mot · GE02A46 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:162 Vissa fredspliktsregler Regeringens förslag till ändringar i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet i fråga om stridsåtgärderm.m. i arbetsförhållanden med internationell anknytning ärett beställningsverk avsett att tillgodose krav från LO ochTCO.Lagstiftningen har begärts i syfte att mot bakgrund avden s.k. Britanniadomen ''återge fackföreningsrörelsenmöjligheten att skydda svensk arbetsmarknad mot socialdumpning och att delta i internationellasolidaritetsaktioner.'' (LO i remissyttrarnde ).Dessa motiv åberopas också i propositionen.Genom förslaget blir det möjligt för fackligaorganisationer att genom stridsåtgärder framtvinga svenskakollektivavtal och tillämpning av svensk lag och rättspraxispå utländska arbetsgivare och arbetstagare verksamma iSverige. Likaså ges fackliga organisationer obegränsademöjligheter att delta i internationella solidaritetsaktionersom riktas mot arbetsgivare utanför landets gränser.Som underlag för lagförslaget finns en promemoria frånarbetsmarknadsdepartementet om vissa fredspliktsreglersom remissbehandlades under hösten 1990.Remissinstanserna var, med undantag för de fackligaorganisationerna, genomgående ytterst kritiska tillpromemorians förslag utifrån principiella grunder.Regeringen har tagit visst intryck av kritiken och har i dennu framlagda propositionen modifierat sitt förslag ochförsökt bemöta en del av de allvarliga invändningar somrestes.I allt väsentligt kvarstår emellertid grunden för denallvarliga kritik som framfördes. Regeringens förslag är intetillfredsställande.En grundläggande princip i det internationellasamarbetet måste vara att avtal ömsesidigt respekterasoberoende av i vilket land de träffats, under förutsättningav att de inte är uppenbarligen orimliga eller grundar sig påregler som inte är allmänt erkända i den internationellarättstillämpningen.Som motiv för lagstiftningen anför regeringen deskillnader som föreligger när det gäller regleringen avarbetslivet i och övriga i förhållande tillregelsystemet i andra länder.I är det av tradition i första hand starka fackligaorganisationer som har att tillvarata arbetstagarnasintressen. Lagstiftningen har skrivits utifrån förutsättningenatt praktiskt taget hela arbetsmarknaden täcks avkollektivavtal. Förekomsten av kollektivavtal innebärockså i det närmaste total fredsplikt parterna emellan.Andra utvecklade demokratiska marknadsekonomierhar en arbetsrättslig lagstiftning som grundas på andraprinciper. I många fall har man valt att i lag införa olikaminimibestämmelser som reglerar anställningsvillkor ochdylikt.Regeringen anför också att det varit möjligt attgenom krav på arbetstillstånd tillse att utomnordiskaföretag verksamma i tillämpat anställningsvillkorsom står i överensstämmelse med vad som i övrigt gäller påden svenska arbetsmarknaden. Med en gemensameuropeisk arbetsmarknad kommer kravet på arbetstillståndenbart att gälla arbetskraft från länder utanför EES ochNorden.Av detta följer också att i praktiken den föreslagnalagändringen därför i huvudsak torde rikta sig motförhållanden som avser relationerna mellan ochEG.Det är anmärkningsvärt att regeringen i ett läge dåSverige ligger i förhandlingar om ett utvidgat samarbetemed den Europeiska Gemenskapen inom ramen för EESoch har beslutat om en svenskmedlemskapsansökan och, då vårt internationella beroendeockså i övrigt ökar, föreslår en lag som är avsedd att skyddasvensk arbetskraft från europeisk konkurrens.Artikel 7 i förbjuder all diskrimineringgrundad på nationalitet i frågor som täcks av fördraget.Artiklarna 59--60 anger att inga hinder får finnas mot attföretag i ett tillhandahåller tjänster i ett annat EG-land.Fri rörlighet för tjänster innebär att svenska företag fårrätt att åta sig utförande av tjänster inom andraEESrespektive utan att utsättas fördiskriminering i jämförelse med företag i värdländerna. Igengäld får utländska företag som utför tjänster i Sverigeinte heller diskrimineras. EG-rätten kräver likabehandling.Propositionen innebär att fackliga organisationer eftereget godtycke genom stridsåtgärder skall kunna tilltvingasig kollektivavtal även då kollektivavtal redan finns på denberörda arbetsplatsen. Om de båda avtalen konkurrerarmed varandra skall det senare avtalet gälla före det tidigare.Detta förfarande står i strid med rättspraxis.Regeringens tidigare promemoria kritiserades avremissinstanserna för att den stred mot EG:sdiskrimineringsregler.Föredraganden anser nu att den modell förlagstiftningen som valts i propositionen inte innebär någondiskriminering på grund av nationalitet. Detta är entveksam slutsats. Regeringen bygger sin bedömning på entolkning av den s.k. i EG-domstolen.I ett tillägg till den domen uttalar domstolen att EG-rätten inte hindrar en medlemsstat från att utsträcka sinlagstiftning eller de kollektivavtal som träffas av parternatill att gälla alla som utför avlönat arbete inom statensterritorium även om arbetet är tillfälligt och oavsett i vilketland arbetsgivarföretaget är etablerat.Det finns fog för att ge detta uttalande begränsadinnebörd. Som framhålls av professor , åsyftarEG-domstolens uttalande endast s.k.allmängiltigförklarade kollektivavtal, ett rättsmedel somför närvarande saknas i . Av domen framgår blandannat att det är staten, inte fackföreningarna, som kanutsträcka kollektivavtal till att gälla alla som utför arbeteinom territoriet. Vad som torde åsyftas är att gästandeföretag är skyldiga att respektera det grundläggande socialaskydd för lönenivån som följer av värdlandets lagstiftningom minimilön eller allmängiltigförklarade kollektivavtal.Att däremot skulle godta en rätt förfackliga organisationer att efter eget godtycke vidtastridsåtgärder mot berörda arbetsgivare och attkollektivavtal som framtvingats under sådana förhållandenskall ges giltighet framför äldre avtal är svårt att tro.Inom EG pågår ett arbete med regler för tillfälligaarbeten som utförs i annat medlemsland. Det finns allanledning för att avvakta resultatet av det arbetet istället för att genom det nu framhastade lagförslaget riskeraatt försvåra fortsatta integration med EG.Även från GATT-synpunkt medför förslagetimplikationer för förhandlingarna om liberalisering avtjänstehandeln. Lagförslaget utgår från AD:s dom i det s.k.Britannia-fallet som avsåg lovligheten för en fackligorganisation att vidta blockad mot ett i utlandet registreratfartyg i syfte att undanröja det på fartyget gällandeutländska avtalet och ersätta det med ITF:s standardavtal.AD:s dom innebar att blockaden ansågs olovlig.Det förslag som lagts fram har emellertid betydligt störreräckvidd än utlandsregistrerade fartyg som anlöper svenskahamnar. All verksamhet som bedrivs i av utländskaarbetsgivare med egen arbetskraft omfattas av lagförslageti den mån medbestämmandelagens regler inte kan ansestillämpbara.Flera inbördes helt olika fall skulle kunna komma attberöras av fackliga stridsåtgärder med anledning av lagen.Det gäller transporter med såväl fartyg, lastbilar och flyg,entreprenadarbeten och konsulttjänster etc.Det är anmärkningsvärt att regeringen inte har gjort ensett försök att analysera vare sig behovet eller effekterna avden föreslagna lagstiftningen.Då det gäller fartyg som är registrerade i andra länderstyrs rättsförhållandena ombord i allt väsentligt avflagglandets lag. Ett fartyg i internationell trafik somanlöper svensk hamn är inte jämförbart med en utländskarbetsplats i reglering som avser att ge svenska fackligaorganisationer rätt att genom konflikt tilltvinga sig svenskaavtal som dessutom äger företräde framför de kollektivavtalsom eventuellt redan kan finnas för den berördabesättningen, medför självfallet risker för att svenska fartygutsätts för repressalieåtgärder i främmande hamnar.Särskilt känslig är situationen då det gäller fartygregistrerade i nordiska internationella register, för vilkaavtal har godkänts av andra nordiska fackligaorganisationer. Ett exempel på detta är ''''-fallet.Då det gäller regeringens motiv att eliminera alla hinderför internationella solidaritetsåtgärder anser vi attregeringen har en egenartad syn på internationellsolidaritet. Det kan inte vara ett led i internationellsolidaritet att göra besättningar från utvecklingsländer somt.ex. Lika litet kan en lag sominnebär att man kränker andras kollektivavtal bidra till enpositiv utveckling i dessa länder. De polacker t.ex. somkämpat sig till fackliga rättigheter uppskattar säkerligeninte att det svenska facket fråntar dem derasförhandlingsresultat som de berövasarbetsmöjligheter. Den typen av ingripanden anser vi attsåväl utvecklingsländerna som de länder som är på väg attomvandlas i demokratisk riktning mår bäst utan.När de gäller flygtransporter föreligger ett utkast till enöverenskommelse om civil flygverksamhet mellan ,och EG. Enligt detta utkast, daterat den 20 mars1991, åtar sig att redan nu följa ''acquiscommunautaire'' för verksamhet inom det civilaflygområdet. Härunder inbegrips även t ex EG-domstolenstolkningar av EG-rätten. Att , utan närmareutredning, genomföra de föreslagna ändringarna i MBL tersig mot denna bakgrund än märkligare.Lagändringen innebär att svenska fackliga intressentillförsäkras en möjlighet att hindra en skärpning avimportkonkurrensen som har sin grund i skillnader mellansvenskt och utländskt löneläge. Den svenska tjänstesektornskulle också fortsättningsvis skyddas från utländskkonkurrens. Detta står i strid med de frihandelssträvandensom i andra sammanhang ställer sig bakom. För attåstadkomma den effektivare resursanvändning som ärnödvändig för att åstadkomma balans i såväl den svenskasom den internationella ekonomin, är det i ställetnödvändigt att stimulera konkurrensen och avlägsnahandelshinder.Sammanfattningsvis finner vi att regeringens förslag ärilla genomtänkt och skadligt för relationer medframför allt EG. Det finns emellertid ett oomtvistligt behovav att analysera relationerna mellan svensk arbetsrätt ochEG-rätt. Därför är det givet att dessa frågor måste utredasordentligt. Det bör ske av den parlamentariska utredningom arbetsrätten som vi föreslagit i annat sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avslå regeringens förslag omändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk utredning omden arbetsrättsliga lagstiftningen.