mot · GE02Sf46 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:141 Rehabilitering och rehabiliteringsersättning m.m. PropositionenRegeringen föreslår i propositionen att det införs ett nyttsystem för rehabilitering vars mål är att återföra personermed långa eller ofta upprepade sjukskrivningar tillarbetslivet.Enligt förslaget skall en rehabiliteringsplan upprättas avarbetsgivaren då en arbetstagare varit frånvarande fyraveckor i följd, när en arbetstagare varit frånvarande vidupprepade tillfällen eller när arbetstagaren själv begär det.Planen skall tillställas försäkringskassan.Arbetsgivaren blir ansvarig för att rehabiliteringsplanengenomförs. Ersättningen för den som omfattas av planenblir enligt förslaget av densjukpenninggrundande inkomsten. Förutom vid helrehabilitering skall ersättning dessutom kunna utgå för trefjärdedels, halv eller en fjärdedels rehabilitering.Försäkringskassan ges det övergripande ansvaret för attrehabiliteringsverksamheten fullföljs enligt den upprättadeplanen.InledningBakgrunden till propositionen är den kraftiga ökningenav sjukförsäkringens utgifter och antalet förtidspensioner.Det s.k. ohälsotalet har ökat med om manutgår från förändringen och med 25procent vid jämförelse mellan åren 1982 och 1989.Utvecklingen är alarmerande.Regeringens slutsats synes vara att den''utslagningsprocess'' som utvecklingen tycks tyda på ihuvudsak hänger samman med brister i arbetsmiljö ochdåligt intresse för rehabilitering. Så enkelt är det emellertidinte.Det är många faktorer som medverkar tilllångtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar, blandannat sjukdom eller handikapp, alkoholism och annatmissbruk, ålder, arbetskrav och arbetsmiljö, utbildning,ekonomi och inte minst utformningen avsocialförsäkringssystemen.Ökningen av antalet långtidssjukskrivna ochförtidspensionerade har helt klart påverkats av attsjukskrivning och förtidspensionering i många fall irealiteten utnyttjats som arbetsmarknadspolitiska medel.För staten har det varit bekvämt att dölja arbetslöshet ochge en försörjningsmässig trygghet genom att utnyttjasjukförsäkrings- och pensionssystemen för ändamål somdessa inte är avsedda för. För företagen harförtidspensionering varit en god lösning för att klaraövertalighet. För den enskilde har alternativetlångtidssjukskrivning på grund av arbetsskada och därefterförtidspensionering ofta varit en ekonomiskt överlägsenlösning jämfört med fortsatt arbete.Den första åtgärd som bör vidtas för att komma till rättamed den nu beskrivna utvecklingen är att ändrautformningen av transfereringssystemen inomsocialförsäkringen. Dessa problem har regeringen endasthalvhjärtat gett sig i kast med.Ersättningsnivån inom sjukförsäkringen vidkorttidsfrånvaro har visserligen gjorts mindre gynnsam.Resultaten har visat sig mycket snabbt. Enarbetsgivarperiod inom sjukförsäkringen kommer också attbli en realitet . Detta är positivt. Däremot har interegeringen haft kraft att föreslå fastare regler inomarbetsskadeförsäkringen. Det är allmänt omvittnat att dealltför generösa reglerna inom denna försäkring ikombination med arbetsmarknadsförsäkringen har varitkostnadsdrivande. Till detta kommer att de kombineradereglerna inom arbetskade- ocharbetsmarknadsförsäkringarna försvårarrehabiliteringsprocessen.Den som är arbetslös och stämplar men som kanåberopa en godkänd arbetsskada -- och detta kan enligtRiksförsäkringsverket i stort sett alla göra -- får sammainkomster eller i bland t.o.m. högre inkomster än när hanförvärvsarbetar. Vid sidan om de nu nämnda ekonomiskafaktorerna kommer psykologiska. För en del kan detkännas som en lättnad att lämna arbetslivet. Sjukdom,ålderskrämpor eller arbetsskador är en välkommen ursäkt,som legitimerar ett tidigt utträde ur arbetslivet.Den press som ett högt svenskt kostnadsläge haft påföretagen att höja produktiviteten har vidare lett till attmånga lätta reträttjobb rationaliserats bort.Att vända den nu beskrivna utvecklingen är inte utanproblem. Den kräver realism och ett väl genomtänktreformarbete. Regeringens förslag lämnar här mycketövrigt att önska.Förslaget om ''aktiv rehabilitering'' hängs upp på enprincip som hämtats från arbetsmarknadspolitiken,nämligen arbetslinjen. Det bör dock poängteras attutgångspunkterna för arbetsmarknadspolitiken ochsjukförsäkringen är olika. Sjukförsäkringens syfte är attbereda inkomsttrygghet ochunderlätta för den sjuke att få adekvat medicinskbehandling så att full hälsa återvinns. Ett andra steg i dennaprocess är att -- om den sjuke inte helt återvunnit fysisk ochpsykisk hälsa -- vidta positiva rehabiliteringsåtgärder. Skalldessa två syften kunna tillfredsställas inomsjukförsäkringens ram måste det första steget ireformpolitiken vara förändringar inomtransfereringssystemen, så att dessa inte skapar incitamenttill krav på sjukskrivning och förtidspensionering. Engrundläggande utgångspunkt bör vara att ''arbete skall lönasig''.Detta innebär att arbetsskadeförsäkringen måsteförändras. Försäkringens utformning får för detförsta inte försvåra rehabiliteringsarbetet, vilket är falleti dag.Arbetsskadeförsäkringen måste för det andrabygga på ett mera realistiskt och avgränsatarbetsskadebegrepp.Hur förändringarna närmare skall utformas behandlaslängre fram i motionen.Den nya lagstiftningen får inte skapa byråkratiskaomgångar, som försvårar i första hand de mindre företagenssituation. Detta är ett krav, som är av väsentlig vikt, inteendast för företagsamheten utan också i hög grad för dengrupp löntagare som drabbas av funktionsnedsättningar ochär beroende av goda rehabiliteringsåtgärder. Enförutsättning för att det skall finnas möjligheter tillomplaceringar och anpassningar av arbetsplatserna är attföretagen är lönsamma och inte tvingas till en hårdrationalisering, där det kortsiktiga perspektivet måste fåövervikt. De nu framförda synpunkterna har förbisetts iregeringens förslag. Våra motionsförslag syftar däremot tillatt tillgodose detta grundläggande krav.RehabiliteringsutredningenVår uppfattning är självfallet att det är angeläget attrehabiliteringsåtgärder kan sättas in snabbt och på rätt sättför de individer som behöver sådana. Moderatasamlingspartiet har varit pådrivande irehabiliteringsfrågorna, liksom i att skallges ett övergripande ansvar för dessa. Vi vill i dettasammanhang understryka att det inte bör tillskapas någonny byråkrati vid kassorna i form av olika diskussions- ellerberedningsorgan. Ärendena bör kunna handläggas påtjänstemannanivå.Det föreslagna systemet med ett generellt uppförande aven rehabiliteringsplan synes osssåväl stelt som byråkratiskt. Bedömningen avnödvändigheten av rehabilitering bör ske individuellt.I flertalet fall kan den behandlande läkaren redan iinitialskedet av en sjukdom med ganska stor säkerhetbedöma om sjukdomen leder till tillfrisknande eller till etteventuellt rehabiliteringskrävande tillstånd.Vi föreslår därför att läkaren, i samband medsjukskrivning, genom en enkel markering (t.ex.kryssmarkering) på intyget skall ange omrehabiliteringsbehov kan bedömas troligt. Med vårt systemkan då sådana åtgärder initieras ganska omgående, när såär befogat.Många sjukdomsfall, behandlingar och operationerleder till sjukskrivningar som är längre än , trotsatt patienten kommer att tillfriskna totalt. äringen ovanlig sjukskrivningstid efter mer kompliceradeåtgärder eller svårare sjukdomstillstånd. Vi föreslår därföratt de i propositionen relativt fasta tidsgränserna byts ut motmera flexibla regler och att de föreslagna åtgärderna frånförsäkringskassans och arbetsgivarens sida i sista handträder i kraft först i enlighet medläkarbedömningen.Härigenom kan en omfattande och onödig byråkratiskhantering när det gäller övergående sjukdomstillståndundvikas.När det gäller ansvaret för rehabilitering anser vi attdetta ligger såväl hos den enskilde som hos arbetsgivaren.Genom införandet av en arbetsgivarperiod växer naturligtett ökat ansvar fram hos arbetsgivaren för såväl arbetsmiljösom rehabiliteringsinsatser. Vi är emellertid myckettveksamma till små företags möjligheter att klara ett ökatansvar för rehabilitering av sina anställda.Vi föreslårdärför att klarläggandet av rehabiliteringsbehov,upprättandet av rehabiliteringplan m.m. bör åvilaförsäkringskassan i samarbete med arbetsgivaren ochavvisar regeringens förslag på denna punkt.Arbetsskadeförsäkringen måste reformerasSom vi nämnt ovan accepterar vi i vissa delar regeringensförslag om en rehabiliteringsplan och enrehabiliteringsersättning. Vi menar dock att detföreliggande förslaget får ses som ett provisorium när detgäller sjukskrivning på grund av arbetsskada/sjukdom.Under flera års tid har vi krävt åtgärder inomarbetsskadeförsäkringens område, bland annat enutredning till förmån för en obligatoriskarbetsskadeförsäkring tecknad av arbetsgivaren. Vi anseratt arbetsskadeförsäkringen bör lyftas ut ur den allmännaförsäkringen. Vi upprepar detta krav. Det ärutomordentligt anmärkningsvärt att regeringen ännu inteförmått lägga fram ett förslag till reformering avarbetsskadeförsäkringen.Grunden för den av oss föreslagna försäkringsmodellenär bland annat att det är väsentligt att uppnå en direktkoppling mellan den enskilde arbetsgivarens utgifter förarbetsskadeförsäkringen och skadeutfallet.Alla arbetsgivare skall vara skyldiga att teckna en sådanförsäkring för samtliga anställda. Skyldigheten går attjämföras med den obligatoriska trafikförsäkringen som allabilägare är skyldiga att teckna.Den nya försäkringen skall kunna tecknas hos enskildaförsäkringsbolag. Premien sätts i relation till det förväntadeskadeutfallet och speglar därför de insatserarbetsgivaren vidtar för att förbättra arbetsmiljön. Ikombination med en arbetsgivarperiod innebär ovanskisserade förslag att arbetsgivaren och berörtförsäkringsbolag får ett väsentligt intresse att snabbtrehabilitera personer som riskerar att annars blilångtidssjukskrivna.En kommande utredning bör skyndsamt ta ställning tillhur förslaget skall utformas i detalj.I avvaktan på att det av oss föreslagna systemet kanträda i kraft föreslår vi att samordningstiden iarbetsskadeförsäkringen förlängs fr.o.m. den1 juli 1991.Reformera arbetsskadebedömningenI sammanhanget vill vi också åter uppmärksamma viktenav en skyndsam översyn av lagstiftningen vad gäller självaarbetsskadebegreppet och menar att ett preciserandeav kriterierna för arbetsskada bör ingå i utredningensuppdrag. Det måste skapas klarare kriterier för rätten attuppbära arbetsskadeersättning. Praxisförskjutningar har numedfört att av alla arbetsskadeanmälningargodkänns som arbetsskada. Dagens förhållanden är interimliga.Rätt till en fjärdedels pensionI propositionen föreslås att rätten till en fjärdedelssjukpenning skall upphöra . Vi motsätter oss enså schabloniserad bedömning. Ett eventuellt upphörande avlångvarig sjukskrivning bör ske medpensionsprövning.Rehabiliteringsersättning föreslås i normalfallet utgåunder från den tidpunkt rehabiliteringen startar.Efter ett år skall alltså någon form av bedömning görasrörande den försäkrades framtida situation. Det kanröra sig om återgång i arbete, fortsatt sjukskrivning ellerbedömning rörande förtidspension/sjukbidrag.Försäkringskassan har enligt 16 kap. 1 § andra stycketLagen om allmän försäkring även rätt att tillerkänna enförsäkrad förtidspension/sjukbidrag utan att vederbörandegjort ansökan därom. Sådan pensionsprövning torde iförekommande fall bli aktuell . Någon''risk'' för en alltför långvarig deltidssjukskrivning tordedärför inte föreligga. Däremot finns en risk för''överpensionering'' om en fjärdedels sjukskrivning skallutbytas mot en halv pension.Vi finner det stötande att en person som har trefjärdedels arbetsförmåga skall tvingas till halv pensioneringoch upprepar vårt tidigare ställda förslag i kommittémotion1990/91:Sf259 om införande av en fjärdedels förtidspension.När det gäller övergången från sjukförsäkring tillförtidspension avvisar vi regeringens förslag om attschablonmässigt ersätta sjukpenning med förtidspensioneller sjukbidrag. Redan nu har haftmöjlighet att göra omprövning av sjukpenning efter 3månader. Pensionsprövning enligt AFL 16 kapitlet 1§ andra stycket har enligt praxis prövats efter c:a ett år.Regeringen föreslår här -- genom en generellschablonmässig hantering av långtgående praxis --förskjutning till den försäkrades nackdel. Detta kan vi inteacceptera utan vill ha kvar nuvarande ordning.Vi instämmer i att socialförsäkringssystemet skapat storaekonomiska problem. Det är emellertid en grannlagauppgift att förändra socialförsäkringen så att den ger skyddtill dem som mest behöver det.Hade regeringen haft denna insikt hade man inte tvekatatt förändra arbetsskadeförsäkringen på det sätt vi -- vidåtskilliga tillfällen -- föreslagit. Regeringen lyssnar däremoti stället på starka särintressen och gör sådana förskjutningari försäkringen som sannolikt i första hand går ut över ensvag minoritet. En sådan politik kan vi inte ställa upp på.Sjukpenning i samband med utbildningVi har i en tidigare motion (1990/91:Sf243) föreslagit atts.k. 3:8-sjukpenning (sjukpenning under rehabilitering)skall utgå enligt den bedömning som gjordes före år 1983.Riksrevisionsverket har bl.a. pekat på snedheten inuvarande bedömningssätt. Vi upprepar vårt krav i dennafråga.Det bör ankomma på utskottet att utforma eventuellterforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handläggningen avrehabiliteringsutredningar vid försäkringskassorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att arbetetmed upprättande av rehabiliteringsplan bör ske individuelltoch flexibelt,3. att beslutar att rehabiliteringsbehovet skallmarkeras i samband med sjukskrivningsintyg i enlighet medvad som anförts i motionen,4. att beslutar att rehabiliteringsplan skallupprättas först efter åtta veckors sjukskrivning i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att beslutar att frågor om rehabiliteringenoch bedömning av behovet av den bör åvilaförsäkringskassan i samarbete med arbetsgivaren i enlighetmed vad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär skyndsamutredning om en arbetsskadeförsäkring utanför denallmänna försäkringen i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att i avvaktan på ovan föreslagen utredningbeslutar att samordningen mellan arbetsskadeförsäkringenoch sjukförsäkringen förlängs fr.o.m. den 1juli 1991,8. att hos regeringen begär skyndsamutredning om en översyn av lagstiftningen vad gällerarbetsskadebegreppet i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att beslutar införa ytterligare en grad iförtidspensioneringen, en fjärdedels pension, som enuppföljning av en fjärdedels sjukskrivning,10. att beslutar avslå förslaget angående engenerell schabloniserad övergång från sjukpenning tillförtidspension,11. att beslutar att villkoren och maximitidenför sjukpenning under rehabilitering skall återgå till deförhållanden som gällde i enlighet med vad somanförts i motionen.