklar, svaveloxider, kväveoxider,kolmonooxid och kolväten förekommer bl.a. i städernaskärnor. Sådan luft kan vara direkt hälsovådlig att andas.Den orena och korroderande luften förstör dessutombyggnader och kulturskatter -- ett problem som berörs ifolkpartiet liberalernas partimotion om kulturmiljövård.Även när luften inte är direkt farlig är den ofta illaluktande,obehaglig och minskar trevnaden. Lokala problem istäderna orsakas ofta av trafiken men också av utsläpp frånvärmepannor och industrier.Förorenad luft vållar också problem av regional natur.Kväveoxider bildar tillsammans med kolväten s.k.fotokemiska oxidanter under inverkan av solljus. Denviktigast oxidanten är ozon, en mycket reaktivsyreförening, som vållar vävnadsskador på levandeorganismer. I uppnås ozonhaltervid marken som orsakar skador och tillväxtminskningar påväxtligheten. Enligt en gjord uppskattning orsakasproduktionsminskningar på svenska jordbruksgrödormotsvarande ca . För att få bukt medozonproblemen måste utsläppen av både kväveoxider ochkolväten minska.Många luftföroreningar transporteras mycket längre ännågra kvarter. De följer med molnen från land till land -- idet avseendet måste norr om betraktassom en ''miljögeografisk region''. Föroreningarna regnarned och leder bl.a. till försurning av mark, skog och vattenvilket har blivit ett av den industrialiserade världenssvåraste hot mot livet i skogar och sjöar. Med luftentransporteras också kvicksilver och andra tungmetaller.Nedfallet från luften av svaveldioxid och kväveoxideröver svenska land- och vattenområden är allt för stora föratt naturen skall klara av att neutralisera de försurande ochgödande effekterna. Försurning av marken lakar utnäringsämnen och ökar rörligheten av olika gifter -- t.ex.kvicksilver. kan skogsmarkens produktionsförmågaminska. Värst utsatt är landets sydvästra delar, menförsurningen drabbar också områden i inland ochfjälltrakter. Enligt måste det försurandenedfallet över minska med 75 procent.Över regnar --gödande ämnenper hektar ner på mark och vatten. Nedfallet måste halverasenligt . Stora områden mättas med kväve.Effekterna ser vi bland annat som floraförändringar. ISydsveriges skogar breder gräsen ut sig på blåbärsrisetsbekostnad. Kvävegynnade och försurningståliga örterkonkurrerar ut blåsippor och andra vårblommor.I vattenmiljöer och havet leder övergödningen tillalgblomningar och syrebrist i bottenvattnet. 16 000 sjöaroch rinnande vatten har försurningsskador. Påmånga ställen har värdefulla fiskstammar och andravattenorganismer slagits ut. Frågor om vattenvårdbehandlas i en särskild partimotion om vatten frånfolkpartiet liberalerna.De inhemska kväveoxidutsläppen genereras till stor delav vägtrafiken. Införandet av katalysatorrening har haftpositiva effekter, som kommer att fortsätta i takt med attbilparken förnyas. I kampen mot trafikens miljöpåverkanspelar också prisinstrumentet utan tvekan en viktig roll.Den höjning av bensinskatten som genomförts inom ramenför skattereformen ledde till minskad trafik . Deolika åtgärderna måste emellertid kompletteras med enomfattande satsning på järnvägstrafik. Förslag i avsikt attkomma till rätta med trafikens miljöproblem framläggs ifolkpartiet liberalernas partimotion om trafikensinfrastruktur och i en kommittémotion om trafik och miljö.Med en miljöpolitik som utgår från vad naturen -- ochdärmed människan -- tål blir det naturligt att begära ettförslag från regeringen om hur förslag tillmiljömål för luftkvalitet kan omformas till kvalitetsnormerför luftkvalitet. Vad som här anförts om normer förluftkvalitet bör ge regeringen till känna.3.2 BullerBuller är ett allvarligt men tämligen försummatmiljöproblem. har dock påförslag av liberalerna begärt att ett samlathandlingsprogram mot buller skall utarbetas av regeringen.Vårt krav på regeringen är att en konkret ochgenomarbetad aktionsplan mot buller skall finnas med ivårens miljöproposition. Även är enkort tid för att reparera alla försummelser måste i alltväsentligt förslagen fram nu.Rätten till tystnad måste hävdas med långt större kraftän . Människors hälsa skall inte behöva ta skada avbuller i omgivningen. Det behövs ett samlathandlingsprogram mot alla typer av buller -- såväl i den yttremiljön från trafik och industri som i den inre miljön.Utvecklingen av lågbullrande däck, motorer ochvägbeläggningar måste stimuleras. Bullerkraven på bilaroch motorcyklar bör successivt skärpas. En effektiv kontrollav att kraven uppfylls måste införas. Kraven påljudisolering i bostäder måste skärpas. Särskilduppmärksamhet måste ägnas åt bullerstörningar i fritids-och friluftsmiljöer.4 Internationellt miljösamarbeteSverige bör blimedlem i EG för att bättre kunna påverka arbetet att skapaen bättre miljö i Nordeuropa.Sverige bör verka för attlikvärdiga ekonomiska styrmedel på miljöområdet införs iEuropas länder.Till konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar bör fogas protokollom begränsning av ämnen som bidrar till ozonbildning ochbegränsning av luftburna tungmetaller. Svavel- ochkvävereglerna bör skärpas ytterligare.För att mötamiljöhoten i tredje världen bör en global miljöfond inrättas.Sverige bör också arbeta för en konvention för skydd avtropiska skogar. Byten av skulder mot miljövårdsinsatserbör kunna användas där så är lämpligt.En internationellmiljöskyddsstyrka bör inrättas för att bl.a. kunna ingripamot gift- och oljeutsläpp i tropiska kusthav.Sverige börmedverka till att en konvention om jordens biologiskamångfald kan undertecknas 1992.4.1 miljöDet sura regnet och den förorenade luften vi drabbas avi härrör från utsläpp från inhemska källor och frånvåra grannländer. Eftersom ''importen'' är betydande har viett stort intresse att få till stånd europeiska avtal omutsläppsbegränsningar. Utan tvekan är arbetet inom EGden viktigaste komponenten i alla strävanden för attförbättra miljön i norr om . EG:s egnamiljökrav är styrande för hur snabbt utsläppen från Europasrikaste industrinationer minskar. Men EG-ländernasekonomiska samarbete med det befriade Öst- ochCentraleuropa har också betydelse för hur snabbt nyamiljökrav införs och investeringar i ny teknik görs där.För liberalerna står det klart att ett svensktmedlemskap i påtagligt ökar möjligheter attpåverka våra egna miljöförhållanden. Det står också klartatt de krafter i EG som vill driva en radikal miljöpolitikskulle stärkas om blir medlem.I det europeiska integrationsarbetet bör t.ex.aktivt verka för att likvärdiga ekonomiska styrmedel införsi länder. Alla goda argument för miljöavgifter somgäller i är också giltiga i andra länder. De bliregentligen bara ännu bättre genom att industrinskonkurrensförhållanden inte snedvrids av nationellasärbestämmelser. Vad som här anförts om likvärdigaekonomiska styrmedel på miljöområdet i börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Ett annat organ för europeiskt miljösamarbete ärkonventionen om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. Till konventionen, som är enramkonvention, hör två olika protokoll om reduktion avsvaveloxid- respektive kväveoxidutsläpp. Isvavelprotokollet har 21 europeiska länder kommit överensom att minska sina svavelutsläpp . Iprotokollet om kväveoxid, som 27 länder har undertecknat,har ett utsläppstak satts vid nuvarande nivå.I fortsatta förhandlingar är det viktigt att få till ståndbegränsningar av sådana ämnen som bidrar tillozonbildning vid marken och begränsning av luftspridningav tungmetaller. Också utsläppsmängderna av svavel ochkväve måste begränsas ytterligare för att utsläppen skallhamna inom naturens toleransgränser. Ett annat viktigt målär att fler länder undertecknar protokollen omutsläppsminskningar. Vad som här anförts om ytterligareutsläppsbegränsningar bör genom etttillkännagivande meddela regeringen.Demokratiseringen och marknadsorienteringen iÖsteuropa påskyndar utvecklingen mot en bättre miljödärför att föråldrade industrier kommer att slås ut ochförhoppningsvis sker dessutom investeringar i ny och renareteknik.4.2 Global samverkan 4.2.1 Miljön och global utvecklingFör att häva miljöproblemen i tredje världen måste enliberal revolution och demokratisk frigörelse ske också i deallra fattigaste länderna. Fattigdomen måste undanröjasgenom ekonomisk utveckling där tillväxten sker inommiljökravens ramar. För att stimulera en sådan utvecklingoch möta miljöhot som t.ex. markförstöring,skogsskövling och havsförorening är inrättandet av englobal miljöfond ett steg på vägen. Fonden kan finansierasgenom att industriländerna avsätter en del av sinbruttonationalinkomst. bör i sitt internationellaarbete verka för att få till stånd en global miljöfond, vilketriksdagen bör ge regeringen till känna.Ett viktigt inslag i en utvecklingspolitik med mål attockså skydda natur och miljö i tredje världen kan vara attlåta den lokala befolkningen i ett område med skyddsvärdnatur få egna ekonomiska intressen i att området inteförstörs. Men förutsättningen för att sådan verksamhet skallbli framgångsrik är att de berörda länderna får möjlighet attdelta i det internationella ekonomiska utbytet och att enekonomisk tillväxt -- och utvecklingsprocess -- inleds somkan minska trycket på utsatta mark-, vatten- ochskogstillgångar.Skogarna -- både regnskogar och torrskogar -- utsätts förett hårt tryck i alla länder i tropikerna. Skogen skövlas avolika anledningar som att ge odlingsjord, betesmarker ellertimmer. Jordmånen är svag och jordbruket ger efter någraår dålig avkastning. Ny jord måste odlas upp ochskogsskövlingen fortsätter. Virkesexploatörer i tropikernaär ofta ointresserade av att få upp ny skog. Utnyttjandet avde tropiska skogarna är inte långsiktigt hållbart.Samtidigt skulle de tropiska skogarna kunna bli enmycket viktig resurs i många fattiga länders utveckling omde brukades på rätt sätt. Tropiskt timmer är värdefullt ochmed riktiga brukningsmetoder -- här behövs ettutvecklingsarbete -- skulle skogarna kunna ge en varaktigavkastning. måste agera för att tillskapa eninternationell konvention för skydd och utveckling avjordens skogstillgångar.Skuldbyten inom exportkreditgarantisystemet är enspeciell finansieringsmetod som kan underlättasamhällsnyttiga investeringar i ett låntagarland medbetalningssvårigheter. som fordringsägarenåtminstone får en viss ersättning för krediterna omvandlasskulden till något nyttigt. Inom miljöområdet har systemettidigare använts till bl.a. reservatbildning i tropikerna, mendå har det inte varit stater, utan enskilda fordringsägare,som sålt skuldandelar. Skuldbyten av här skisserat slag böri lämplig omfattning användas för miljöinsatser i u-länder.Detta bör ges regeringen till känna.I har det inte tidigare förekommit försäljning avstatliga fordringar. liberalerna erfar att fråganom skuldbyten övervägs inom ,och exportkreditnämnden. Bilateralaskuldbyten kan visa sig svåra att förena med den s.k. regler. är ett samarbetsorgan förolika långivarländer. Vi menar att regeringen bör föreslåregler som möjliggör för exportkreditnämnden att undervissa förutsättningar sälja skuldandelar och attmöjligheterna att medverka till sådana miljösatsningarprövas inom ramen för . Detta bör gesregeringen till känna.Utöver de mer långsiktiga åtgärder vi föreslagit ovanmenar vi också att mer konkreta och omedelbara åtgärdermåste till för att visa att lever upp till miljömålen ibiståndspolitiken. En sådan åtgärd är att bör tainitiativ till att inrätta en internationell miljöskyddsstyrkaför snabba insatser vid miljökatastrofer i utvecklingsländer.Inledningsvis bör ''brandkårsstyrkan'' utrustas för att kunnaingripa mot olje- och giftutsläpp som hotar kusthavens rikabiologiska liv och fiskeresurser. Vad som här anförts om eninternationell miljöskyddsstyrka bör ges regeringen tillkänna.Övriga förslag om miljöinsatser i biståndet återfinns ifolkpartiet liberalernas partimotion om bistånd.4.2.2 Hot mot biologisk mångfaldI dag känner vi till 1,4 miljoner växt- och djurarter påjorden, men ökad kunskap om regnskogarna gör attbiologer nu gissar att det kan finnas så många som 30--50miljoner arter. Risken är stor att 15--av de nukända arterna är utrotade år 2000.Att arter försvinner och nya uppkommer är i och för sigen naturlig företeelse. Men den våg av utrotning vi upplevtunder de går mycket fortare ännågonsin tidigare under de 3,5 miljarder år det har funnitsliv på jorden.Utrotningen beror främst på att arters livsmiljöerförstörs eller förändras genom människans verksamhet. Viser hur miljön utarmas allt snabbare inte bara genomatt enskilda arters livsmiljöer förstörs utan även genom atthela landskapet förändras radikalt. Det sker inte bara itropiska länder.Inför FN:s miljökonferens förbereds en konventionom den biologiska mångfalden. bör medverka tillatt konventionen kan undertecknas i samband medkonferensen. En rad skäl för att bevara artrikedom ochbiologisk mångfald diskuteras i vår partimotion omnaturvården. Vad som anförts om en konvention för skyddav biologisk mångfald bör genom ett tillkännagivandemeddelas regeringen.4.2.3 Växthuset jordenEtt annat miljöhot, som i bokstavlig mening har globalverkan, är risken för en ökad växthuseffekt. Tack vare vissanaturligt förekommande gaser -- främst koldioxid -- haratmosfären förmåga att hålla kvar värme vid jordytan ochskapa ett drägligt klimat. ökar växthuseffekten därföratt energiproduktion och industriprocesser släpper lossstora mängder koldioxid som varit bundet i fossilt kol.Också metan och freoner med besläktade ämnen harkraftiga växthusegenskaper. Resultatet kan bli höjdatemperaturer, torka i viktiga jordbruksområden, stigandehavsnivå och översvämmade låglandsområden. Hundratalsmiljoner människor kan tvingas på flykt.Trots att ingen känner alla fakta och klimatforskarnasmodeller innehåller stora osäkerheter måste vi handla nuför att begränsa de troliga skadeverkningarna. Tillförseln avväxthusgaser till atmosfären måste begränsas. harsedan mitten av reducerat utsläppen med ungefären tredjedel. Det har varit möjligt genom effektivisering avenergianvändningen, utbyggnad av kärnkraften och enövergång från olja till el. Den största utsläppskällan iSverige är trafiken som dessutom kommer att öka.För att förhindra klimatförändringar måste kraftfullaåtgärder vidtas. beslöt 1988 att inte ökakoldioxidutsläppen. liberalernas inställning äratt ett globalt klimatavtal skall eftersträvas, och kunnaundertecknas vid om miljö 1992.Folkpartiet liberalernas ambition är att de inhemskaåtgärder vidtar på olika områden bl.a. inomtrafikoch energisektorn skall ligga i linje med strävan attmotverka växthuseffekten. Detta är en viktig bakgrund tillvåra energipolitiska ställningstaganden, inte minstmotståndet mot den förtida avvecklingen av kärnkraftenoch förordet för en ökad användning av biobränslen.Uppgörelsen om energipolitiken som träffades mellanfolkpartiet liberalerna, ochsocialdemokraterna hälsar vi med tillfredsställelse. Denlägger grunden för en energipolitik i linje med våra åsikter.Folkpartiet liberalerna avser att återkomma till fråganom klimatstrategier när anledning finns i anslutning tillregeringens aviserade propositioner om miljöpolitik ochenergipolitik.4.2.4 OzonhåletNedbrytningen av ozonskiktet är ytterligare ett miljöhotmed globala konsekvenser. Ozonet i stratosfären reagerarmed utsläppta freoner och närbesläktade ämnen som blandannat används som köldmedium i kylskåp och för att blåsaupp skumplast. När ozonet försvinner tränger merultraviolett strålning från solen ner till jordytan. Ozonetsverkan tiotals kilometer upp i luften skall alltså inteförväxlas med ozoneffekter vid markytan. Det ultraviolettaljuset orsakar organskador hos människor och djur,mutationer och tumörer. Växternas produktionsförmågaoch därmed livsmedelsproduktionen minskar.