mot · GE02Ub268 · 1991-01-25 00:00:00 — Statsbidraget till m.fl. fristående skolor har beslutat att statsbidragfr.o.m. skall utgå tillpersonalkooperativa daghem på samma sätt som tillkommunala daghem. Det innebär att ett statsbidrag om . utgår för varje femtontal inskrivna barn vid detpersonalkooperativa daghemmet, dvs. per barnoch år.När det gäller har beslutat om ettnytt statsbidragssystem för denna och andra skolformer. Fördriften av skall det finnas en grundresurs förbasändamål och två specialresurser för mer omfattandespecialundervisning resp. undervisning i hemspråk m.m.och stödundervisning i svenska. Grundresursen för enkommun beräknas med utgångspunkt i det nuvarandestatsbidraget till kommunens grundskola exkl. de tvåspecialresurserna. Grundresursen följer i principelevantalet i kommunens grundskola. För att dämpagenomslaget av ett annars helt proportionellt förhållandemellan förändrat elevantal och bidragets storlek är samtligakommuner indelade i fyra grupper med hänsyn till antaletelever per kvadratkilometer. Bidraget per elev blir därmeddifferentierat med hänsyn till kommunens struktur.Som ett exempel på hur det nya bidragssystemetfungerar i tätortskommuner som , ochMalmö (grupp 4) skall nämnas att statens grundresurs försådana kommuner för varje elev som försvinner minskarmed av det föregående årets genomsnittliga bidrag per elevi kommunen. Vid positiv elevantalsutveckling erhåller englesbygdskommun (grupp 1) för varje tillkommande elev av det föregående årets genomsnittliga bidrag per elevi kommunen. Genomsnittligt för landet kan grundskolansresurs beräknas till ca . per skolpliktig elev läsåret1991/92.I prop. 1990/91:18 om ansvaret för skolan anfördeföredragande statsrådet att det är nödvändigt att se överstatsbidragsnivåerna för de fristående skolorna så att''nivåerna blir mer jämförbara'' med vad som ifortsättningen kommer att utgå i form av statligt finansielltstöd för kommunernas skolverksamhet.I budgetpropositionen föreslås nu för godkändafristående skolor ett bidrag om . Detta motsvarar av den för riket genomsnittliga grundresursen perskolpliktig elev och är . lägre än vad som riksgenomsnittligt utgår per elevi fråga om kommuns grundresurs. När det gäller friståendeskolor som har ett högre bidrag än nämnda . -- t.ex. i , /91 har ett bidrag om ca . per elev -- föreslås i propositionen att dessaskolors bidrag skall frysas och sänkas till en nivå sommotsvarar . i nuvarande penningvärde.En godkänd fristående skola skall ge kunskaper ochfärdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar.Skolan skall även i övrigt väsentligen svara motgrundskolans allmänna mål.Vi har den uppfattningen att det till såvälpersonalkooperativa som andra godkända fristående skolorskall utgå en lika stor grundresurs per elev som staten låterutgå för elev i kommunens skolväsende. I dettasammanhang vill vi erinra om vad som gäller förpersonalkooperativa daghem (. per barn och år).Om statsfinansiella skäl talar för att man nu accepterarviss del av regeringens förslag, bör man acceptera den delsom avser ett indexreglerat grundbelopp om . per elev vid vissa fristående skolor så länge det ärfråga om elevplatser som kommer till stånd före utgångenav /92. För tiden därefter måste regeringensförslag vidareutvecklas för att framstå som rimligt ochrättvist. Det förslag som vi kommer att presentera är såkonstruerat att det håller sig inom de kostnadsramar somgäller för skolområdet fr.o.m. /93. Detmedför alltså inte i sig nya kostnader för statsverket.Vi föreslår för tiden fr.o.m enberäkningsmodell för bidrag till fristående skolor som i vissutsträckning ansluter sig till det nya statsbidragssystemet förgrundskolan. För varje inrättad och godkändfristående skola skall fastställas en grundresurs utifrån detsamlade statsbidraget till skolan /92. Dettabidrag skall utgöra ett samlat finansiellt stöd tillskolverksamheten och räknas upp med gällandeskolindex. Vid negativ elevantalsutveckling för skolan börman tillämpa de bidragsreduktionsregler som finns förgrundresursen till en liten kommun. När det gäller elevplatssom tillkommer efter den l för antingen en befintlig godkändfristående skola eller en nystartad sådan börgrundbidraget per elev inte vara lägre än den reduktion somstatsverket gör av en kommuns grundresurs när elev flyttarfrån kommunen, dvs av det föregående årets genomsnittliga grundbidragper elev i tätortskommuner som , ochMalmö. I fråga om här angiven elevplats vidstatsbidragsberättigad fristående skola är det alltså enligtvår mening logiskt att staten efter till skolan överlämnar av det grundresursbelopp som utgår per elev i denkommun där eleven är kyrkobokförd.Vi vänder oss vidare mot att nuvarande statsbidrag tillKristofferskolan i , i , deestniska skolorna i och , Göteborgshögre samskola och Lundsbergs skola enligtbudgetpropositionen skall frysas och därmed på siktminskas drastiskt. Enbart för rör det sigom att minska statsbidraget med ca 3 milj. kr. i nuvarande penningvärde. Det synes interimligt att statsbidraget till dessa skolor sänks på sätt somregeringen föreslagit. Skolornas statsbidrag bör i ställetårligen räknas upp med det skolindex som skall gälla försåväl kommunala skolor som övriga fristående skolor.Regeringens förslag bör i detta hänseende avslås.Till slut en detalj som är värd att uppmärksamma. Närdet gamla statsbidragssystemet med basresurser m.m. fannsför , var det befogat att fastställa en elevtalsramför det antal skolpliktiga elever vid resp. fristående skolasom fick utgöra grund för statsbidrag. Detta för att undvikadubbelkostnader så mycket som möjligt (kommunensbasresurser var inte alltid fullt utnyttjade; klasserna ikommunen var i sådana fall inte fulla, varför de kunderymma ytterligare elever).Alla elever skall fullgöra skolplikten. Det föreligger intelängre skäl för en särskild elevtalsram för enstatsunderstödd fristående skola som är godkänd för atterbjuda undervisning för skolpliktens fullgörande. Om t.ex.regeringen eller fastställer en elevtalsram om 100platser som grund för statsbidrag för en vissstatsbidragsberättigad fristående skola och skolan ett visstår av olika skäl tar emot 110 elever, innebär detta att skolansredan låga bidrag per elev minskas . En sådan ordning förefaller inte vara rimlig, i allsynnerhet som statsverkets kostnader för varje elev som gåröver till en fristående skola minskar av den genomsnittliga kostnaden per elev i entätortskommun. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att sänkastatsbidragen till i , Hillelskolani , de estniska skolorna i ochGöteborg m.fl. fristående skolor,2. att beslutar att grundbidraget per skolpliktigelev vid godkända fristående skolor när det gäller elevplatssom tillkommer efter den 1juli 1992 skall vara av det grundresursbelopp som utgår per elev igrundskolan i kommunen,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt elevtalsram inte längre bör tillämpas förstatsbidragsberättigade fristående skolor när det gällersådana elever som har att fullgöra sin skolplikt, eftersom ensådan ram på grundskolenivå inte längre fyller en logiskfunktion i det nya bidragssystemet.