mot · GE02Ub141 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I vårt föränderliga samhälle är det svårt för ungdomar attredan i bestämma sig för vilket yrke man skavälja och därmed också linje på gymnasieskolan. Därför ärförslaget om den nya gymnasieskolan Växa med kunskapdär eleverna har ett kursliknande val och större individuellamöjligheter en god start, inför det framtida samhälle somdagens elever ska leva och verka i.Det är betydelsefullt att den gymnasieskola som vikommer att få har ett innehåll som är anpassat tillungdomars behov av vardagsnära kunskaper och samhälletsförändringar.I dagens samhälle förvärvsarbetar de flestamänniskorna, av kvinnorna har arbete utanför hemmet. Mångabarn lever med en vuxen. Tiden för hushållsarbete ihemmet minskar. Det finns alltför få som kan förakunskaper och traditioner vidare till barn och ungdomar.Det ökade antalet äldre kommer att medföra en ökadefterfrågan på arbetskraft inom bl.a. under1990-talet. Kunskap inom området kost och hushållningmåste få en stark ställning i omvårdnadsprogrammet.Dessutom bör kost- och konsumentkunskap ingå i allagymnasielinjer.Många kommuner och staten satsar stora resurserpå konsumentupplysning och friskvård och glömmer bortatt vi kan få medvetna och kunniga konsumenter genom enförstärkt kost- och konsumentutbildning pågymnasieskolan.Ett av målen med gymnasieskolans samtliga linjer är attundervisningen ska ge allsidiga vardagskunskaper och godhandlingsberedskap för vuxenlivet. Hit hör kunskaper somrör kost- och konsumentområdet, att kunna sköta sina egnakläder och textilier samt bostadens inredning ochutrustning.Vi anser att eleverna i den för varje elev gemensammakärnan av ämnen i estetisk verksamhet och individuella valskall kunna välja hemkunskap och slöjd (textil och trä ochmetall).De kunskaper och färdigheter som eleverna kan tillägnasig i hemkunskap och slöjd är mycket viktiga för elevenshela utveckling och självförverkligande samt för att tillägnasig kunskaper för att klara sina levnadsförhållanden på ettbra sätt.När det gäller undervisningen i idrott och hälsa anser viatt den ska ske i samarbete, i lärarlag mellan idrotts- ochhushållslärare. Den skisserade fortbildningen avidrottslärare är onödig eftersom hushållslärarna redan haren mycket god kompetens inom hälsoområdet.Även i ämnet samhällskunskap bör undervisningenorganiseras i lärarlag för att ämnet skall ge eleverna enhelhetssyn på miljö- och resursfrågor.I propositionen liksom i dagens samhälle fårmiljöfrågorna en framskjuten plats. Organisationen avundervisningen i dessa viktiga frågor diskuteras. Vi vill härframhålla att hushållslärare och slöjdlärare har specifikakunskaper inom dessa områden.Ur jämställdhetssynpunkt har även de individuella valenen stor betydelse. Valmöjligheten kan attrahera såvälpojkar som flickor och därmed bidra till att skapa enjämnare könsfördelning i såväl skola som samhälle och ikommande yrkesinriktning.För det fortsatta kursplanearbetet vill vi framhålla atthushållsvetenskap och slöjd är ämnesområden med storbetydelse för individ, familj och samhälle. Dessa ämnen haren berättigad plats i gymnasieskolan för att ge elevernamöjligheter att växa med kunskaper. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger till kännavad i motionen anförts om betydelsen av undervisningen ihemkunskap och slöjd på gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kursplanearbetet.