mot · GE02A492 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehåll 1.Sammanfattning 3 2.Inledning 3 3.Regionalpolitik i olika perspektiv 4 3.1Den centraliserade statsmakten 4 3.2Storstäder och regionala tillväxtcentra 5 4.Viktiga faktorer för regional utveckling 5 4.1Klimat och miljö 6 4.2Den goda näringslivs- och entreprenadandan 6 5.Den offentliga maktens struktur 6 5.1Subsidiaritet 6 5.2Utlokalisering 7 5.3Skatteutjämning 7 5.4Kultur och fritid 7 6.Betydelsen av svenskt medlemskap i 7 7.Betydelsen av god energitillgång 8 8.Betydelsen av kommunikationer 9 9.Betydelsen av kunskap och utbildning 10 10.Betydelsen av stärkt konkurrenskraft 11 10.1Sänkta arbetsgivaravgifter 12 10.2Förutsättningar att starta och driva företag 12 10.3Utvecklingsfonderna 13 10.4Transportkostnader 14 11.Lokaliseringsstöd 14 11.1Regionalpolitiskt stöd 14 11.2Riskgarantilån 15 11.3Sysselsättningsbidrag 16 11.4Länsansvar 16 12.En levande landsbygd 16 12.1Glesbygdsdelegationen 17 13.Anslagsfrågor 18 13.1D1 Lokaliseringsbidrag 18 13.2D4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter 18 13.3D5 Sysselsättningsbidrag 18 13.4D6 Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder18 13.5D7 Glesbygdsdelegationen 18 13.6D11 Riskgarantilån 18Hemställan 181. SammanfattningDet måste skapas bättre förutsättningar för en positivutveckling i hela . Detta kan endast uppnås om dehinder som bromsar denna utveckling -- främst i formav höga skatter, detaljregleringar och statsbidragsstyrning --undanröjs. och dess landsbygds möjligheter liggeri ökad frihet och sänkta skatter, inte i fler regleringar ochmer stödpengar.Den förhärskande regionalpolitiken har främstkosmetisk karaktär. Regionalpolitiken har inte förmått attlösa de grundläggande problemen. För att hela skallkunna leva fordras en ny politik. Skatterna måste sänkas.Sverige måste söka inträde i EG. Energiförsörjningenmåste tryggas. Villkoren för den fria företagsamhetenmåste förbättras. Statens anslag till vägar och järnvägarmåste höjas.Genom dessa förändringar skulle hela kunnaåterfå sin framtidstro. Den svenska ekonomin skulle kunnautvecklas positivt, till gagn för utvecklingen i hela Sverige.Insatser av regionalpolitisk karaktär kommer dock attbehövas även . Dessa insatser behövs för attunderlätta och påskynda utvecklingsprocessen i vissa delarav landet.Ett medlemskap i kommer att få positiva effekter ihela Sverige.De särskilda regionalpolitiska insatserna skallkoncentreras till de regioner som har den svagasteutvecklingen. Men även för länen utanför deregionalpolitiska stödområdena kan det krävas resurser föratt främja landsbygdsutvecklingen.Beslutanderätten över regionalpolitiska stödmedel bördecentraliseras till länsnivå i så stor utsträckning sommöjligt.Nuvarande stödformer är delvis dåligt anpassade tillverklighetens krav. Vi föreslår att nuvarandelokaliseringsstöd ersätts med riskgarantilån. Det nuvarandegodstransportstödet bör tillsvidare bibehållas.2. InledningDe flesta människor känner ofta en stark känslomässigbindning till sin hemtrakt. Den representerar entrygghetskänsla. väljer allt fler att flytta till andradelar av landet, vilket i bland framställs som ett nederlagför regionalpolitiken. Så är inte fallet. Varje individ måstesjälv -- utifrån hans eller hennes förutsättningar ochintresse -- få avgöra bostadsort och yrke.Under har det skett enomfattande inflyttning till städerna. sedanbröt många upp och utvandrade till . I framtidenkommer många att flytta, inte bara inom utan ocksåinom Europa.Under historiens gång har ekonomiska, politiska ochvärderingsmässiga förändringar medförtnäringsstrukturella och befolkningsmässiga konsekvenser.Efterhand som de mer långsiktiga positiva effekterna blivituppenbara har de accepterats av allmänhet ochbeslutsfattare. Alltför ofta har dock politiska beslutsfattareförsökt motverka förändringarna. Den ovisshet ochotrygghet som stora samhällsomdaningaralltid föder bland enskilda människor har använts somargument för politikernas handlande. Detta har alltför oftafördröjt en utveckling som senare visat sig vara positiv församhället och den enskilde.En framgångsrik strategi som syftar till att minska denegativa och stärka de positiva regionala effekterna avnäringslivets förändringar fordrar att orsakerna tillförändringarna först klarläggs. Tekniska förändringar ochändrad efterfrågan på olika produkter har stor betydelse. Idebatten glömmer man dessutom ofta att politiska ingrepppå ett område kan medföra konsekvenser också för denregionala balansen.Ett perspektiv som försummats är marknadsekonominsgrundläggande betydelse för regional utveckling ochtillväxt. Skall näringslivet i kunna utvecklas positivtkrävs ett gott näringslivsklimat som stärkermarknadsekonomin och främjar kreativiteten hos enskildaindivider.Regionalpolitiken måste utformas med hänsyn tillförhållanden på andra politiska områden. Vi föreslår i ettantal omfattande motioner en rad åtgärder som skall stärkautvecklingsbetingelserna för svensk ekonomi, näringslivoch infrastruktur i syfte att utveckla hela Sverige.I en situation där den politiska inriktningen förändratsi enlighet med våra förslag kommer det likväl att behövasåtgärder av regionalpolitisk karaktär i vissa delar av vårtland. Det är viktigt att regionalpolitiken utformas efterverklighetens krav och realiteter. Regionalpolitiska medelmåste vara effektiva och bli föremål för kontinuerliguppföljning och omvärdering.3. Regionalpolitik i olika perspektivDet är viktigt att betrakta förhållandena i urolika geografiska perspektiv.Det globala perspektivethandlar om roll i världen och hur iframtiden skall kunna stärka och hävda sin ekonomiska ochkulturella position visavi omvärlden.Det europeiskaperspektivet som rör roll i ekonomiskaoch kulturella gemenskap och som bl.a. innefattar hur vårtland skall kunna samverka och konkurrera med andraländer inom ramen för ett växande europeisktsamarbete.Det nationella perspektivet rör regionalutveckling och måste innefatta hur vi skall skapa långsiktigaförutsättningar för regioner att utvecklas på ett positivtsätt.Det inomregionala perspektivet rör balansen inomen region.3.1 Den centraliserade statsmaktenSverige är mera centraliserat . Trots attdecentralisering har varit ett vanligtförekommande uttryck i politiken har utvecklingen drivits imotsatt riktning.Den socialistiska ideologin med dess krav pålikformighet kräver standardiserade lösningar. Därigenomkan makt och inflytande i samhället centraliseras. Ett avresultaten är en kraftig tillväxt av den offentliga sektorn. Deoffentliga utgifternas andel av BNP uppgick för 30 år sedantill -- nu är de . Det har inneburitatt allt fler viktiga ekonomiska beslut fattas av ett relativtfåtal personer i departement och riksdag.Successivt har det offentliga inflytandet över individeroch företag ökat. Företag och kommuner styrs av lagar ochbestämmelser som oftast förskjuter makten till Stockholm.Enskilda lagar har ofta förefallit motiverade och relativtharmlösa. Det sammanlagda resultatet har emellertid blivitsvåröverskådliga lagkomplex, vilkas konsekvenser endastett fåtal centralt placerade experter kan överblicka.För att styra eller ''stimulera'' kommuner och landstinghar det skapats ett stort antal s.k. specialdestineradestatsbidrag. Staten delar ut stora bidrag till kommunernaom dessa utformar service m.m. på det sätt som staten vill.I realiteten har kommunernas självstyre därmed kraftigtreducerats. Socialdemokraternas ambition har varit attSveriges kommuner skall se likartade ut -- oavsett om det ärGöteborg eller , om det är eller Ystad.En annan centraliserande effekt av statensbidragsgivning är att befolkningen i små kommuner mångagånger betalar in mer i skatter och avgifter till staten än vadsom återgår i form av statsbidrag. Invånarna i de småglesbygdskommunerna kan sägas betala för den offentligasektorns tillväxt i storstäderna. Ett exempel ärbarnomsorgsavgifterna. I små glesbygdskommuner ärinbetalningen i form av barnomsorgsavgifter oftast större ändet statsbidrag för barnomsorgen som går tillbaka tillkommunerna.Reglerna för verksamheten inom den offentligasektorn -- t.ex. sjukvården och barnomsorgen -- ärutformade så att verksamheten måste utföras i offentligregi. Därför ser vi sällan några privata alternativ utanförstorstäderna. I stället är det storskaliga lösningar somtillämpas. Även små offentliga sjukvårdsenheter blir dyra,eftersom de förväntas se ut och arbeta som storasjukvårdsenheter.När socialdemokraterna genomdrev Dagmar-reformenhävdade de att den skulle gynna glesbygdslän -- så blev detinte. Däremot utsträcktes politikernas makt översjukvårdssektorn.3.2 Storstäder och regionala tillväxtcentraTillväxten i storstadsregionerna är inte ett hot motutvecklingen i andra regioner, utan snarare en motor förtillväxt i hela landet. Tillväxt i områden som ,och västra innebär inte att all befolkningoch alla företag kommer att koncentreras dit i framtiden.Den mycket avancerade teknikutveckling som sker istorstadsområdena utgör i själva verket förutsättningen föratt vi i skall kunna utveckla framtidensarbetsinstrument. Dessa ger radikalt ändradeförutsättningar för decentralisering av produktion ochservice. Detta gagnar långsiktigt våra möjligheter att skapaen balanserad regional utveckling.Flera av de mellanstora städerna uppvisar endynamisk tillväxt. Genom att näringslivet i mellanstorastäder utvecklas växer en servicestruktur upp som ävenhjälper företagen i städernas omland.4. Viktiga faktorer för regional utvecklingUtvecklingskraften i olika regioner påverkas i hög gradav faktorer som inte direkt kan styras genom politiskabeslut.4.1 Klimat och miljöKlimatet i det norrländska inlandet är hårdare än i restenav landet. Detta leder till högre kostnader, främst föruppvärmning och för byggnadsinvesteringar. Klimatfaktornkan också bidra till att skapa en mindre positiv bild av detnorrländska inlandet hos personer från andra delar avlandet, vilket försvårar och fördyrar rekrytering avnyckelpersoner. Dessa nackdelar kompenseras bäst genomen generell kostnadssänkande regionalpolitik.Samtidigt har den goda miljön i bl.a. enbetydelsefull attraktionskraft. Efter hand sommedvetenheten om miljöproblemen ökar kommersäkerligen de delar av vårt land som kan erbjuda en finnaturmiljö att framstå som attraktiva för allt fler människor.4.2 Den goda näringslivs- och entreprenadandanEn framgångsrik regionalpolitik måste utgå från deenskilda människornas idérikedom, entreprenöranda ochvilja att bidra till utvecklingen. Det är nödvändigt attutnyttja de teknologiska landvinningar som gör det möjligtatt i en del sammanhang bortse från geografiska avstånd,liksom möjligheten att skapa nya arbets- ochföretagsformer. Kunskap och kompetensutvecklingkommer att bli allt viktigare. Den centrala styrningen avlokala utvecklingsprojekt är hindrande och bör upphöra.Den praktiska politiken måste utformas så att den tartillvara och uppmuntrar individuellt entreprenörskap ochföretagande. Alla problem kan inte, somsocialdemokraterna tycks tro, lösas genom politiskdetaljreglering. Det som fordras är i stället större frihet förde enskilda individerna. På så sätt kan utvecklingskraftenhos de enskilda människorna mobiliseras. Politiken i endynamisk ekonomi måste vara inriktad på avreglering,skattesänkning och decentralisering.För att stärka utvecklingskrafterna i en region är detdärför angeläget att främja samarbete mellan företagare.Det kan röra sig om allt från rådgivning och samverkan vidföretagsstarter till gemensamma kundkontakter ellersamarbete med lokala och regionala myndigheter.5. Den offentliga maktens strukturStatens agerande, både som övergripande beslutsfattareoch som aktör på olika områden, påverkar den regionalautvecklingen.5.1 SubsidiaritetInom EG strävar man efter att subsidiaritetsprincipenskall styra var politiska beslut skall fattas. Denna principinnebär att beslut skall fattas på lägsta effektiva nivå. Finnsdet inte övervägande fördelar med ett centraltbeslutsfattande på europeisk nivå skall besluten tas pånationell, regional eller lokal nivå.Samma principer bör gälla inom . Den viktigastetillämpningen av subsidiaritetsprincipen är givetvis att låtamänniskorna själva bestämma över sina egna liv.I stället för utlokalisering av centrala verk ochmyndigheter finns det anledning att decentralisera genomatt sprida beslutsfattandet i olika frågor. En decentraliseringinom den offentliga förvaltningen, som innebär att flerbeslut kan fattas på lägre nivå, bidrar till att minskaavståndet mellan beslutsfattande myndighetspersoner ochde enskilda individerna. De centrala verken blir mindre,och förhoppningsvis effektivare, som denregionala nivåns beslutskraft stärks, vilket gynnar denregionala kompetensen.5.2 UtlokaliseringUnder genomfördes enutlokaliseringsomgång, när ett stort antal myndigheterflyttades från till andra orter i landet. Därefterupphörde utlokaliseringarna nästan helt. Ett antalnyinrättade verk placerades dock utanför Stockholm.Starka skäl talar för att centrala ämbetsverk med storakontaktytor bör ligga i landets huvudstadsregion. Dethindrar inte att det kan finnas myndigheter eller delar avmyndigheter som utan förfång kan flyttas till andra orter.Ett sådant beslut måste dock vara noggrant förberett.5.3 SkatteutjämningHöga kommunalskatter försämrarutvecklingsmöjligheterna i en kommun. Kommuninvånarekan välja att lämna kommunen på grund av den högabeskattningen. Investeringsvilligheten kan minska. Därförär det viktigt att kommunerna strävar efter att sänkakommunalskatten.För att möjliggöra detta måste det finnas ett väl avvägtskatteutjämningssystem som inte systematiskt gynnarhögskattekommunerna.Vi vill ta bort merparten av de specialdestineradestatsbidragen och införa ett skatteutjämningssystem som iförsta hand tar hänsyn till skillnader i den kommunalaskattekraften och åldersstrukturen. Ett sådant förslag skullegynna många kommuner som har en förhållandevissvag utveckling.5.4 Kultur och fritidKulturutbudet är bara ett, om än viktigt, inslag i dettotala serviceutbudet.Det statliga kulturstödet bör delvis förändras för attbättre överensstämma med målsättningen bakomregionalpolitiken. Det är angeläget att det statligakulturstödet ger frihet i form av regionala och lokalalösningar. Det kan då bli ett inslag i en framsyntregionalpolitik. Kulturstödet får särskilt stor effekt om detkanaliseras till frivilliga krafter med lokal förankring.Stödet till regional och lokal kulturverksamhet börfördelas genom att besluten så långt som möjligt fattas avbidragsmottagarna själva i samverkan. Detta kan t.ex. gällaregionala institutioner som museer, teatrar eller friagrupper. Detaljreglering skall undvikas. Regional rättvisaskall gälla.6. Betydelsen av svenskt medlemskap i geografiskt hänseende är ett litet land iEuropas utkant. Valet för gäller om vi även i andrahänseenden skall vara en randstat.Att stå utanför EG innebär inte bara att vi står utanfören gemensam marknad som omfattar nära 350 miljonermänniskor -- det skulle också innebära att vi ställde oss vidsidan av det europeiska integrationsarbetet som väversamman olika folk och nationer, som undanröjer krigsriskeroch ger individerna ett europeiskt medborgarskap.Moderata Samlingspartiet bejakar Europatanken.Sverige bör ansöka om medlemskap i underinnevarande år.Då kan vi som svenskar genom den svenska regeringenoch de svenska ledamöterna av påverkaEG:s utveckling.Som EG-medlem kan fullt ut dra nytta av denekonomiska integrationen. Det kommer att ge bättrekonkurrensförutsättningar för alla delar av det svenskanäringslivet.Det hävdas ibland från motståndare till europeisktsamarbete att tyngdpunkten inom EG kommer att ligga iKontinentaleuropa och att skulle utarmas i händelseav medlemskap. Det är ett felaktigt påstående. Detkommer att finnas många kraft- eller tillväxtcentra iEuropa. Vilka områden det är avgörs av de olikaförutsättningarna för tillväxt -- förutsättningar sompåverkas både av naturliga förutsättningar och politiskaförutsättningar.För kommer alltid att utgöra denhelt dominerande handelspartnern. Därför kommerSverige och svenska företag att påverkas av utvecklingen iEG oavsett om är medlem av EG eller ej. Då är detgivetvis en fördel om är medlem så attkonkurrensen kan ske på lika villkor.Alla har inom sina gränser områden med, iförhållande till resten av landet, svag tillväxt. EG:sbeslutsfattare är medvetna om detta och har inrättat enspeciell regionalpolitisk fond för att stödja regionalpolitiskaprojekt.Utifrån EG:s perpektiv uppfyller knappast deregionalpolitiska stödområdena i EG:s generelladefinition på stödberättigade regioner. Men inom ramen förEG:s system finns det möjligheter till undantag från dessaregler. Det är därför sannolikt att en del regionalpolitiskaprojekt i skulle kunna finansieras medEG-medel.EG:s regelverk hindrar inte regionalpolitiska insatser.Praktiskt taget alla har olika nationellaregionalpolitiska stödformer. kommer även sommedlem av EG att kunna upprätthålla en aktivregionalpolitik.I vissa avseenden kommer den anpassning till EG-rättsom skall ske, först vid tillträdet av ett EEA (EuropeanEconomic Area)-avtal och sedan när inträder sommedlem, att påverka existerande svenska stödformer.Det är viktigt att kan anpassa deregionalpolitiska insatsformerna till . Sverigemåste därför skyndsamt undersöka om nuvarandestödformer överensstämmer med beträffandekonkurrens m.m.7. Betydelsen av god energitillgångEn fortsatt välfärd kräver god tillgång till energi.Energitillförseln har under mer än ett och ett halvtdecennium varit föremål för en omfattande politiskreglering. Eltillförseln har varit hotad. Debatter om enförtida avveckling av kärnkraften har minskat framtidstronoch investeringsviljan i den svenska industrin.Trots en s.k. energiuppgörelse råder inte heller nuklarhet om den framtida energipolitiken.Moderata Samlingspartiet anser att energipolitiken idess traditionella betydelse -- en politik avsedd att styratillförsel och användning av energi -- bör avvecklas. Deolika energislagen måste inom ramen för uppställdamiljökrav få utvecklas efter sina egna förutsättningar.Kärnkraften skall nyttjas så länge den är säker.Om kärnkraften avvecklas under de närmastedecennierna finns det inga miljövänliga alternativ. Fossilabränslen måste utnyttjas. Men även de orörda älvarna iNorrland kommer sannolikt att offras.Dessa utgör omistliga naturvärden. Ur regionalpolitisksynvinkel är det dessutom uppenbart att dessa älvar ärmycket mera värdefulla orörda än om det anläggs ett antalvattenkraftverk. Anläggningsarbeten ger arbete endastunder begränsad tid -- orörda älvar kan generera turism ochdärmed varaktiga sysselsättningstillfällen. ModerataSamlingspartiet anser att de orörda älvarna bör bevaras.Moderata Samlingspartiet har i annat sammanhangföreslagit en miljörelaterad energiråvarubeskattning påkoldioxidbasis. Med det föreslagna systemet skullebiobränslena -- inte minst de träfiberbaserade -- få enmycket god marknadsmässig konkurrenskraft.På lite sikt kan detta förväntas ge positiva ekonomiskaoch sysselsättningsmässiga effekter på landsbygden.8. Betydelsen av kommunikationerGoda kommunikationer har alltid påverkat olikaregioners utvecklingsmöjligheter och näringslivsstruktur. skärps kraven på ytterligare kommunikationer, såvälinom landet som till utlandet. I fördyras ochförsvåras kommunikationerna av att vi har en litenbefolkning utspridd över en stor yta.Ett modernt samhälle är beroende av godakommunikationer. Andelen av BNP som används förinvesteringar inom kommunikationssektorn har minskatunder . Detta ger anledning till oro.Utvecklingen måste därför vändas. ModerataSamlingspartiet har i partimotionen ''En bättreinfrastruktur'' krävt kraftigt ökade insatser för en bättreinfrastruktur.Underhållet på stora delar av det svenska vägnätet äreftersatt. Stora resurser kommer att krävas enbart för attvidmakthålla existerande vägstandard. Särskilt allvarligt ärläget för en del mindre glesbygdsvägar eftersom vägverketinte har resurser att upprätthålla nödvändigt underhåll avvägbeläggningen.Det svenska vägnätet måste rustas upp. ModerataSamlingspartiet föreslår därför att sammanlagt utöver regeringens förslag bör anvisas tillvägbyggnad och underhåll. Av det bör 1 400 miljonerkronor användas för statliga vägar, ca 400 miljoner kronorför kommunala vägar och för enskildavägar.Denna kraftiga ökning av anslagen kommer attmöjliggöra att en del av de mest eftersatta vägarna kanrepareras och byggas om. Det kommer att få stor betydelsei hela landet -- inte minst i de svagt utvecklade delarna avlandet.Dessa medel bör fördelas till länen för att brukas till demest angelägna projekten.I landets glest bebyggda delar är bilen ofta ennödvändighet i det dagliga livet. Kostnaderna för att körabil har snabbt ökat . Detta hotar deregionala utvecklingsmöjligheterna. I annan motionföreslår vi bl.a. att bensinskatten skall sänkas med 50 öreper liter, vilket inte minst kommer att vara positivt för densvenska landsbygden.Järnvägen är och kommer under överskådlig framtid attvara det mest fördelaktiga transportsättet för en rad olikaslags transporter. styrka ligger i dessförutsättningar att vara ett masstransportmedel för såvälgods som passagerare. I ovannämnda motion ominfrastrukturen föreslår vi också ökade anslag förjärnvägen. utöver regeringens förslagbör anvisas till till banverket.För industrin i är det viktigt att NorraStambanan har god kapacitet så att satsningen på snabbagodsexpresser och direkttåg till Europamarknaderna kanfullföljas. Det är väsentligt att sovvagnstrafiken på övreNorrland kan upprätthållas. Vi föreslår också attInlandsbanan får nya huvudmän.Det svenska inrikesflyget har upplevt en kraftigexpansion. En väl fungerande flygplats i en region är enviktig tillväxtskapande faktor. En mer avreglerad lufttrafikger möjlighet till ett mer finmaskigt nät av flygförbindelser.Goda sjöförbindelser och effektiva hamnar har varit avavgörande betydelse för svensk industris konkurrenskraftoch en förutsättning för stora delar av våra basindustriersutveckling. Ur regionalpolitisk synvinkel är sjöfartenbetydelsefull, inte minst för basindustrierna längsNorrlandkusten och kring och . Förnäringslivet är det av stor betydelse att året-runt-trafik kanupprätthållas till rimliga kostnader.Tele- och datatrafiken har fått ökadbetydelse. Telenätet är den fysiska länken mellantiotusentals datorer -- och därmed mellan människor --enbart i och ett ännu mycket större antal i denövriga världen.Datatrafik kräver god ledningskvalitet. Snabba ochsäkra optiska förbindelser måste installeras i snabb takt,vilket ökar förutsättningarna för företag i olika delar avlandet att utvecklas.Som ett statligt monopolföretag, som på stora delar avsitt arbetsområde helt saknar konkurrens, har postverketett särskilt ansvar att tillse att den grundläggandeservicenivån kan upprätthållas i hela landet.9. Betydelsen av kunskap och utbildningDen geografiska förläggningen avutbildningsinstitutioner har stor betydelse för olika ortersoch regioners utvecklingsmöjligheter. Såväl nationella sominternationella studier visar detta. måste haforsknings- och utbildningsinstitutioner som kankonkurrera med de främsta i världen. Man kan inte utanallvarliga följder för kvaliteten vid de svenska universitetenförändra förutsättningarna för forskning och undervisning isyfte att uppnå en eller annan regionalpolitisk fördel.Både näringslivet och den offentliga sektorn behöverrekrytera personer med goda kunskaper och med förmågaatt kunna tillämpa dessa i praktiken. De mindrehögskolorna har i detta sammanhang stor betydelse.Vi har i våra partimotioner rörande den högreutbildningen framhållit att det fordras forskning av en vissomfattning för att utbildningsklimatet skall stimulera tillgoda resultat.Forskningen vid de mindre högskolorna måste hållasamma kvalitet som övrig forskning. Vad som är godforskning kan heller inte avgöras lokalt.