ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So262 · 1991-01-25 00:00:00 — Åldersgränsen för alkoholinköp vid Systembolaget Den svenska alkoholpolitiken bör präglas av upplysning,attitydbildning och baseras på enskilda människorsansvarstagande och inte på regleringar, detaljförbud ochförmyndarmentalitet.Onödiga förbud och detaljregleringar motverkar sittsyfte och undergräver respekten för de välmotiveraderestriktioner som måste finnas.När det gäller åldersgränsen för inköp av alkohol är detinte rimligt att åldern skall vara när myndighetsålderni är 18 år.En person som är får:rösta vid allmänna valväljas in i riksdag, landsting eller kommunfullmäktigeuttas till värnpliktstjänsgöringgifta sig (dock ej köpachampagne till bröllopet)ta körkort för bil ochmotorcykelta motorflygcertifikat m.m.Men inte köpa alkohol vid Systembolaget.Lagstiftningen inom detta område behöver ändras. Vid18 år, myndighetsåldern, skall man självfallet kunna handlavid Systembolaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att åldersgränsen för inköp avalkoholvaror sänks från nuvarande till .
mot · GE02So263 · 1991-01-25 00:00:00 — Det finns misstankar om att 100 000 barn kan ''berövas''sin barndom för att de växer upp i missbrukarhem. Vi vetatt det dolda missbruket är omfattande, men hur vanligt detär att 10-åringar får ta ansvar för och vårda missbrukandeföräldrar vet vi inte. Vi vet inte heller hur vanligt det är attbarn lever i ständig ångest och skräck för vad som ska händanästa gång föräldern/föräldrarna är berusade, och vadkonsekvenserna blir av en sådan barndom.Barnens mycket utsatta situation i missbrukarhem är ettproblem som hitills inte uppmärksammats tillräckligt.Kanske är det så att vi måste göra stora förändringar i våralkoholpolitik. och riksdagensmål om en 25-procentig konsumtionsminskning till år 2000drar åt ett håll. EG-anpassningen ser ut att dra åt ett annat.Hur hjälper vi då bäst missbrukarbarnen?Mycket kompetenta forskargrupper inom barnmedicin,barnpsykiatri, socialmedicin och sociologi har utarbetatprojektplaner för genomförandet av en kartläggning. Denkan genomföras och behöver inte medföranågra större kostnader.Med all sannolikhet döljer sig här en verklighet som närden väl är känd inte kommer att lämna någon oberörd.Kartläggningen kan i sin tur ge underlag till nyaalkoholpolitiska beslut och till att behandlingsinriktadeåtgärder kan sättas in. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kartläggning avmissbrukarbarnens situation.
mot · GE02So264 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att ensärskild proposition senare i vår kommer att föreläggasriksdagen om alkolholpolitiken.Den alkohollagstiftning som gäller är snart femton årgammal och behöver anpassas till den verklighet som nuråder. Att skall ha ambitionen att begränsaalkoholkonsumtionen torde flertalet vara överens om. Mende metoder som vi har med mycket omfattanderegleringar och därav följande stor byråkrati kan inte vararätt väg att hantera dessa frågor.Om det fortfarande skall krävas tillstånd förölförsäljning och servering av alkoholhaltiga drycker bördetta beslutas av kommunerna. Huvudfrågan måste varaförsäljning/servering av alkohol eller ej och till vilkenpublik. Frågor om lokalers utformning, personalensutbildning, ägarens vandel, ekonomiska förutsättningarm.m. bör avföras som instrument i alkohollagstiftningen.Lokalfrågan bör t.ex. prövas utifrån hälsovårds- ochbrandsynpunkter och inte utifrån ett alkoholpolitisktperspektiv. Den ekonomiska bärigheten eller eventuellaskatteskulder för verksamheten bör prövas i sittsammanhang och inte som en grund för alkoholtillståndeller ej.En sådan renodling av prövningen skulle underlättahanteringen av tillstånden och klargöra det alkoholpolitiskasyftet bättre.En lagstiftning som är enkel och inriktad på att ungamänniskor inte skall serveras alkohol bör således vara enutgångspunkt. Om detta kombineras med enkla möjligheterför kommunerna att i samverkan med polisen dra intillstånd skulle lagstiftningen fungera väsentligt bättre . skulle allmänhetens förståelse för lagen öka.I pressen kunde man inför julen läsa om följandeexempel på alkoholpolitisk byråkrati och förmyndarskap.Pensionärerna på servicehemmet iTrollhättan vill kunna ta en sup till julmaten -- på egenbekostnad. Personalen på och densociala distriktsnämnden har tillstyrkt. Storebrorsrepresentanter -- i detta fall socialchefen ochbyrådirektör på i --har dock inte för avsikt att tillåta servering av starkadrycker, berättar . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av en nyalkohollagstiftning.
mot · GE02So265 · 1991-01-25 00:00:00 — I diskussionen om äldreomsorgens resurser ochorganisation har situationen för äldre invandrare fått enalltför undanskymd plats. De blir allt fler och derasomsorgsbehov kompliceras ofta av att deras svenskaspråkkunskaper är bristfälliga eller bortglömda. Det är välkänt att när minnet sviker är det sist inlärdadet som snabbast försvinner. När det gäller språket glömssvenskan medan barndomens språk håller sig levande.Detta orsakar svårigheter när det gäller att nå kontakt medomgivningen och bidrar till isolering.Situationen skulle avsevärt förbättras om deomsorgsbehövande kunde betjänas av tvåspråkig personalsom behärskar deras modersmål. Detta gäller såväl inomhemtjänsten som i särskilda boendeformer såsomgruppboende, serviceboende, ålderdomshem och sjukhem.Ansvaret för att äldre invandrares speciellaomsorgsbehov blir tillgodosedda åvilar kommunerna.Hittills har detta ansvar emellertid beaktats i alltför ringaomfattning. Framför allt är det den uppsökandeverksamheten som brister. Äldre invandrare känner oftainte till vilken service de är berättigade till enligtsocialtjänstlagen.Det är också viktigt att äldre invandrares speciella behovuppmärksammas i såväl grundutbildning somvidareutbildning för personal inom äldreomsorgen. Det ärockså viktigt att behoven uppmärksammas i de allmännaråd som ges ut av och i kommunernasäldreomsorgsplaner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om äldre invandrares speciellaomsorgsbehov.
mot · GE02So267 · 1991-01-25 00:00:00 — En diskussion pågår om det kommer att vara möjligt förSverige att bibehålla sin alkoholpolitik när ett närmande nusker till EG.Enligt vår uppfattning får det inte uppstå någrafrågetecken kring ståndpunkt i alkoholpolitiken --inför de EES-förhandlingar som pågår. Det är främst inomföljande områden vår linje måste upprätthållas:''Högprislinjen'', dvs. att skatter påläggs i syfte att hållanere totalkonsumtionen av alkohol.Systembolaget ochVin & Spritcentralen måste även kunna verkasom en viktig del i alkoholpolitiken.Gränshandeln skallfortsättningsvis regleras så att det inte blir fri införsel avalkohol vid utlandsresor.Hälsoaspekten, dvs. att driva ensocial alkoholpolitik som tar sikte på den enskildes hälsa.Det är viktigt att kan tillföra Europasamarbetetdet positiva i den svenska välfärdsmodellen. Och ett brainslag i socialpolitiken -- i jämförelse med omvärlden -- ärvår sociala dimension i alkoholpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EG och alkoholpolitiken.
mot · GE02So268 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt budgetproposition 1990/91:100, bil.7, anvisas till Dövas Riksförbunds (SDR)teckenspråksavdelning , en höjning av bidraget med . mot ansökt höjning med . för /92.Sedan 1985/86 har SDRs teckenspråksavdelning fåttstatligt bidrag för verksamheten med teckenspråket.Vid sidan om information om teckenspråket ochtvåspråkigheten, rådgivning och medverkan vid kurser, harSDRs teckenspråksavdelning under alla år framställtteckenspråsmaterial som behövs för olika typer avteckenspråkskurser. bedrivs dessa kurser vid fyrafolkhögskolor, ett antal vuxengymnasier, AMU ,AMU/och ca 1 415 studiecirklar i landet för föräldrar till döva barn,släktingar, studerande och olika yrkesgrupper.För dessa kurser har SDRs teckenspråksavdelningarbetat fram undervisningsmaterial i form av videoprogramoch skrivit material. Eftersom teckenspråket är ett visuelltspråk och saknar skrift är videoprogram i undervisningendet bästa sättet. Tyvärr är materialförrådet mycketbegränsat om man jämför med det material som finns förkurser i andra språk. Begränsade ekonomiska resurser ochden lilla personalstyrkan (tre personer) gör det svårare attmöta efterfrågan på nytt material. Resurser för detta måstetillföras verksamheten och fanns beräknat ianslagsframställningen.Sedan flera år tillbaka har deltagare i allateckenspråkskurser krävt att ett teckenlexikon arbetasfram. Ett teckenlexikon är ett mycket aktuellt behovoch ingick i anslagsframställningen.SDRs teckenspråksavdelning har tidigare erhållit medelav Allmänna Arvsfonden för arbete med framställning avett teckenlexikon. kunde ett tvåårigtprojektarbete med erhållet bidrag starta. Vid projekttidensslut utkommer en första del som provexemplar. Detta skallsändas till personer som arbetar med teckenspråkskurserför synpunkter. Därefter var det tänkt att fortsätta arbetamed att tillföra alla tecken som finns till lexikonet. För dettaarbete behövs medel framöver. Arbetet medteckenlexikonet måste därför permanentas. Efter den 30juni 1991 måste annars pågående projektarbete avbrytas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av ytterligare medel förframställning av teckenspråksmaterial och framtagning avett teckenlexikon.
mot · GE02So269 · 1991-01-25 00:00:00 — Kostnader för bosättning är ofta mycket betungande förett nybildat hushåll, ett faktum som de flesta av oss harpraktisk erfarenhet av. För de allra flesta är detta en utgiftsom drabbar oss vid endast ett tillfälle i livet. Det finns dockett antal människor som tvingas, av skilda skäl, mer än engång bygga upp ett hem med allt vad det innebär.För de flesta är bosättningskostnader något man fårspara till, eller ta på avbetalning. harflyktingar som beviljats arbets- och uppehållstillståndkunnat få dessa kostnader täckta genom socialtjänsten.Genom regeländringar kommer numera för denna grupputrustningskostnader att finansieras genom lån.Det finns dock fortfarande grupper som inte bara vid ettutan ibland genom socialtjänstensmedverkan kan få utrustningsbidrag. Inte sällan har manaktivt eller passivt själv medverkat till att det tidigarehemmet gått förlorat. Det vore en fördel, framförallt idebatten kring tillämpningen av socialtjänstlagensbiståndsparagraf, om lika regler gällde vid likartadeförutsättningar. Med det som utgångspunkt borde manpröva om en anpassning kan ske så att utrustningsbidragmed återbetalningsskyldighet kan gälla för andra gruppersom prövas enligt socialtjänstlagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återbetalningsskyldighet avutrustningsbidrag.
mot · GE02So270 · 1991-01-25 00:00:00 — Medlen från allmänna arvsfonden Enligt lag skall arv efter en person som inte efterlämnarnågon arvinge tillfalla allmänna arvsfonden. Arvsfondenförvaltas av kammarkollegiet och beslut om utdelning urfonden fattas av regeringen efter förslag avsocialdepartementet.Varje år tillförs arvsfonden stora belopp från dödsbondär arvsberättigade saknas. Fondens bokförda värde varden ca 558 milj. kr. Under förra budgetåret,1989/90, fanns det ca . att dela ut. Enligtregeringens skrivelse delades 135 milj. kr. ut budgetåret1988/89. Ny skrivelse från regeringen är aviserad till den 15mars.De utdelade medlen går till föreningar ochorganisationer. I de fall medel går till kommuner ochlandsting rör det sig om verksamhet som innebär förnyelseoch utveckling.Jag anser att ändamålet med verksamheten är bra.Däremot bör en ordning där medlen stannar i den kommundär de tillkommit vara att föredra.Medlen bör även i fortsättningen utdelas till ungdoms-och föreningsverksamhet, men tillkomma föreningar i denkommun där den avlidne var mantalsskriven vid frånfället.Enligt min mening bör företrädare för kommunen bästkänna till behovet hos dem som söker bidragen.I enlighet med detta synsätt bör det vara lämpligt att medsamma inriktning som överföra både förvaltning ochfördelning av medlen i sin helhet till den kommunala nivån. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler för allmännaarvsfonden.
mot · GE02So273 · 1991-01-25 00:00:00 — Andelen äldre i befolkningen har ökat starkt undersenare hälften av detta århundrade. Prognoserna för denärmast kommande decennierna pekar på att de allraäldsta, 80år och äldre, kommer att öka dramatiskt. Gruppen över80år kommer att utgöra över 400 000 personer. Detta är en ökning jämfört med antalet 1987.Gruppen åldershörselskadade kommer därmed ocksåatt öka betydligt fram till sekelskiftet.Den vanligaste hörselskadan är av åldersbetingad artsom ofta debuterar . Även en del skadorsom orsakats av buller debuterar i den åldern.Hörselskadan kommer ofta smygande med stor risk attden hörselskadade drar sig undan den socialagemenskapen, vilket kan få till följd att andrasjukdomstillstånd utvecklas på grund av isolering ochinaktivering som i sin tur kräver stödinsatser från samhälletssida.När det gäller gruppen åldershörselskadade finns i dagingen beredskap när det gäller att uppmärksammahörselskador på ett tidigt stadium. Det är därför angelägetatt genom en obligatorisk hörselkontroll diagnostiserahörselnedsättningen för att uppmärksamma denhörselskadade på de risker som finns för bland annatisolering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av obligatoriskhörselkontroll .
mot · GE02So274 · 1991-01-25 00:00:00 — Rökvanor bland yngre kvinnor Bland kvinnor är det åldersgruppen 16--som harhögst antal dagligrökare, . Andelen sjunker ju äldre deblir. I åldersgruppen 55--röker av kvinnornadagligen. I den yngre åldersgruppen är dagligrökningvanligare bland låg- än bland högutbildade kvinnor (hämtatfrån NTS-undersökningen 1988 om tobaksvanor i ).I en undersökning som gjorts av ,miljömedicinska enheten i , bland gravida kvinnor1982--86 (undersökningen omfattade 2 432 kvinnor) visadedet sig att i genomsnitt var rökare. (I liggergenomsnittet på rökare på .) Bland ensamstående var60 % rökare, sammanboende med barnets far rökare.Geografiskt visade undersökningen att i , vilketär ett problemområde, var av de tillfrågade kvinnornarökare, men i , ett socialt sett bra område, rökteendast av de tillfrågade. Även bifogad tabell visar attrökning bland yngre kvinnor i socialt dålig miljö ärvanligare. (Se bilaga -- faktablad om rökvanor i . )För att förebygga denna utveckling anser jag att manskall utbilda vissa nyckelpersoner t.ex. personal på vårabarnavårdscentraler, , preventivmedelsrådgivningm.m. så att man informerar kvinnorna om tobakensskadliga verkningar, inte minst när de väntar barn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rökvanor bland yngre kvinnor.
mot · GE02So275 · 1991-01-25 00:00:00 — Informationsdelegationen lade 1984 fram sittutredningsbetänkande om samordnadsamhällsinformation -- stat, landsting och kommun. Ibetänkandet underströks samhällsinformationens storabetydelse för myndigheterna och för medborgarna.Samhällsinformation definieras som summan av allainformationsåtgärder som syftar till att underlätta förmedborgarna att få del av rättigheter och förmåner och attuppfylla förpliktelser.Samhällsinformationens huvuduppgifter sades vara, attgöra medborgarna medvetna om rättigheter ochskyldigheter samt göra det möjligt för dem att hävda sinaintressen i den demokratiska processen.I utredningen framgår också att myndigheterna äransvariga för att handikappade får information ommyndigheternas service i stort, inte bara om den service somhandikappet nödvändiggör. Myndigheternasinformationsansvar sägs vara särskilt stort för grupper somsjälva har särskilda svårigheter att finna information. Såvittkänt har inte denna princip ifrågasatts. Tvärtom borde denbetraktas som en självklarhet.Verkligheten är dock en annan. Tyvärr gjorde inteutredningen någon inventering av synskades och andrahandikappades tillgång till samhällsinformation. Vi vet attsynskadade har tillgång bara till en bråkdel av all densamhällsinformation som produceras. Det skall varasjälvklart att synskadade har möjlighet att ta del av allsamhällsinformation. För att detta skall bli verklighetfordras en lag eller annan form av tvingande regel, varistadgas att varje myndighet och offentligt verk harskyldighet att producera information riktad tillallmänheten, så att också synskadade kan ta del av den.Genom SIPUs, ,försorg har s.k. rådrumsbeställningar på diversesamhällsinformation lagts hos punktskriftsproducentenSRF i . Intresset blandpunktskriftsläsarna för samhällsinformation i punktskrifthar visat sig vara mycket större än som beräknats. Det harresulterat i att medlen för beställningarna endast räcker tillframtagning av original i punktskrift avsamhällsinformation. Det innebär i praktiken att en mängdsamhällsinformation ligger lagrad i en dator i ,förberedd för att sändas ut men inte möjlig att sändas ut,eftersom det saknas medel för att bekosta mångfaldigandeoch utskick till synskadade. Samhällsinformationen ipunktskrift kan således inte användas av dem som behöverden. Ytterligare anslag behövs för detta ändamål.Dessa rådrumsbeställningar upphör sista juni 1991.Därefter upphör också verksamheten vid SRF Tal & PunktAB i om inte mer medel ställs till förfogande förändamålet. Dessa medel bör anslås till att varje myndighetoch offentligt verk åläggs skyldighet att producera sininformation riktad till allmänheten, både i tryckt skrift, ipunktskrift och på kassett. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad produktion avsamhällsinformation i punktskrift.
mot · GE02So276 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju821 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning och klaraansvarsförhållanden mellan myndigheter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om socialtjänstenssamordningsansvar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om socialtjänstlagen och skollagensutformning samt om behovet av en översyn avsekretesslagen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativa vårdformer tillsamhällsvård för problemfamiljer,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om s.k. behandlingsgrupper för barnoch ungdomar med särskilda behov av stödåtgärder,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om individuella vårdprogram förbrottsoffer,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd tillbarnjourverksamhet,8. att till Bidrag till organisationer, för höjtanslag till Föreningen i Samhället, , /92 anvisar . utöver vadregeringen anvisat, eller således ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors hjälpbehov samt omstöd till kvinnojourer,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbyggnad avjourfamiljsystemet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om narkomanvården,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabb klassificering av nyanarkotiska preparat,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en differentiering avungdomshemmen, utbyggnad av verksamheten vidungdomshemmen med öppenvård, vikten av utökning avhemmens nuvarande upptagningsområden och om statensövergripande ansvar för verksamheten.
mot · GE02So277 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr513 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot doping.
mot · GE02So278 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju822 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av att detallmänna ger stöd till kvinnojourerna.
mot · GE02So279 · 1991-01-25 00:00:00 — Organisationen för omhändertagande av unga lagöverträdare, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju823 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser mot alkohol- ochnarkotikamissbruk som ett led i kampen motungdomsbrottslighet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur organisationen föromhändertagande av unga skall vara utformad,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder, för att förhindraungdomsbrottslighet, som ej fordrar lagstiftning.
mot · GE02So281 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf627 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attalla som varit utsatta för tortyr skall erbjudas sakkunnigbehandling psykiskt och fysiskt på ett center för tortyroffer.
mot · GE02So282 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf297 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om serviceupphandlingsrätt i syfteatt skapa frihet för den enskilde att välja alternativhemtjänst.
mot · GE02So284 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju824 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska bidrag tillkvinnojourer.
mot · GE02So285 · 1991-01-25 00:00:00 — Socialvårdens omsorg om brottsoffer, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju825 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyndsamt förslag angåendeomsorgen om brottsoffer inom socialvård och sjukvård,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska bidrag tillkvinnojourerna.
mot · GE02So286 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju826 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fungerande vård förnarkotikamissbrukare.
mot · GE02So288 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf630 hemställsatt för /92 beslutar att undersocialdepartementet anslag H 3 anvisa ytterligare 3 milj.kr.utöver vad regeringen föreslagit till kvinnojourerna.
mot · GE02So289 · 1991-01-25 00:00:00 — RBU, ochUngdomar, har en nyinköpt fritidsanläggning vidÖstersjökusten, Mättinge. Där kan medlemmarna,föräldrar med svårt rörelsehindrade barn och ungdomar,mötas under sin fritid. Den behöver statsbidrag liknandedem de andra handikapporganisationerna fått under flera årinom ramen för anslag, G 7Kostnader för viss verksamhet för handikappade. Sådantbidrag har gått till t ex och . Ansökan tillsocialdepartementet om bidrag till har iårets budgetproposition inte tillstyrkts.Ansökan borde ha bifallits och 3,7 miljoner anvisats tillprojektet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt för /92 avsätter medel enligtvad i motionen anförts om statsbidrag till Mättingeprojektetpå 3,7 milj.kr.