mot · GE02Fi39 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) InnehållsförteckningInledning 2Sverige -- möjligheternas land 2Naturen tål inte vår livsstil. Resursslöseri oroar forskare2Tillväxt och miljö 2Tre utgångspunkter och krav 3Tillväxttrojkan klarar inte kraven 5Den gröna strategin -- huvudlinjerna i miljöpartietsekonomiska politik 6Något måste göras 6Minskad materiell förbrukning 6Antiinflationspolitik 7Ekonomiska styrmedel för fungerande marknader 7Effektivare resursuttnyttjande och ökad produktivitet8Sänk lönearbetstiden -- rädda 50 000 jobb9Konkurrensen i måste bli bättre 10Kraftig satsning på ''gröna'' investeringar 12Den offentliga sektorn 12Gröna ''dynamiska effekter'' 14En bättre miljöredovisning 18Ekologiskt balanserad ekonomisk utveckling 18Investeringar och sparande 18Miljöinriktade investeringar 19Sparandet 20Utförsäljning av statlig verksamhet 20Sammanfattning -- ett nytt tänkande 21Europeiskt samarbete 22Vissa anslagsfrågor 23Hemställan 23p:Fi39pInledningSverige -- möjligheternas landSverige är ett modernt utvecklat land med godamänskliga och naturliga resurser. Vi har ett väl utvecklatsocialt system för att solidariskt kunna hjälpa dem som hardet svårt. Skolsystemet är internationellt känt för den högakvaliteten i utbildningen. Den måste nu kompletteras medutbildning i alla de frågor som rör ekologi och överlevnad.Svensk industri är mycket modern och står sig väl iinternationell jämförelse när det gäller kvalitet ochproduktivitet. Vi som bor i är väl utbildade ochrustade att ta oss an de viktiga framtidsfrågorna. Vi har enmånghundraårig parlamentarisk tradition, som harutvecklats till en väl fungerande demokrati under de senaste100 åren. har gjort sig känt som ett land, som villigtengagerar sig i internationella sammanhang på de sociala,kulturella och ekonomiska områdena samt för att förbättramiljön. Vi har kunskaper, teknik och ekonomiska resurseratt hjälpa till.Miljöpartiet de gröna har utarbetat politiska program,inom samhällslivets alla områden, som bland annat baseraspå vår starka tro på som möjligheternas land. Vi ärövertygade om att vi, inom landet och i ett vidgatinternationellt samarbete på för länderna lika villkor, kanbidra till att lösa de stora problem som vi alla står inför medbland annat omställningen till en ekonomisk utveckling,som håller sig väl innanför naturens ramar så att de samladeresurserna räcker till alla som lever nu och . Vikan på så sätt ta såväl nationellt som internationellt ansvarför utvecklingen.Naturen tål inte vår livsstil. Resursslöseri oroar forskareDenna rubrik inleder ett referat i av Institutets förvatten- och luftvårdsforsknings, IVL, konferens om''hållbar utveckling''. Konferensen ägde rum den 23 april 1991.Vid konferensen gavs åtskilliga vittnesbörd om kraftigaskador på naturen både i och utomlands. ProfessorArne sammanfattade, enligt referatet:Om vi skall ha en hållbar utveckling kanske fem hundramiljoner människor kan leva på vår standard. leveromkring en miljard på vår nivå och det finns redan någramiljarder till på vår jord. En bit in får vi räknamed tio miljarder människor. Detta är ingen hållbarutveckling.Tillväxt och miljöI Gröna Luntan 91, som var svar påregeringens statsverksproposition , redovisasett omfattande faktamaterial rörande de ekologiskatillstånden i världen och nationen. Där visades material frånWorldwatch Institute och och andrakällor, som pekar på de dramatiska negativa förändringar,som sker i våra livsvillkor som följd av framförallt livsstilen ide utvecklade industriländerna i västvärlden och i de gamlastatskapitalistiska länderna. Förändringar som mångagånger är smygande och därför inte alltid är direkt synligaför oss alla. Här hjälper oss vetenskapsmännen att öppnavåra ögon för det som sker. Vi har analysinstrument, vi harkunskaper om allvarliga skeenden långt borta och ändå sånära, vi har kunskaper om ömsesidiga beroenden och ommiljöförstöringens gränsöveskridande karaktär. Kunskapersom känns mycket levande i slutet av april1991, och aktuella i minnet av Tjernobylkatastrofen för femår sedan, som i så hög grad har påverkat våra liv; fysiskt ochkänslomässigt.Utifrån dessa kunskaper och från enöverlevnadsideologi på demokratisk grund formademiljöpartiet sitt motförslag till regeringens budget.Miljöpartiet visade den politiska handlingsviljan att ta tagi våra grundläggande överlevnadsproblem baserad på vårtsamlade kunnande och med viljan att de nödvändigaförändringarna i vår livsstil måste vara demokratisktförankrade och solidariska samt med beaktande avnuvarande trögheter i samhället.Tre utgångspunkter och kravDebatten om sambanden mellan ekonomisk aktivitetoch miljö förs i mycket förenklade ordalag.Några utgångspunkter borde det dock kunna gå att nåpolitisk enighet omkring:Miljöförstöringen måste minskaDet räcker inte att stoppa ökningen avnaturresursförbrukning och miljöfarliga utsläpp, som de trestora partierna tror. Förbrukning och utsläpp måste minska,i många fall på ett drastiskt sätt. Det gäller t ex utsläppen avkväveoxider, som måste minska för att nå dennivå, som naturen tål. har på detta område gjortinternationellt förpliktigande avtal i syfte att minskautsläpp. Avtal som inte fullföljs därför att ett fullföljandeinnebär inskränkningar i möjligheternaka den ekonomiskatillväxten mätt på traditionellt sätt.Utsläppen av koldioxid måste minska i Sverigeinom ramen för en global begränsning för att hejda denglobala uppvärmningen. Länder med högakoldioxidutsläpp måste ålägga sig stora restriktioner avsolidaritet med länder med låga utsläpp, vilka måste tillåtasatt öka sina utsläpp. har gjort enberäkning för hela världen som visar hur förändringarna börfördelas globalt. Vi ser ännu inte någon medveten positivansvarstagande reaktion från regeringens och de storapartiernas sida. Den reaktion som vi har sett är denmotsatta när socialdemokrater och folkpartister tvingarfram en momsbeläggning av kollektivtrafiken trots att devisste att det skulle leda till kraftig ökning avkoldioxidutsläppande vägtrafik.För att klara dessa mål och avvecklakärnkraften måste energiförbrukningen i minskamed , vilket ger en halvering på 35 år.Miljöpartiet vill minska användningen av fossila bränslenmed . har större möjligheter till ensnabb avveckling av fossila bränslen än de flesta andraländer på grund av god tillgång till inhemska förnybaraenergislag och mycket stort kunnande.Olika ekonomiska aktiviteters inverkanDen ekonomiska tillväxten och dess komponenter måsteanlyseras. Vi måste på goda grunder kunna fastställa vilkenekonomisk utveckling, som främjar överlevnad och vilkensom motverkar. Vi har ett spektrum alltifrån produktionoch aktiviteter som är starkt naturresurskrävande ochmiljöförstörande till ''ren'' varuproduktion och de flestatjänster som inte förbrukar knappa råvaror eller förstörmiljön. '''' varuproduktion är sådan, som medgeråteranvändning och återbruk och som i första hand och istörsta utsträckning använder förnybara och biologisktnedbrytbara råvaror.En långsiktigt hållbar utveckling måste rimligtviskoncentreras till den senare kategorin medan demiljövidriga aktiviteterna måste minska drastiskt. Vikritiserar det traditionella sättet att betrakta ekonomisktillväxt.Ny struktur och teknik kan förbättra miljön.Dagens industriella system är i huvudsak linjärt: ''frångruvan till avfallshögen''. Det måste ersättas av ett cirkulärtsystem ''kretsloppstänkande'' där nyuttaget av ickeförnyelsebara råvaror starkt begränsas och material frånförbrukade varor återanvänds. Kretsloppstänkandeminskar energianvändning och miljöfarliga utsläpp.Ny teknik måste användas för att göra såvälproduktionsprocesserna som produkternas användningmiljövänliga.Ett typexempel på kretsloppstänkande är att industrierskall återföra sina avlopp till sina vattenintag. De kan dåsjälva bestämma den vattenkvalitet, som tillverkningenkräver. De skall ha rätt att kompenser för avdunstning ochdet vatten, som binds i produkterna.Tillväxttrojkan klarar inte kravenDen presenterade regeringen sinkompletteringsproposition. hademoderaterna och liberalerna presenterat singemensamma valplattform Ny start för Sverige.I båda dokumenten är huvudinriktningen helt klar: merav samma sort. En snabb ekonomisk tillväxt är det endasom kan rädda ekonomi enligt,tillväxttrojkan, m-fp-s, som är överens om alltväsentligt i den ekonomiska politiken. Vad som skall räddaSveriges och världens ekologiska situation nämns knappasti de båda dokumenten.I såväl kompletteringspropositionen som m-fp-programmet berörs sambandet mellan ekonomisk aktivitetoch miljö fåordigt. I båda dokumenten sägs att denekonomiska tillväxten måste vara långsiktigt hållbar. Detfinns dock nästan ingen beskrivning av hur detta skall gå till.Och det finns ingen diskussion eller belysning av om dentillväxtpolitik man själv föreslår verkligen är långsiktigthållbar.Detta är den stora bristen i såväl socialdemokraternassom /ekonomiska politik. De haringen aning om huruvida den politik de föreslår ärlångsiktigt ekologiskt hållbar. De vill att vi skall rusa in iframtiden i blindo.En politik för en långsiktigt hållbar tillväxt måste byggapå de ovannämnda utgångspunkterna och kraven. Varken ipropositionen eller i m-fp-programmet framgår på någotsätt om deras alternativ klarar dessa krav. Det mesta talardock för att de inte klarar kraven:De skiljer inte på olika slags tillväxtEkonomisk tillväxt mäts i en enda klump som ökning avBNP utan att skilja mellan ur ekologisk synpunkt god ochdålig tillväxt. Inom ramen för en eftersträvad BNP-ökning iden reviderade nationalbudgeten åren 1993--1995 på igenomsnitt 2,växer den privata konsumtionenmed i genomsnitt 1,. Den privata konsumtioneninnehåller ofta till en betydande del förbrukning av varorsom är gjorda av icke förnyelsebara råvaror och är skadligaför miljön vid produktion och/eller användning. Detta tordei synnerhet gälla konsumtionsökningar på marginalen. Närden privata konsumtionen steg som snabbast åren 1985--88med steg t ex försäljningen av bilar med 19,5procent , av utlandsresor och av sällanköpsvaror med 6,4 %.Det är stor risk att detta konsumtionmönster upprepasigen vid en snabb privat konsumtionsökning. I kontrast tilldetta förutses den offentliga konsumtionen, som i huvudsakbestår av miljövänliga tjänster, öka med . Detta tyder på att m-fp-s:s tillväxt har en profilsom ytterligare kommer att accentuera de ekologiskaproblemen.De anvisar inte styrmedel för ekologisk struktur ochteknikI de tre partiernas dokument finns bara några vaga ochtill intet förpliktigande ord om ekonomiska styrmedel.Därmed talar också det mesta för att kretsloppstänkandetoch den nödvändiga övergången till miljövänlig teknik intekommer till stånd i behövlig omfattning.Miljöproblemen kommer att ökaDet mesta talar därför för att den nödvändiga kraftigaminskningen av miljöutsläpp och resursförbrukning intekommer till stånd. Tvärtom är risken stor attmiljöförbättringarna till följd av ny teknik helt kommer attätas upp av eller överträffas av de miljöskador somsamtidigt blir en följd av en ökad produktions- ochkonsumtionsvolym inom de miljöskadliga och särskiltresursförbrukande sektorerna av ekonomin.Den gröna strategin -- huvudlinjerna i miljöpartietsekonomiska politikEn politik med grön inriktning bidrar till att lösa såväl demänskliga som de ekologiska och ekonomiska problemen ivårt land och i världen. Minskad materiell förbrukningminskar stressen för människor, miljö och natur och inomekonomin.Något måste göras 1. Minskad materiell förbrukning 2. Den offentliga sektorn -- omstrukturering nödvändig 4. Sänkt lönearbetstid -- rädda 50 000 jobb 5. Ökad effektivitet i resursanvändningen -- förbättraproduktiviteten 6. Ökad konkurrens på lika villkor 7. Effektivisera marknadsekonomin med gröna skatteroch avgifter 8. Gröna investeringar inom trafikområdet 9. En bättre miljöredovisning och riktigarenationalräkenskaper 10. Ekologiskt balanserad ekonomisk utveckling 11. Utförsäljning av statlig verksamhet 12. Sammanfattning -- ett nytt tänkandeMinskad materiell förbrukningMinskad användning av fossila bränslen genom:Miljöanpassade drivmedelsskatter också för flygetSänkta fordonshastigheterSlopad mervärdesskatt påkollektivresande på land och havStyrandemiljöavgifter -- inför koldioxidskattpå all användning avfossila bränslenEnergibeskattning genom råvaruskattUtbyggnad och förbättring av den kollektiva spårburnatrafikenÖverföring av person- och godstrafik tilljärnvägenLösning av storstädernas trafikproblemInganya motorvägsbyggenBromsad utveckling förinrikesflygetUtöka användningen av biobränslen,vindkraft, olika former av solenergiSlopa skattemässigbilsubvention via företagsbilarEffektivisera befintligaenergiproduktionsanläggningarEffektivisera energianvändningenStarta speciellaeffektiviseringsprogram för samhällets alla sektorerBygga upp en fungerande konsumentupplysning med bla medvetet genomförda informationskampanjerMotverka konsumtionsstimulerande reklamStödja utvecklingen av ett avfallssnålt samhälleMotverka engångsförpackningarStimulera till förlängdanvändningstid för varorInför livscykelspecifikationerMinska transportarbetet genom att stimulera till meralokal tillverkningAvveckla löntagarfonderna ochomvandla dem till kommunala närfonderUtvecklastadsplaneringen så att det blir närmare mellan bostad,arbete och serviceMinska skatterna på arbete och ersätta dem med skatt påenergiråvarorSänk arbetsgivaravgifterna i ,norra och på i övriga landet utom i storstäderna därsänkningen på gäller vård och omsorgOmläggning av jordbruket, bort frånkemikalieberoendetAntiinflationspolitikEtt bestående problem i svensk ekonomi är de högakostnaderna som följd av den inflationsdrivande politik somregeringen har fört under ett stort antal år. Lägre kostnaderoch sänkt inflation kan uppnås genom en genomtänktaekonomiska politik med ekologiska förtecken.I denna politik ingår följande miljörelaterade åtgärder:Sänkta arbetsgivaravgifter, som leder tillbetydande sänkningar av de totala lönekostnaderna iföretag och offentlig sektor. Lönekostnadssänkningarnakommer att variera berende på varverksamheten finns i landet. Betalas med skatt på energioch miljöfarliga utsläpp.Slopad moms på kollektivtrafik till lands ochsjöss, som minskar kostnaderna för anställdas resor iarbetet och därmed företagens och den offentliga sektornstransportkostnader.Sänkt moms på restauranger och turism m m, sombidrar till att sänka kostnaderna för yrkesverksammaslunch- och middagsätande.Slopad moms på basmaten, som leder till attmedborgarna prioriterar de billigare matalternativen ochdärför inte leder till krav på ökade löner på grund avstigande levnadsomkostnader. Se separat motion.Ekonomiska styrmedel för fungerande marknaderMiljöpartiet vill utveckla det marknadsekonomiskasystemet -- få det att fungera bättre genom att få insamhällskostnader i företagens och köparnas kalkyler.Vinsterna av en mer miljövänlig teknik får inte ätas upp avatt miljöstörande produktion och konsumtion samtidigtökar snabbt som i m-fp-s-alternativet. Detta problem kantill en del lösas med ekonomiska styrmedel, som bidrar tillatt göra tillverkning miljörimlig och att få fram varor som isin användning inte förstör miljön. Produkter som ärhållbara, kan repareras och som kan återanvändas eller ärbiologiskt nedbrytbara.För att få till stånd bättre fungerande marknader måsteett huvudinslag vara att i marknadspriserna för varornainkludera s k externa effekter, dvs kostnaderna förmiljöförstöring och naturresursuttag. När dessa kostnaderavspeglas i varupriserna kan vi tala om väl fungerandemarknader med konkurrens på lika villkor. Då man kan fåfram sannare produktivitetsmått, som även inkluderar den''ekologiska produktiviteten''. Dagens tillstånd innebär attsamhället subventionerar miljöbusarna.Vår bedömning är dock att detta inte kommer att räcka.En ökning av miljöstörande produktion och konsumtionmåste också förhindras genom en begränsning av detekonomiska utrymmet för en ökad privat varukonsumtion.Det betyder en skärpt miljölagstiftning och ett gröntskattesystem med betydligt högre skatter och avgifter påicke förnyelsebara råvaror och på utsläpp och avfall.Samtidigt sänks skatterna på arbete, baslivsmedel ochkollektivtrafik. Vi vill motverka att bilism gynnasskattevägen.Miljöpartiets förslag, framlagt i tidigareriksdagsmotioner, innebär höjda råvaru- och miljöskatter,främst inom energiområdet, på ca 25 miljarder kronor.Samtidigt sänks arbetsgivaravgifterna med drygt 20miljarder kronor.En lägre ekonomisk tillväxt i konventionella termer ärinte ett mål i sig för grön politik. Däremot är den ett mycketsannolikt resultat av och förutsättning för en politik därmiljöförstöring och naturresurser snabbt skall minska.Målet är att minska utsläpp till nivåer, som ligger väl underde för tillfället kända skadlighetsgränserna. En bättrefungerande marknadsekonomi leder till tillväxt inomindustrier som tillverkar varor som fungerar ekologisktrimligare och inom energiområdet med omställning tillinhemska förnybara energislag. Det blir en minskning inomområden som tillverkning av konventionella bilar. Industrinkommer att genomgå en förvandling och det kommer underen övergångstid att betyda att den ekonomiska aktivitetenkommer att vara hög.Effektivare resursutnyttjande och ökad produktivitetProduktivitet är ett uttryck för hur bra vi utnyttjar givnaresurser. Effektivare energianvändning är att öka energinsproduktivitet. Att öka utbyten i tillverkningen eller görarätt från början är att öka produktiviteten. Att t ex tänkaigenom hela tillverkningskedjan från ax till limpa och göraden energianvändningsminimal är att öka den totalaproduktiviteten i samhället. Produktivitetsökningar beror ide flesta fall på att vi utför arbeten på ett resurssnålare sätt.Produktivitetsökningar får inte leda till ökad miljöstörningoch förslitning av människor. Produktivitetsökningarfrämjas av en fungerande konkurrens på lika villkor, somförutsätter väl fungerande marknader.Normalt talar man bara om ökadproduktionseffektivitet. Det räcker inte i dagens läge. Vimåste också arbeta för ökad produktivitet ienergianvändning och av förnybara resurser. I enhuvudkalkyl i nationalbudgeten förutses en ökning frånunder produktivitetsökning 1990--1991 till i genomsnitt1,1992--1995. I en mer optimistisk kalkyl anges densenare siffran till 2,dvs i närheten av vad som gälldemellan 1979 och 1987. Förutsägelserna om en ökadproduktivitet baseras bl a på vidtagna och planeradeåtgärder för avreglering och ökad konkurrens och påsatsningar i forskning och utbildning och i infrastruktur.Produktiviteten kommer att öka när företagensvinstsituation försämras i en lågkonjunktur.Ett huvudmål i såväl kompletteringspropositionen somm-fp-förslaget är en kraftig konventionellproduktivitetsökning i samhället. Avsikten är att den skallleda till ökad varutillverkning och ökad materiellförbrukning. Någon diskussion av vad produktivitetsökningär förs inte. Inte heller görs därför någon distinktion mellanekologiskt acceptabel och icke acceptabelproduktivitetsökning.Med en medveten resursbevarande politik kommer detatt bli möjligt att effektivisera resursanvändningen och höjaproduktiviteten på ekologiskt godtagbara sätt. Det betyderatt också arbetsproduktiviteten i traditionella termerkommer att öka. Det kommer att ske i en takt som inteväsentligen avviker från den av regeringen förutsedda.Sänk lönearbetstiden -- rädda 50 000 jobbVårt alternativ att nyttiggöra en produktivitetsökning ärdå i stället en förkortad lönearbetstid. Mångaundersökningar visar att detta också är det sätt på vilket enmajoritet av svenska folket vill ta ut en standardökning. Eninriktning på en kortare lönearbetstid innebär också på siktminskade kostnader i form av stress, utslagning, sjukvård,mm. En arbetstidsförkortning bör i första hand avseveckoarbetstiden.En lönearbetstidsförkortning från 40 pervecka ligger väl inom ramen för produktivitetsökningen inäringslivet. Finansieringen kan då ske genom attlöntagarna tar ut den reallönehöjning, somproduktivitetsökningen medger i form av förkortadarbetstid i stället för genom höjd lön. Genom att i en förstaomgång sänka veckoarbetstiden i arbetstidslagen från 40 till38 timmar skapas en ny norm för vad som anses vara''lagstadgad arbetstid''. Det troliga är att denna nya normsnabbt kommer att etableras på arbetsmarknaden.Resultatet av en förbättrad produktivitet -- eneffektivare resursanvändning -- kan nyttiggöras på olikasätt. Det sätt som m-fp-s anvisar är ekonomisk tillväxt iform av en snabb produktionsökning framför allt för enökad privat konsumtion. anser att denna väg ärhelt oförenlig med målet att kraftigt minskanaturresursförbrukning och miljöpåverkan. Minskadlönearbetstid leder till minskad resursförbrukning.Arbetslösheten stiger nu kraftigt. Det gäller då att vidtarader av åtgärder, som gör det möjligt att de arbetslösa kanförkovra sig och kunna ta mera kvalificerade arbetenframöver. Regeringens olika förslag på detta område harhitintills varit bra.50 000 nya jobbEftersom allt talar för att i början av 1992kommer att ha en hög arbetslöshet, bör sänkningen avarbetstiden koncentreras till början av perioden medsänkning av veckoarbetstiden med vardera 1992och 1993. En sådan sänkning kan bidra till att mildraarbetslösheten. Ett räkneexempel visar, att om en tredjedelav en sådan arbetstidssänkning i timmar resulterar inyanställningar (eller att avskedanden kan undvikas) såmotsvarar detta en lägre arbetslöshet motsvarande ca 50 000 heltidsarbeten. Även den ökade satsningen påmiljöinriktade investeringar som har berörtskommer att bidra till ytterligare arbeten.Den försöksverksamhet, som har bedrivits i medsänkt lönarbetstid till inom vården medbibehållen lön, har slagit mycket väl ut och kraftigt minskatsjukfrånvaron och ökat kvaliteten i arbetet. Sådanförsöksverksamhet bör fortsätta i hela landet. Regeringenbör stimulera detta arbete. Det är en viktig kvinnofrågaeftersom merparten av dem som arbetar inom vård ochomsorg är kvinnor.Konkurrensen i måste bli bättreFungerande marknader förutsätter konkurrens på likavillkor. Inom många områden är konkurrensen mycketdålig. Så är det till exempel på livsmedelsområdet och närdet gäller byggvaror. Detta visas klart i utredningen''Konkurrenssverige'' SOU 1991:128.Det är uppenbart att prisstegringarna för delar avlivsmedelssortimentet stigit betydligt snabbare än för helalivsmedelsområdet. Det är främst de varor som faller inombondekooperationen och som har varit inomregleringssystemet som har stigit snabbast i pris.Bondekooperationen har i många fall praktiskmonopolställning i viktiga delar avlivsmedelsproduktionen. Den bristande konkurrensen harlett till en stark koncentration inom förädlingsindustrin tillett fåtal produktionsställen. Vi har därför kommit till ensituation som leder till ett omfattande och resursslösandetransportarbete, som strider mot våra grundläggande målatt minska resursslöseriet.Koncentrationen inom dagligvaruhandeln är mycketstor. Tre företagsgrupper står för av försäljningen. Detfinns säkert få länder där man skulle acceptera sådankoncentration över människors vardag som i Sverige.Byggvarubranschen är ett område som kännetecknas avstela konkurrensförhållanden och prisstegringar långtutöver producentprisindex (PPI)Sammanfattningsvis kan vi konstatera att viktiga delarav svenskars vardagsliv styrs av ett fåtal stora ägargruppermed bristande konkurrens. Det driver kostnaderna förmedborgarna i höjden och inom näringarna finns småincitament till att ordna tillverkningsförhållandena ochdistributionen på ett resurssnålt sätt.Det finns all anledning att regeringen kommermed förslag, som kan förändra och förbättrakonkurrensförhållandena i ovan nämnda och i andrabranscher. God konkurrens ger ökad effektivitet, lägrepriser och minskar behovet av inflationsdrivandelönehöjningar. Ökad konkurrens ger mångfald och minskadstorskalighet och färre transporter.