ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T410 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett utbildningscentrum för tung trafik Kraven på alla vägtrafikanter blir allt större. De somalldeles extra känner av dessa krav är våra yrkeschaufförer.Det är ett stort ansvar att ha tunga fordon och vägar somarbetsplats.Förutom att det nödvändiga trafikarbetet måste utförasmed allt större miljöansvar -- vilket är en mänsklighetensoch naturens överlevnadsfråga -- så skall trafiksäkerhetenfrämjas. Alltför många drabbas av allvarligatrafikskador.Vid transport av farligt gods, t.ex. kemikalier och olja,är det nödvändigt med specialkunskaper om hurtransporten skall genomföras på ett säkert sätt men ocksåom vilka åtgärder som skall vidtas vid inträffadolyckshändelse. Det kan handla om att varna andratrafikanter, kunna kalla på rätt sorts hjälp och ha godkännedom om den aktuella lastens egenskaper.För att som yrkeschaufför kunna svara upp emot alla deolika krav som ställs är det nödvändigt med utbildning.Körskickligheten är givetvis det grundläggande för attundvika olyckor men speciellt när det gäller transport avfarligt gods krävs ytterligare kunskaper. För att förmedla denödvändiga kunskaperna behövs utbildningsplatser.I Kumla kommun har funnits entrafikövningsplats, den s.k. Ytongbanan, som efterhand harkompletterats så att utbildning kan ske där för den tungatrafikens behov. Personell kompetens har byggts upp ochlämpliga markområden finns för utvidgning avanläggningen.Kumla kommun och läns trafiksäkerhetsförbundhar tillsammans projekterat en utbyggnad av Ytongbanan.Med hänsyn till vikten av att en komplett anläggning förutbildning av yrkeschaufförer kommer till stånd ochmed hänsyn till det lämpliga läget i landet anser vi att statligtstöd bör ges till genomförandet av planerna. Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd till uppbyggnadenav ett utbildningscentrum för den tunga trafikens behov vidYtongbanan i Kumla.
mot · GE02T411 · 1991-01-25 00:00:00 — Körkortsindragning på grund av hastighetsöverträdelse gavs polisen möjlighet att vidhastighetsöverträdelser omhänderta körkort.Sedan de skärpta bestämmelserna infördes har ett stortantal körkort dragits in. Ofta med personliga tragedier somkonsekvens. Särskilt hårt drabbas just de yrkesgrupper somär beroende av bil och körkort. Redan efter några månaderhade åkeribranschen problem med att ''landsatta''lastbilschaufförer, säljare och representanter inte kunde gesig ut på vägarna för att besöka kunder. Förhandlingar ilandets tingsrätter var tvungna att ställas in då advokaterhade fått problem med att inställa sig.Körkortsindragningen upplevs som den allvarliga ochhårda delen av straffet -- betydligt värre än de böter somsamtidigt döms ut.Principen att körkortet dras in vidvägkanten hotar rättssäkerheten. Det innebär att dethårdaste straffet verkställs , oavsett om dendrabbade senare skulle frikännas i en rättegång. Dettastrider mot de mest grundläggande principerna i svenskrättspraxis -- att man är oskyldig tills man bevisats oskyldig.Naturligtvis kan man hävda att polisen är objektiv ochendast drar in körkort där innehavaren verkligen har körtför fort. Men det kommer alltid att finnas tveksamma fall.Idag har t.ex. personer åtalade för bl.a. våld ochekonomisk brottslighet större möjligheter att klara sigundan straff än en fortkörare.Samtidigt som polisen fick ökade befogenheter sänkteshastighetsbegränsningarna på vägar i storstadsområdena till90 km/tim av miljöskäl. Trots detta sker dagligenkörkortsindragningar enligt lagar som bygger påtrafiksäkerhetsfrågor och ej miljöfrågor (körtkortslagen 16§4 p. )Att nya sänkta hastighetsbegränsningar ej kännsmotiverade visar det stora antalet överträdelser. Det finnsidag ingen förståelse och acceptans för de nyamiljöhastigheterna.En farlig väg har valts för att uppnå en minskadtrafikintensitet. Polisens roll att i praktiken omedelbartåtala, döma, fastställa och verkställa straff leder tillrättsosäkerhet. Resultatet bland svenska medborgare blirpå sikt en oförståelse inte bara för körkortsingripanden utanför hela det svenska rättsväsendet.Polisens rätt till omedelbara körkortsindragningar måstedärför hävas till förmån för rättssäkerheten. Varje svenskhar rätt att bli betraktad som oskyldig tills han i en opartiskrättegång motbevisats och förklarats skyldig. Först då skallett straff utdömas.Det är av största vikt att körkortsindragningar kan skeendast av trafiksäkerhetsskäl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsning avkörkortsindragning.
mot · GE02T413 · 1991-01-25 00:00:00 — Allt fler fordon utrustas med telefoner för att underlättaarbetet och för att man lättare skall kunna nå personer medicke fast arbetsplats. Att kunna nå andra och själv nås underbilresa är praktiskt och rationellt. Stora tidsvinster kangöras genom att visst arbete kan utföras och informationutbytas t.ex. om en handikappad blir stående och behöverhjälp. Från trafiksäkerhetssynpunkt ligger det dock en farai att föraren under samtalets gång inte helt kan koncentrerasig på trafiken och framförandet av fordonet. Särskiltdistraherande måste det naturligtvis vara att slå numret.Trafiksäkerheten i samband med användning avbiltelefon måste uppmärksammas i högre grad än vad somsker . Särskilt under körning inom tätort tordetelefonerandet vara en säkerhetsrisk. Samtal under körningi intensiv tätortstrafik borde inte förekomma.Högtalartelefon som frigör händerna för ratt och växel ärett från trafiksäkerhetssynpunkt bättre alternativ. Tyvärr ärde inte så vanliga.Det är inte tillräckligt att som i utskottets betänkande89/90:TU5 konstatera att TSV följer frågan. Innan dethänder någon större olycka bör TSV få i uppdrag attorganisera en informationskampanj om faran vidanvändning av mobiltelefon i tätortstrafik. Vidare bör varjeutredning om trafikolyckor ta upp frågan om föraren talat itelefon vid olyckstillfället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eventuell trafikfara vidanvändning av mobiltelefon i tätortstrafik.
mot · GE02T415 · 1991-01-25 00:00:00 — Fartgränserna i och EG Inom EG-området sker en omfattandeharmonisering av fartgränserna. Detta innebär i de olikaländerna omväxlande höjningar respektive sänkningar alltefter den standard en väg skall hålla för att ha visshastighetsbegränsning.Huvudsyftet till harmoniseringen är att en väg med visshastighetsbegränsning skall hålla en viss standard avseendesåväl väg som total trafikmiljö (korsningar, vägrenar,trafikseparering m.m.) oavsett i vilket manbefinner sig.Det förmodas leda till en inte oväsentligt ökadtrafiksäkerhet. De hastighetsbegränsningar, som föreslås,är i huvudsak 40--60--80--100. Införandet skerstegvis under ett antal år.En harmonisering i av gällandehastighetsgränser till de krav, som gäller i övrigaVästeuropa, är därför angelägen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om harmonisering av de svenskahastighetsbegränsningarna till vad som kommer att gällainom EG,2. att hos regeringen begär förslag till entidsplan för införandet av EG-anpassadehastighetsbegränsningar.
mot · GE02T416 · 1991-01-25 00:00:00 — Antalet dödsolyckor har under en rad år ökat, mentrenden verkar nu bruten. Ändå omkommer ca 900personer i trafiken. Mörker och dålig sikt är orsak till mångaav dödsolyckorna.I diskussionen om åtgärder för att minskatrafikolyckorna glömmer vi ofta de små åtgärderna.Reflexer på kläder är en liten deltalj, ofta bortglömd, menoerhört viktigt för att göra människorna synliga på dåligtbelysta och hårt trafikerade vägar.Inte sällan upplever fordonsförare att människorplötsligt dyker upp på vägen. , eller ettmirakel, hjälper människan att inte bli påkörd av fordon ihög fart.Det enklaste sättet att få människor att använda reflexerär om dessa finns på ytterkläderna redan när de lämnarfabriken. Speciellt viktigt är detta i fritids- och sportkläder.Genom att lagstifta om reflexanvändning kan manåstadkomma bra resultat för att undvika mångamörkerolyckor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att hos regeringen begära förslagtill lagstiftning om obligatorisk reflexanordning i fritids- ochsportkläder.
mot · GE02T418 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad motorstyrka på mopeder för handikappade Många handikappade behöver fordon. En del nöjer sigmed mopeder. Det finns sådana med tre hjul. Enda feletmed dem är att motorstyrkan är för svag i motlut.Det finns drastiska exempel på hur handikappade måstestiga av mopeden och skjuta den uppför backar. I ett fall --kanske flera? -- är innehavaren av en trehjulig moped iavsaknad av ena benet. För att ta sig upp för backen vid sitthem måste han kliva av mopeden och utföra den bragd detinnebär att med ett ben skjuta ett trehjuligt fordon uppfören backe.Det finns säkert lämpligare fordon på marknaden. Menmånga handikappade saknar körkort för fordonet ifråga.Mopeden är körkortsfri. Hur skulle det vara ommotorstyrkan för trehjuliga mopeder fick höjas tillförslagsvis det dubbla?Cylindervolymen kunde då bli cirka 90 kubik.Hastigheten kan kan begränsas till nuvarande maxfartgenom nedväxling.Invändningen från sakkunniga blir givetvis att det i såfall är fråga om en moped utan om lättmotorcykel eller annan fordonsbenämning.För de handikappade saknar benämningen betydelse.Vad de önskar är en prisbillig motorstarkare variant avmoped som ej kräver körkort.Det är vad jag föreslår . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i körkortslagen att en trehjulig moped förhandikappade får vara utrustad med 90 kubikcentimetersmotorvolym utan att körkort krävs.
mot · GE02T419 · 1991-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition uppgerkommunikationsministern att han senare avser återkommatill med förslag till förändringar när det gäller denstatliga fordonskontrollen.Riksrevisionsverket har nämligen i en rapport tillregeringen granskat den statliga fordonskontrollen.Revisionen berör bl.a. AB kontrolloch polisens och s.k. flygandekontroller. I rapporten föreslås åtgärder som, enligt verketsmening, bör leda till ett effektivare utnyttjande av desamlade resurserna inom trafiksäkerhetssektorn.Med anledning av rapporten och regeringensöverväganden har AB redan vidtagit endel åtgärder beträffande sin framtida verksamhet. Detgäller bl.a. en förskjutning i tiden av redan fattadeinvesterings- och etableringsbeslut. Detta har lett till storbesvikelse i berörda kommuner och på berörda orter.Etablering av en bilprovningsanläggning medför nämligenförutom förbättrad service för allmänheten ochsamhällsekonomiska besparingar också en dragningskraftför andra etableringar i orten och dess närhet. Det finnsanledning befara att de uppskjutna etableringsbesluten inteär av enbart tillfällig karaktär.För att motverka de negativa effekterna av uteblivnaetableringar bör andra och okonventionella lösningarsökas. De bör också ha karaktären att de medverkar till atthöja effektiviteten i fordonskontrollen. En sådan lösning --som kommunikationsministern redan snuddat vid för s.k.efterkontroller -- är att låta befintliga privata bilverkstäderombesörja kontrollen. På så sätt förbilligas investeringar isåväl lokaler som verktyg och maskiner, somservicegraden mot bilisterna förbättras ochsamhällsekonomiska besparingar uppnås. Kontrollen måsteäven fortsättningsvis ske efter myndighetens instruktioneroch överinseende. Den lokala verkstaden bör erhållaauktorisation att utföra besiktningen. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta försöksverksamhetinom den statliga fordonskontrollen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förläggaförsöksverksamheten i första hand till de orter som liggernärmast i tur för nyetableringar enligt AB SvenskBilprovnings prioritering.
mot · GE02T420 · 1991-01-25 00:00:00 — Den årliga kontrollbesiktningen av motorfordon hartillkommit för att öka trafiksäkerheten på våra vägar. Dettaled i trafiksäkerhetsarbetet är säkert både accepterat ochuppskattat av de allra flesta bilägare. Men det finnsmöjligheter att förenkla rutinerna utan att säkerheteneftersätts.Under senare tid har kostnaderna stigit kraftigt förbiltrafikanterna. Därför bör eftersträvas att hålla nere fastakostnader så långt som möjligt. Kostnader förbilbesiktningen räknas här som en sådan fast kostnad.De allra flesta kontrollbesiktningar resulterar iåtminstone någon anmärkning. En 1:a ibesiktningsprotokollet uppmanar till förbättringsåtgärdutan efterkontroll, medan en 2:a alltid kräver ombesiktninginom . Ombesiktning betyder ytterligare kostnad iform av ny avgift och transport, förutom att man måste taledigt från arbetet för att inställa sig vid bilprovningen.Svensk är ett monopolföretag. Endastdetta har rätt att utföra kontrollen och bedöma omverkstädernas åtgärder kan godkännas, trots attverkstäderna har en minst lika stor fackmannakompetenssom . I praktiken är troligen verkstädernaöverlägsna vad gäller att bedöma omåtgärden är tillfyllest ur trafiksäkerhetssynpunkt eller ej.Men verkstädernas kompetens ställs åt sidan för attBilprovningen skall ges denna suveränitet.Det är rimligt att bryta den monopolställningen ochöverlåta rätt till verkstäderna att stämplabesiktningsprotokoll som tillsammans med faktura ochkvitto utgör bevis på att anmärkningen är åtgärdad. Detmåste vara en betydande rationalisering både för bilägarnaoch för samhället. De långa väntetiderna vidBilprovningen kan kortas betydligt om ombesiktningarnaförsvinner därifrån.En sådan stämplingsrätt måste ges efter kriterier sominte innebär en utslagning av mindre verkstäder. Alltså fåricke endast märkesverkstäder och övriga auktoriseradeverkstäder komma ifråga, utan bemyndigandet att stämplabesiktningsprotokoll bör ges till alla verkstäder som kanuppvisa vissa minimikrav på godkänd utrustning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överlåta till bilverkstäder attgodkänna åtgärdad anmärkning och därmed avskaffaombesiktning hos .
mot · GE02T421 · 1991-01-25 00:00:00 — Besiktningsintervallen för bilar med kort körsträcka Det finns stor variation i den svenska bilparkensutnyttjande. De flesta bilägare kör minst 1 och många kör avsevärt mycket mer. Mensärskilt äldre människor använder sin bil endast vid enstakatillfällen och då oftast till korta sträckor på hemorten. Föralla kategorier gäller samma regler om årlig besiktning vidSvensk Bilprovning.För många äldre bilägare känns den återkommandebilbesiktningen onödig -- anmärkningarna är oftast ringaeller inga. Slitaget på bilen är litet och äldre pensionärer är iregel personer som vårdar sina bilar mycket noggrant. Dockupplevs besiktningskostnaden som kännbar.Från trafiksäkerhetssynpunkt måste det vara storskillnad på angelägenhetsgraden av kontrollbesiktning omen bil gått 5 000--sedan föregående besiktning eller om den gått400--. Det borde genom en enkel rutin vara möjligtatt ''sålla ut'' de nästan stillastående bilarna och låta dem fåett längre intervall mellan kontrollerna.Försäkringsbolagen använder sig av flera olikakörklasser. skulle kunna ha två. Enkörsträcka under exempelvis skulle automatisktkunna ges dispens . En uppgift ommätarställningen i besiktningsprotokollet, för dem som såbegär, vore ett enkelt sätt att rationalisera både förBilprovningen och den enskilde bilägaren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om längre intervall mellankontrollbesiktningarna för bilar med extremt kortkörsträcka.
mot · GE02T423 · 1991-01-25 00:00:00 — Bidrag till eftermontering av katalysatorer Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo774 hemställsatt beslutar att höja bidraget till . förde bilar som kan få bidrag enligt SFS 1989:422.
mot · GE02T427 · 1991-01-25 00:00:00 — Trafiksäkerheten är något som alla människor kanpåverka. Många människor har trots detta inteuppmärksammat möjligheten att själv förbättra denpersonliga säkerheten som satts på undantag.Bilar, motorcyklar och cyklar skall enligt lagstiftningenha ljus och reflexer i mörker. Den oskyddade gåendebehöver däremot ej bära några hjälpmedel. Resultatet ärmycket nedslående. Över 100 oskyddade gående dödasvarje år i . Många av dessa tragiska olycksfall skerdärför att den oskyddade trafikanten ej upptäcks avbilföraren.Sverige har under framstått somett föregångsland på trafiksäkerhetsområdet. Under desenaste åren har dock de trafiksäkerhetsmålen inteuppnåtts. Stora satsningar på forskning inom området iandra länder har bidragit till goda kunskaper ochmöjligheter att tillämpa dem för att uppnå positiva resultatnär det gäller skadade och dödade oskyddadegångtrafikanter.Under mer än 30 år har information och upplysningprövats som ett medel att öka användningen av personligutrustning i form av reflexer eller ficklampa under vandring,rullskidåkning, etc. på allmän väg. Resultatet har varitnedslående. Alltför många reflexbrickor ligger kvar ibyrålådan. Vårt grannland har enreflexanvändning bland fotgängare på . I Finlandföreskrivs bärande av sådan utrustning i lagen.Under december månad 1990 utkom svensk standardSIS 882510 för personreflexer med kravspecifikation ochdessutom en provningsnorm SIS 882511 för personreflexer.Kunskaper om skyddsmöjligheter finns.För att spara liv och minska antalet olyckor i ärdet viktigt att rullskidåkare och fotgängartrafikanter tar påreflexen vid vistelse på allmän väg i mörker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag på huranvändningen av reflexer och annan personligskyddsutrustning för rullskidåkare, m.fl. vid vistelse påallmän väg i mörker kan öka.
mot · GE02T428 · 1991-01-25 00:00:00 — Viltstängsel längs våra högtrafikerade vägar bidrar i höggrad till en bättre trafiksäkerhet. Viltstammarna i Sverigeav framför allt älg och rådjur har ökat starkt de senaste årenoch de utgör utan tvekan en stor olycksrisk i trafiken.Därför är det bra med satsningar på viltstängsel.Dessa stängsel är effektiva och det absolut mest effektivaskyddet mot viltkollisioner.Emellertid utgör de också ibland ett oönskat ochoöverstigligt hinder för människor. Vår allemansrätt medförett mycket stort s.k. rörligt friluftsliv. En naturvandrare somkommer fram till en väg med viltstängsel har ingenmöjlighet att ta sig upp på vägen. För att lösa detta problemordnas här och var med s.k. stättor eller andraövergångsmöjligheter. Men avståndet mellan dessa platserär stort och vandraren vet oftast inte var den närmastestättan finns.Samma problem kan uppstå för en vägtrafikant sombehöver lämna vägen till fots för att t.ex. skaffa hjälp.Skyltning på viltstaketen med upplysning om i vilkenriktning och på vilket avstånd närmaste övergång finnsskulle lösa detta problem. bör få i uppdrag attutreda möjligheter och kostnader för sådan skyltning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt hos regeringen begär att får iuppdrag att utreda möjligheten att informera allmänhetenvia skyltar på viltstängsel.
mot · GE02T429 · 1991-01-25 00:00:00 — Spårbilssystem som medel att underlätta trafiksituationen och förbättra miljön i våra större städer Mycket stora satsningar planeras för att förbättratrafikmiljön i våra tre storstäder, med bl.a. kringfartslederoch en utbyggd kollektivtrafik.En omfattande biltrafik i tätorternas kärnor kan, trotsavancerad avgasrening, ge upphov till miljöproblem ochförorsaka trängsel. Kringfartsleder kan avlastastadskärnorna och ge god miljöeffekt.Busstrafiken går mot ökad miljövänlighet med svavelfriadieselbränslen med låg aromathalt, moderndieselmotorteknik och katalysator. Det är möjligt attminska bussarnas kväveoxidutsläpp ochpartikelutsläppen . Etanoldrift kan geytterligare förbättringar.Trots dessa möjligheter kommer miljöeffekter ändå attuppstå. Runt om i världen utvecklas olika system för attförbättra dagens kollektivtrafiksystem.En intressant utveckling kan skönjas i spårtaxisystemmed förarlösa, eldrivna småvagnar, som utnyttjar upphöjdabanor.Man kan genom att bygga upp linjerna som ettspindelnät, komplettera befintliga linjer mot centrum ochkonkurrera med bilen. Trängseln i de centrala delarna avstaden minskar.I stället för biljett användes magnetkort, som gerunderlag för debitering. Trafikanterna bestämmer färdmåloch spårtaxin går direkt till detta mål.Transportforskningsberedningen har satsat drygt100.000 kronor på en förstudie av ett svenskutvecklatspårtaxiprojekt ''Skycab''.Om denna förstudie är positiv borde det vara tid attpröva systemet i en referensbana. Kostnaden för en sådanberäknas till . Då lösningar av denna typpå ett avgörande sätt kan påverkauppbyggnaden av infrastrukturen i våra större städer voredet rimligt att staten, någon kommun och näringslivetsatsade en del av de medel som är avsedda för att förbättrainfrastrukturen, på en sådan utprovning.Regeringen bör ta initiativ till detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utprovning av ettspårtaxisystem.
mot · GE02T430 · 1991-01-25 00:00:00 — Med anledning av vad som anförs i regeringensproposition /91:100, bilaga 8, avsnitt 5.4. Den statligafordonskontrollen, vill jag peka på följande:AB har alltsedan sin start 1965åtnjutit ett stort förtroende för de fordonskontroller manutfört.Verksamheten har varit till gagn för trafiksäkerheten ochsamtidigt gett fordonsägarna en god kännedom om sittfordons skick.En stor teknisk kompetens inom trafiksäkerhetsområdetrörande fordons säkerhet har byggts upp inomAB Svensk Bilprovning.Föredragande har i propositionen föreslagitförändringar i inställelseperioderna för olika fordon. Vidareatt efterkontrollers utförande av AB Svensk Bilprovningäven skall få intygat av bilverkstäder att anmärkningar äråtgärdade och därigenom får fordonet godkänt för fortsatttrafik.Det utrymme som bör finnas i AB Svensk Bilprovningsverksamhet efter en förändring av besiktningsskyldighetenkan tillvaratas för att ytterligare stärka trafiksäkerheten.Jag vill ta upp två områden för ett sådantförstärkningsarbete av trafiksäkerhet och god arbetsmiljö.Besiktning av begagnade bilar är ett område. Frågan harvarit aktuell att begagnade bilar skall ha varit besiktigadeinom innan försäljningstillfället. En sådan åtgärdborde stärka fordonens trafiksäkerhet ytterligare samtidigtsom köpare av begagnade fordon skulle få en opartiskbedömning av ett tilltänkt köpobjekt.Det andra området berör i stor utsträckningarbetsmiljön och säkerheten på arbetsplatsen.Inom olika verksamheter används truckar förlastningsarbeten och lagerverksamhet. Truckar är inteföremål för besiktning på det sätt som gäller för övrigafordon. En besiktningsplikt för truckar skulle kunnaundanröja onödiga olyckor inom dennatransportverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att begagnade fordon skall havarit besiktigade innan försäljningstillfället,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att truckar blir föremål förbesiktning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att AB somriksprovplats tillförs dessa båda arbetsuppgifter.