mot · GE02Ub241 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehåll 1Inledning 2 2Annas skola 2 3Våra förslag 4 3.1Likvärdig utbildning 4 3.2Kunskaper och klara mål 4 3.3Skilj på omsorg och utbildning 4 3.4En skolförberedande förskola 5 3.5Tidigare skolstart 5 3.6Rätt att välja skola 5 3.7Bidragen följer eleven 6 3.8Skolor skall vara olika 6 3.9Åldersblandade klasser 6 3.10Skolbarnomsorg 6 3.11Läxor 7 3.12Betyg 7 3.13Mera frihet -- färre regler 7 3.14Valmöjligheter och ämnen på högstadiet 8 3.15Gymnasiet -- en inriktning mot framtiden 8 3.16Krav på förkunskaper 8 3.17Kunniga lärare 8 3.18Fristående utvärdering 9Hemställan 91 InledningSkolan skall utformas med utgångspunkt i elevernasolika behov. Skolans huvuduppgift är att ge alla elever godakunskaper och färdigheter. Möjligheterna att välja skolaoch påverka innehållet i utbildningen skall ökas. Det är enklar skillnad mellan utbildning och barnomsorg.2 skolaAnna fyllde . Det är höst och skallbörja skolan. Redan tidigt kom information om vilkaskolor som fanns att välja på och vad de olika skolornalägger särskild vikt vid. De olika skolorna hade då ocksåöppet hus där de visade vad de hade att erbjuda.Anna har gått i en skolförberedande förskola. Hon kanredan läsa litet och hon vill gärna lära sig att skriva flera ord.Hon tycker om siffror och har ett starkt intresse för naturen.Anna och hennes föräldrar väljer en skola där man ägnarmycket tid åt naturstudier. Några av kamrater väljerandra skolor. En vill komma till en skola som lägger extravikt vid språkundervisningen. En annan av kamraterhar konstnärlig läggning och väljer en skola där bild- ochdansgrupperna är mycket omtalade.Anledningen till att välja en viss skola varierar. Mångaväljer som för att just den skolan är särskilt bra pånågonting. Många vill gå i den skola som ligger närmast,men några föredrar skolor som ligger nära föräldrarnasarbetsplatser.När kommer till sin klass finns där redan äldrekamrater som går i tvåan eller trean. De kan rutinerna iklassen och blir ett stöd för både läraren och sina yngrekamrater. har besökt sin klass så honkänner ganska många.Första tiden prövar man sig fram. Arbetssättet liknar detAnna är van vid från förskolan. har lärarenen ganska klar bild av vad kan och vad hon behöverarbeta särskilt med. Tillsammans med föräldrarna görläraren upp en plan för hur skall arbeta under detnärmaste halvåret.Mycken tid ägnas läsning, skrivning och räkning. Manhar många utflykter i naturen. I skolan arbetar man vidaremed vad man funnit när man har varit ute tillsammans.För är det spännande att ha läxor redan frånbörjan, att ha en egen skolväska och att hemma visa uppvad hon lär sig.Eleverna arbetar i olika grupper allt efter förkunskaperoch mognad. Några lär sig att läsa väldigt fort och arbetarvidare med större och svårare böcker. Men en duktig''läsare'' behöver inte ha nått lika långt i räkning och arbetardärför tillsammans med andra kamrater i detta ämne.Huvudsaken är att kunskaperna och färdigheterna blirgoda och att ingen elev arbetar vidare utan att ha lärt sigbehärska grunderna i det föregående avsnittet. Arbetet fårta olika för olika elever. Målet är att ge alla så braförutsättningar som möjligt för att lära och utvecklas.Mycket som skolan förut svarade för sköts efter skoltid iföreningar eller på annat sätt. Det kan t.ex. vara trafiklekeller extra undervisning i musik.För alla skolor gäller en gemensam läroplan. Men hurman når målen får varje skola avgöra. I läroplanen betonasatt skolan skall ge alla elever bra kunskaper och färdigheter.Ett annat viktigt mål är att väcka intresset för fortsattastudier.Arbetet i lågstadiet följs upp med samtal mellanföräldrar, elever och lärare. Där kontrollerar man hur Annauppfyller sina mål. Nya mål sätts upp efter hand. Ingenlämnar lågstadiet utan att behärska grunderna.Föräldrar och lärare deltar i skolans styrelse. Man haransvar för planering och budget. I andra skolor som är heltprivata anställer styrelsen också lärare och rektor.Styrelsernas sammansättning varierar. I enföräldrakooperativ skola är föräldrarna i majoritet. I enskola som drivs av en grupp lärare har dessa också detavgörande inflytandet över skolan.Bidragen följer eleven till den skola eleven väljer ochingen behöver därför betala extra för att gå i en viss skola.Många väljer förstås populära skolor. Andra skolor visarsig vara mindre intressanta. Det blir en signal tillförändringar vid dessa. Det leder ofta till att just en sådanskola blir mycket bra. Bra skolor ger stimulans och blirförebilder för utveckling.När slutar lågstadiet får hon sitt första riktigabetyg. Betygen visar att klarat de krav som ställts pålågstadiet. I fortsättningen får betyg vid slutet avvarje termin. Även om inte når det högsta betygetfinns alltid möjlighet att bättra på resultatet.På mellanstadiet ökar kraven efter hand. Mycket läsesgemensamt, men man arbetar också med ämnen som valtsefter eget intresse. Klassen är fortfarande liten så att lärarenkan hjälpa alla, även om de arbetar med olika saker.Genom att skolan valt att göra klasserna små behövs inte såmycket extra hjälp.På högstadiet har klassen fortfarande mångagemensamma ämnen, men kamraterna växlar mer efter hurlångt man nått eller vilka kurser man valt. Kurserna följerden välkända ämnesindelningen. Det finns möjligheter attfördjupa sig i ett ämne eller att själv studera ett tema somspänner över flera ämnen. Redan från början finnsinformation om vad man skall kunna om man vill läsa vidareeller välja ett visst yrke.Lärarna kan göra undervisningen intressant genom attde har gedigna kunskaper i sina ämnen. Lärarna får, liksomsina kolleger på lägre stadier, tillfälle att ta en paus iskolarbetet och studera vidare vid , vilket geraktuella kunskaper och inspiration att utveckla arbetet iskolan.Inslagen av självstudier och eget ansvar ökar. Väljernågon fel finns möjligheten att ta om ett avsnitt som manmissat tidigare.Inför valet av gymnasielinje har alla fått en fast grundav kunskaper och färdigheter. Gymnasiet erbjuder ett antalvalmöjligheter: humanistisk, samhällsvetenskaplig,naturvetenskaplig eller teknisk inriktning. Där finns ocksåmöjligheter att välja yrkesutbildning, antingen i form av nyoch modern lärlingsutbildning, eller en med skolförlagdutbildning. I bägge fallen bedrivs en stor del av utbildningenpå arbetsplatser.Den grundregel som studievägledaren ger är att välja detsom är intressant och som man tror sig klara av. Det finnsklart angivet vad man skall kunna för att välja en viss linjepå gymnasiet. Vid valet skapas inga återvändsgränder.Om man ser tillbaka har skolan givit eleverna en bas avkunskaper, men också en nyfikenhet och vilja att lära mer.Anna känner sin förmåga och vet att kunskap föderframgång, men att det inte kan ske utan ganska mycketarbete.För att alla skolor skall kunna vara som måstestora förändringar vidtas. Många av dessa innebär enuppgörelse med det förlegade socialdemokratiskatankegods som alltför länge präglat skolans verklighet.3 Våra förslagVåra förslag syftar till att ge varje elev bästa möjligaförutsättningar att utvecklas maximalt efter sin förmåga.Målet är att ge varje elev goda kunskaper och färdigheteroch ett stöd för utveckling av personligheten.Socialdemokraterna vidhåller att skolan skall verka försocial utjämning och fortsätter att lägga förslag som syftartill att använda skolan för en förändring av samhället isocialistisk anda.Nedan redovisas kortfattat våra förslag till hur Sverigekan få en bra skola. De bildar tillsammans en helhet somModerata Samlingspartiet konsekvent driver som sittalternativ till den socialdemokratiska politiken.I separata motioner redovisas utförligt våra argumentrörande:Läxor i grundskolanBetyg för bättrekunskaper och en bättre skolaÖkad kvalitet genomämnesstudier och valfrihetEn gymnasieskola förframtidenLäraren skall vara bäst i klassenUtbildningens och forskningens frihet 3.1 Likvärdig utbildningBegreppet likvärdig utbildning förekommer flitigt idebatten om skolan. Detta utan att begreppet preciseras.Likvärdig kan avse ''likadan'' eller ''samma möjligheter''.Det talas ofta om likvärdig undervisning när man i självaverket avser en undervisning med samma innehåll, dvs. ''lika åt alla'' eller rent av ''likriktning''.Vi anser att begreppet likvärdig i detta sammanhangskall avse individens möjlighet till optimal utveckling. Enlikvärdig undervisning skall således syfta till att gällaskolans skyldighet att så långt som möjligt medverka till attvarje elev utvecklas optimalt.3.2 Kunskaper och klara målModerata Samlingspartiet anser att det av läroplanenskall framgå att skolans huvuduppgift -- överordnad andrauppgifter -- skall vara att ge alla elever goda kunskaper ochfärdigheter.Vi anser att målen för skolan behöver en ny preciseringoch att läroplanen måste göras tydlig för att skolans uppgiftskall bli möjlig att genomföra. skall besluta ommålen och om hur resultaten skall följas upp. Sedan får manpå skolorna välja hur man vill arbeta för att nå deeftersträvade resultaten.3.3 Skilj på omsorg och utbildningI budgetpropositionen anger skolministern sin avsikt attutarbeta ett gemensamt måldokument för barnomsorg ochskola. Detta skall innehålla mål för verksamheten samtriktlinjer för verksamhetens genomförande. Detgemensamma måldokumentet blir en följd avskolministerns strävan att låta barnomsorg och skola växasamman och finnas i en gemensam lokal organisation.Enligt vår mening är det värdefullt med samverkanmellan barnomsorg, förskola och skola. Det är dock heltnödvändigt att varje verksamhet har sin klart definieradeuppgift, vilket även måste framgå av måldokumenten.Moderata Samlingspartiet anser att det måldokument somavser skolan skall lyfta fram den kunskapsförmedlandeuppgiften. Av dokumentet skall också klart framgå rättenatt välja skola. Vi kan för vår del inte se fördelarna med attverksamhet inom omsorg och utbildning avhandlas i sammamåldokument.3.4 En skolförberedande förskolaBarn behöver en pedagogisk, väl strukturerad ochsystematisk träning som förberedelse för skolan. Derasnyfikenhet och intresse av att lära måste tas tillvara ochstimuleras på ett helt annat sätt än i barnomsorgen -- hurbra den än är.Den allmänna förskolan för sexåringar har till viss delhaft som uppgift att förbereda skolstarten, men denbehöver utvecklas. Den skolförberedande träning som i dagges på daghemmen fungerar olika väl.Vi föreslår att alla barn året före skolstarten skallerbjudas en klart skolförberedande förskola. Denna skallses som grunden i skolsystemet och ge en målmedvetenförberedelse för skolan. Denna förskola -- i ordets egentligamening -- skall ha skolan som huvudman och skolan skallange dess mål och innehåll. Därigenom underlättas barnensövergång från förskola till skola.Alternativa skolförberedande förskolor skalluppmuntras. De ger föräldrarna valfrihet. Samtidigtvitaliserar de utbildningen, eftersom de arbetar medspeciella mål eller med en speciell pedagogik. Detta är avvärde för såväl barnens utveckling som skolsystemet.3.5 skolstartModerata Samlingspartiet har länge krävt att skolstartenskall sänkas till . Det finns inga skäl som talarför att barn i skulle vara senare i sin utveckling änbarn i andra länder. Barn skall få de utvecklingsmöjlighetersom skapas genom en individuellt strukturerad inlärningoch träning. Vårt motiv för tidigare skolstart ärpedagogiskt: Fler elever skall få mer och bättre kunskaper.Sexåringarnas vetgirighet och läraktighet skall tas till vara.Metodik och pedagogik skall anpassas till den nyasituationen och lärarna få möjlighet till fortbildning. Entidigare skolstart kräver en översyn av lågstadietskursplaner och metoder.3.6 Rätt att välja skolaFöräldrarna måste ges möjlighet att välja vilken skolabarnet skall gå i. Denna rätt bör avse val av såväl skola inomdet offentliga skolsystemet som fristående skola.Rätten och möjligheten att välja skola är det viktigasteinstrumentet att vitalisera skolan. I och med valet skapas ettengagemang hos såväl elever, föräldrar som personal. Förskolans huvudman uppstår ett incitament till förändring omskolans popularitet sjunker.Inget land utanför de totalitära systemen har så fåfristående skolor som . Trots att Sverigeundertecknat internationella konventioner om föräldrarnasrätt att välja utbildning för sina barn betraktas friståendeskolor av socialdemokraterna närmast som ett undantag.3.7 Bidragen följer elevenFör att friheten att välja skola skall bli reell krävs attstatsbidraget konstrueras så att det följer eleven till denskola denne väljer att gå i. Samma bidrag skall utgå även förde fristående skolorna. Rätten att välja skola skall gälla allaoch inte begränsas till dem som kan betala.3.8 Skolor skall vara olikaRätten att välja skola får sin särskilda mening när intealla skolor är lika. Givetvis skall alla skolor svara för att gesamtliga elever en gemensam kärna av kunskaper ochfärdigheter. Men därutöver bör alla skolor ha rätten ochmöjligheten att skapa sig en egen profil.Det bör vara möjligt att bilda skolor eller driva vissaklasser med speciell inriktning. Det bör vara naturligt attredan från början välja en skola som särskilt satsar på sittspråkprogram, på humaniora eller naturvetenskap ochteknik. Inom det konstnärliga området finns en radspecialiteter.En skola med speciell inriktning kommer att locka bådeelever och personal med ett gemensamt intresse. Otaligaexempel finns på hur ett sådant intresse verkarsammanhållande. Det medverkar till en god anda, somdärtill som regel har den effekten att den leder tillengagemang och goda prestationer.Det faktum att utbudet och valmöjligheterna naturligenbegränsas på orter med litet befolkningsunderlag kan,enligt vår mening, inte anföras som skäl mot rätten att väljaskola.3.9 Åldersblandade klasserMånga skolproblem grundläggs redan i lågstadieåldern.En orsak är att en del elever aldrig hinner befästa sinakunskaper i ett moment innan det blir dags för nästa. Dettakan i sin tur leda till ytterligare misslyckanden, som i senareskolstadier kan leda till skolleda och även utslagning.I dagens skola är nära hälften av alla elever i behov avnågon form av särskilt stöd. Arbetssituationen är oftasplittrad. Skolan bör, enligt vår mening, ha en annanorganisation som ger möjlighet till en individuellt avpassadstudietakt. På lågstadiet bör undervisningen med fördelbedrivas i åldersblandade klasser.3.10 anser att valfriskolbarnomsorg i olika former är viktig särskilt för de yngreskolbarnen. Hur skolbarnomsorgen organiseras ochutformas måste avgöras efter förutsättningarna i varjekommun.Föräldrar måste kunna välja den form avskolbarnomsorg de anser bäst för sina barn. Alternativaformer av skolbarnomsorg måste ges med den offentligaomsorgen likvärdiga villkor.3.11 LäxorVi har i en separat motion föreslagit att det i denkommande läroplanen klart skall framgå att läxor skall ingåsom ett reguljärt inslag i skolans arbete. Av skolforskningenframgår att svenska skolbarn får läxor i långt mindreutsträckning än barn i andra länder. De går därigenomockså enligt forskarna miste om åtskillig kunskap.Läxor förekommer givetvis i skolan, framför allt påhögre stadier. Vi vill emellertid framhålla att hemuppgifterredan från skolstarten grundlägger en vana och ger elevenett ansvar som är av värde för framtiden. Elevenskunskaper och färdigheter blir bättre.3.12 BetygBetyg är ett sätt att respektera kunskaper och kvitteraprestationer. Betyg ger information och stimulans. Deverkar uppfordrande och är ett sätt att utvärderaundervisningen.Vi föreslår att betyg sätts efter en tolvgradig betygsskalaoch att betyg ges första gången när eleven lämnar lågstadiet.Därefter skall betyg ges varje termin. Betygen skall visaelevens kunskaper. Dagens relativa betygssystem avskaffas.Informationen följs upp genom samtal mellan elever,föräldrar och lärare. Betygen skall kunna kompletteras.Tack vare antalet steg i betygsskalan blirbetygsgivningen mindre avgörande, som det blirlättare att sätta korrekta betyg. Eleven får störremöjligheter att påverka ett betyg. Skolan måste se som sinuppgift att alla elever skall nå tillfredsställande resultat vadgäller basfärdigheter. Därigenom blir betyget också ett sättatt utvärdera skolans arbete.Vi har i en särskild motion utförligt redovisat våraförslag rörande betyg.3.13 Mera frihet -- färre reglerDe många regler som styr skolan hindrar lokalalösningar och motverkar kreativiteten. Med vårtbidragssystem -- där de offentliga bidragen bildligt talatställs vid skolporten -- blir alla skolor i principsjälvstyrande. Vid varje skola beslutar man själv ominriktning, arbetsformer och hur man vill styraverksamheten.Vårt system öppnar möjligheter förpersonalkooperativa, föräldrastyrda, organisationsdrivnaeller enskilt drivna skolor. Möjligheter skapas för personalatt öppna egna skolförberedande förskolor och skolor därde kan använda sina kunskaper och erfarenheter till attförverkliga sina visioner om en annorlunda metodik ellerorganisation.Vår utgångspunkt är att föräldrarnas och elevernasönskemål skall vara avgörande för beslut om godkännandeav skola. Kommunerna skall därför ha skyldighet attgodkänna fristående skolor förutsatt att dessa kan bedrivaen undervisning som svarar mot läroplanens övergripandekrav. Endast i undantagsfall skall ett godkännande kunnanekas. Vid sådant avslag skall beslutet kunna överklagas.3.14 Valmöjligheter och ämnen på högstadietVi har i en särskild motion föreslagit att elevernasmöjlighet att påverka innehållet i skolans undervisninggenom egna val gradvis bör öka ju längre upp i högstadieteleven når.Vi föreslår också att undervisningen skall baseras påämnen. Den utslätning av ämnena som blir konsekvensenav den allt mer utbredda blockläsningsprincipen kan vi inteacceptera. De enskilda ämnenas ställning måste markerasoch stärkas. Ämnesstudier ger begrepp som blir redskap föratt förstå verkligheten. Lärarna skall ha utbildning i deämnen som de skall undervisa i.3.15 Gymnasiet -- en inriktning mot framtidenVi har i en separat motion föreslagit att gymnasieskolansolika linjer skall ha en tydlig inriktning. Detta gäller såvälden studieförberedande som den yrkesförberedandeutbildningen. Vi anvisar således breda linjer medgemensamt innehåll som leder till att gymnasiet i praktikenblir en förlängd grundskola.Yrkesutbildningen skall ha en klar och omfattandeanknytning till arbetslivet. Den bör därför organiseras somen ny, modern lärlingsutbildning eller i form av merskolförlagd utbildning med omfattande inslag påarbetsplatser.3.16 Krav på förkunskaperTydliga krav på förkunskaper måste ställas för tillträdetill utbildningar såväl i gymnasieskolan som påhögskolenivå. I de fall urval mellan behöriga sökande måstetillgripas skall de som har de bästa förutsättningarna attklara en viss utbildning också antas till denna.På alla nivåer skall finnas kompletteringsmöjligheter förden som behöver höja ett betyg eller valt fel. För vissautbildningar där krav på speciella färdigheter kan ställas börintagning kunna ske på grundval av test eller påbedömningar av den sökandes lämplighet.3.17 Kunniga lärareEn bra utbildning kräver kunniga och väl utbildadelärare. Dagens lärarutbildning förmår inte att leva upp tilldetta krav. Vi föreslår i vår motion ''Läraren skall vara bästi klassen'' att det skapas en ny -- på ämnesstudier grundad --utbildning för blivande lärare.Ett nytt innehåll i och en ny organisation av arbetet pålågstadiet kräver fortbildning av både förskollärare ochgrundskollärare. Vi har föreslagit att alla lärare minst varttionde år, utöver den fortbildning som kontinuerligt måsteges, skall få ett erbjudande om att genomgå ensammanhängande, ämnesinriktad fortbildning om 20poäng.3.18 Fristående utvärderingRiksdagen har beslutat att avskaffa skolöverstyrelsenoch länsskolnämnderna och i stället inrätta ett skolverk. Vihar för vår del konsekvent hävdat att myndighetsuppgifteroch utvärdering inte bör bedrivas av samma myndighet.Viss utvärdering ingår i all verksamhet och så skall skeockså i skolan.Vi har därför föreslagit att det skapas en från skolanfristående organisation för utvärdering. Som förebild har vivisat på den fristående myndighet som finns iStorbritannien.Konkret förslag redovisas i annan motion. nMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolans huvuduppgift --överordnad andra uppgifter -- skall vara att ge alla elevergoda kunskaper och färdigheter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbildning som ger alla elevermöjlighet att utvecklas optimalt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klara mål för skolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att skilja på målenför omsorg och utbildning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skolförberedande förskola,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en tidigare skolstart,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att välja skola,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bidragen skall följa eleven,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolor med egen profil,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åldersblandade klasser,11. att beslutar om godkännande av friståendeskola i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter till kompletterandeutbildning.