mot · GE02T647 · 1991-01-25 00:00:00 — Sjöfarten har betydande ekonomiskt och politisktintresse för . Vårt geografiska läge gör oss totaltberoende av sjöfart för våra utrikes förbindelser och 93procent av vår utrikes handel transporteras sjöledes.Av de svenska inrikes transporterna sker nästan hälftensjöledes, och speciellt för miljöfarliga transporter utgörsjövägen den säkraste och effektivaste transportvägen.En internationell näringDen svenska sjöfarten har under de senaste decenniernagenomgått en betydande strukturförändring. Den gamlarederifunktionen har delats upp i ägar-, finans-,bemannings-, operatörs- och befraktningsbolag.Verksamheten har blivit alltmer internationell och dengeografiska hemvisten allt mindre betydelsefull.Det svenska engagemanget utomlands har ökat kraftigt.Det svenskägda tonnaget under utlänsk flagg är nu tregånger större än det svenskflaggade och nästan hälften avde intjänade fraktinkomsterna härrör från trafik mellanutrikes hamnar.Av tradition har alltid hävdat sjöfartensinternationella karaktär. har aktivt deltagit i detinternationella samarbetet och vi har motsatt oss de olikanationella krav på lagstiftning som vid olika tillfällenframförts av andra länder.Om olika länders nationella lagstiftning i fortsättningenkommer att reglera sjöfartens villkor så blir fri sjöfart intelängre möjlig. Detta har visats isamband med förlisning då svenskastuveritjänstemän genom en dom i hållits ansvarigaenligt italiensk lag, i strid med all internationell sjörätt. Detär därför viktigt att regeringen i FN och andra organ medkraft hävdar vikten av internationell rättstillämpning försjöfarten.Lika olyckligt är det därför om svensk nationellarbetsrättslagstiftning tillåts omfatta andra länders sjöfart.Det arbete som pågår för att genomföra en sådan ensidigutökning av svensk arbetsrättslig lagstiftning bör därför ejfullföljas.RegisterfråganTill svenskt näringsliv hör de mest internationelltverksamma företagen i världen, och svensk industribedriver med stor framgång en omfattande verksamhet ialla världsdelar utan betungande svenska föreskrifter omhur anläggningarna skall skötas.Den svenska sjöfartspolitiken har medfört att störredelen av den svenska handelsflottan seglar underandra flaggor än den svenska, och att endast ett fåtal av denybyggen som finns i order kommer att få svensk flagg.Vi finner denna utveckling olycklig. Svenska rederierbör ha samma möjligheter som övriga svenska företag attbedriva verksamhet i utlandet på samma villkor som gällerför deras utländska konkurrenter. Ett svensktinternationellt sjöfartsregister bör därför inrättas.Anställning ombord på skepp registrerade i detinternationella registret bör jämställas med annanutlandstjänst, och samma skattemässiga regler bör gälla.De internationellt registrerade skeppen bör däremotinte fritt tillåtas trafikera nordiska farvatten. Den sjöfartsom bedrivs av skepp registrerade i norskt och dansktinternationellt register är underkastad begränsningar närdet gäller anlöp av hamnar i och . Densocialdemokratiska regeringen borde ha eftersträvat engemensam nordisk lösning på registerfrågan i stället för attvälja en ensidig svensk subventionspolitik som harmedfört att norska och danska skepp registrerade irespektive lands internationella register har fri tillgång tillsvensk kustfart. För svensk kustfart innebär detta en ilängden ohållbar konkurrenssituation som hotar näringensexistens.Ett förslag som reglerar omfattningen av, och formernaför, ett svenskt internationellt register bör därför snarastföreläggas . Förhandlingar bör upptas med denordiska länderna om gemensamma regler för deinternationella registren.SjöfartsstödetI stället för ett internationellt register införde densocialdemokratiska regeringen ett kontantdriftsstöd till svensk sjöfart. Ingen näringsgren kan ilängden basera sin verksamhet på statliga bidrag. Allerfarenhet visar att detta leder till stagnation och förfall förnäringen. Det är viktigt att sjöfarten får rimliga ochinternationellt konkurrenskraftiga villkor. Det statligabidraget till svenska rederier bör därmed kunna upphöra.EGInom EG pågår ett arbete med att skapaen gemensam sjöfartspolitik som skall möjliggöra förrederier i att på ett aktivt sätt deltaga iinternationell sjöfart. Även svensk sjöfartspolitik måsteutformas så att svenska rederier kan medverka på sammavillkor som gäller i , och måste aktivtarbeta för att svenska skepp och rederier inte utsätts fördiskriminering till följd av konkurrensreglernastillämpning.Eftersom arbetet med gemensamma regler förinspektion, behörigheter, sociala villkor, trafikrätter m.m.nu sker intensivt inom gemenskapen är det viktigt attSverige tar aktiv del i sjöfartssamarbetet redan på ett tidigtstadium i kommande förhandlingsarbete.KapitalförsörjningNyanskaffningar i rederinäringen är mycketkapitalkrävande. Många av de svenska skeppen är gamla,dyra och ineffektiva, och nyinvesteringsbehovet är stort.Partrederier är ofta en effektiv och lämplig driftsform,speciellt för mindre rederier, och en översyn av reglerna förpartrederier skulle på ett enkelt sätt öka tillströmningen avriskvilligt kapital till sjöfartsnäringen. Den striktauppdelningen mellan förvärvskällor är skadlig för sjöfartenoch det är viktigt att återanskaffningsfonderna finns kvarför rederiföretag.ÅteranskaffningsfonderDet enskilda skeppet utgör oftast en betydande del avrederiets kapitaltillgångar. Försäljning och nyanskaffningav skepp ingår som en normal företeelse i rederietsverksamhet och måste kunna bedrivas fortlöpande underflera verksamhetsår utan att skattemässiga konsekvenserdrabbar rederiet. Speciellt för de mindre rederierna innebärdagens regler, med strikt tidsmässig uppdelning mellanräkenskapsår, att köp och försäljning av skepp inte kan skepå kommersiella grunder utan måste ske närbeskattningsreglerna gör en affär möjlig. ''Flagglagen''Den nya lagen om tillstånd till överlåtelse av skeppförhindrar en föryngring av den svenskahandelsflottan. En stor del av den ökning som skett underförra året beror på den nu avskaffade möjligheten attutnyttja investeringsfonder. ''Flagglagen'' däremot innebären effektiv spärr mot nyregistrering under svensk flaggeftersom den ''inlåsningseffekt'' som följer av lagen innebäratt kommersiellt betingade försäljningar eventuellt inte kangenomföras och inför detta hot kommer registreringarna tillstörsta delen att ske utomlands. Den största delen av densvenska handelsflottan har ringa betydelse för vårberedskap och någon krigsplanering sker inte förhuvuddelen av tonnaget. Beredskapsskäl kan därför intemotivera denna lag. Lagen bör avskaffas.KustsjöfartSverige har en kust och de flesta av våraindustrier och större delen av befolkningen lever vid ellernära kusten. Förutsättningarna för en väl fungerandekustsjöfart är därför goda och den svenska kustsjöfarten harredan idag en stor omfattning.Av det totala inrikes transportarbetet i , 70 000miljoner ton-kilometer, svarar kustsjöfarten för 29 000miljoner, d.v.s. . Detta faktum avspeglas ej i denoffentliga debatten som helt domineras av väg-, järnvägs-och flygfrågor.Vattenvägarna är outslitliga, har ringa kostnader fördrift och investeringar och har obegränsad kapacitet. Desjöburna transporterna är dessutom energisnåla ochförhållandevis miljövänliga.Möjligheterna att utöka de inrikes sjöburnatransporterna, utan stora och dyra investeringar, är därförgoda. Kraven på modern kustsjöfart är annorlunda änförr. Punktlighet och regularitet måste kunna garanteras,och lasthanteringen måste kunna ske på ett med industrin iövrigt integrerat sätt.De bestämmelser som reglerar sjöfarten måste därföranpassas så att konkurrensförutsättningarna blir de sammasom gäller för landtransportföretag. Särregler förbemanning, arbetstid och tillsyn bör ses över så att sjöfartenfår samma driftsförutsättningar som andra transportörer.Statliga verk och myndigheter får inte på egen hand görabestämmelser eller regeltolkningar som på avgörande sättsnedvrider konkurrensförhållanden och försvårarverksamheten.Kostnader för lastning och lossning skall inte varaannorlunda för kustsjöfarten än för andra transportmedel.De fackliga och kommunala de facto-monopol sometablerats för hamnverksamhet på olika platser måstebringas att upphöra, och fri etableringsrätt skall gälla ävenpå detta område.Teknisk utveckling, t.ex. i form av självlossare, skall intemotverkas eller förhindras av fackliga bemanningskrav.FärjesjöfartEn stor del av den svenska utrikeshandeln transporterasmed olika färjelinjer till kontinenten. Svenska redare harblivit världsledande på denna typ av sjöfart och en välfungerande färjesjöfart är av stor betydelse för den svenskaexportindustrins möjligheter att nå sina marknader iEuropa. För färjesjöfarten utgör den friaprovianteringsrätten en viktig förutsättning för ekonomiskdrift. Det är därför viktigt att verkar för att dennamöjlighet bibehålles, även inom ett utökat EG-område.GotlandKraftiga kostnadsökningar har aviserats förGotlandstrafiken. Verksamheten utgör ett bevis för attstatlig detaljreglering leder till felaktiga prioriteringar ochförlustbringande verksamhet.Eftersom linjen passerar internationellt vatten bör ävenGotlandsfärjorna få fri provianteringsrätt och i sambandmed en sådan förändring bör en omförhandling av detnuvarande avtalet ske.FarledsverksamhetStaten ansvarar genom för utprickningoch farleder utmed kusterna. Farlederna skallhuvudsakligen motsvara sjöfartens och fiskets behov, ochavgiftsuttaget bör inte överstiga kostnaderna för drift av deaktuella farlederna. I vissa fall bör övervägas om inte tillsynav farledsutprickning m.m. kan skötas av den industri ellerhamnförvaltning som har nytta av leden. En motsvarandekostnadsreducering för utnyttjandet bör då ske.Södertälje kanalGenom brohaveriet i har kraftigabegränsningar införts för trafiken på . Staten() fullföljer inte de förpliktelser som åladesgenom vattendom 1962, i stället har reparationsarbetetförsenats genom nya utredningar. Den uppkomnasituationen är oacceptabel och trafikförhållandena förkanalen måste omgående lösas.LotsväsendetSedan de nya lotsbestämmelserna tillkom har lotstvångetoch dispensreglerna varit föremål för otaliga diskussioner.Reglerna för lotsning är schablonartade och motsvararinte de krav som näringen och sjösäkerheten ställer. Imånga fall har det inträffat att den lots som anlitas harväsentligt mindre erfarenhet av den aktuella leden änbefälhavaren ombord. I vissa fall finns inga behöriga lotsartill den aktuella platsen, men lotstvång och lotsavgift gällertrots detta.Tillämpningen av reglerna för dispens har delegerats nertill respektive sjöfartsområde vilket ger utrymme förgodtycke och varierande tillämpningar på olika platserutmed kusten.En översyn av lotsbestämmelserna erfordras därför.Detta år har kraftiga höjningar av lotsningskostnadernaaviserats. En översyn av verksamheten måste göras ochmöjliga rationaliseringsvinster tas till vara. Det är ocksåviktigt att svenskt tonnage inte diskrimineras genomensidiga svenska regler som medför högre omkostnader änför motsvarande utländskt tonnage.StämpelskattStämpelskatten motiverades med attden motsvarade kostnaderna för inspektionsverksamheten.Inspektionsverksamheten blir nu självfinansierad.Stämpelskatten skall avskaffas men detta skall ej ske förrän1993. Eftersom motiven till skattens existens ej längre finnskvar och motsvarande skatt ej utgår vid försäljning av andratransportmedel såsom tåg, flygplan eller lastbilar är det ettanständighetskrav att skatten nu avskaffas. Utländskarederier betalar heller inte motsvarande skatt i respektiveländer.MiljöÄven om sjöfarten är ett miljövänligt transportslag såkan man inte bortse från de utsläppskällor som finns. Inteminst färjetrafiken svarar för omfattande luftföroreningar ikuststäderna och i känsliga skärgårdsavsnitt. Samma kravpå svavelutsläpp bör ställas på sjöfarten som för andraliknande verksamheter. De svenska rederierna har visat storöppenhet för sådana krav, men det är viktigt attkonkurrensförutsättningarna blir lika och att svenskarederier inte drabbas av speciella kostnader. börgenom bilaterala överenskommelser eller genomÖstersjökonventionen verka för att regler om högstasvavelhalt i bunkerolja blir likformigt gällande i alla svenskafarvatten.Olyckor med tankskepp får ofta svåramiljökonsekvenser. Tillsynen i svenska hamnar bör skärpasoch bör internationellt verka för en hög tekniskstandard på tankerflottan. Det tekniska utvecklingsarbetesom bedrivs för att minska följderna av tankbåtshaverier ärdärvidlag av största vikt. En internationell harmoniseringav reglerna för konstruktion och inspektion av tankskeppmåste eftersträvas.MervärdesskattGenom de nya reglerna om momsbreddning har ävensvenska skepp blivit momspliktiga. Reglerna leder tillkrångliga bestämmelser om ''inmomsning'' av skepp somförsta gången skall göra svensk inrikes resa, krav på speciellregisterföring av momsade respektive icke momsade skepp,krav på att enskild tulltjänsteman skall kunna avgöra rättvärde vid deklarationstillfället och krav på ny inmomsningav hela skeppet om dockning och reparation skett vid varvi utlandet.Sverige bör inte införa egna regler för internationellsjöfart och inom EG-området har man beslutat att momsinte skall utgå på skepp och flygplan. Eftersom hela dennaprocess inte tillför några skattepengar till statsverket,tvärtom kan staten i vissa fall drabbas av räntekostnader,och alltså endast innebär en omfattande och kostsambyråkrati, bör dessa regler omgående ändras.På samma sätt har även bunkerolja som förbrukas iinrikes resa blivit momspliktig. En ny meningslös rutin förberäkning och deklaration av bunkerolja måste införas,moms betalas och sedan återbetalas igen. Som så ofta harSverige skaffat sig egna särregler som inte gäller i någraandra länder. Eftersom EG nu beslutat att bunkerolja ejskall belastas med mervärdeskatt bör snarastanpassa sina bestämmelser till de som gäller för EG-området. Speciellt som inga inkomster tillförs statskassanvia denna moms, endast utgifter.BåtregistretFritidsbåtsregistret fortsätter att kräva statligabudgetmedel vilket inte avsågs när det inrättades. Polis ochkustbevakning har lagt ner stora resurser på att inkasseraden statliga registeravgiften om till förfång förviktigare arbetsuppgifter. Någon reell kontroll avregistrerade båtar förekommer inte och genomfalskregistrering har skapats nya möjligheter att på ett fulltlegalt sätt ändra ägarförhållanden för stulna båtar.Registret fyller inte något vettigt syfte och bör därföravskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att i FN och andrainternationella organ hävda betydelsen av internationellrättstillämpning inom sjöfarten,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte låta svensk arbetsrättsliglagstiftning omfatta andra länders sjöfart,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett svensktinternationellt sjöfartsregister,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt registreradefartyg inte fritt bör få trafikera nordiska vatten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingar för att få till ståndgemensamma nordiska regler för de internationellaregistren,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga bidrag till svenskarederier,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om harmonisering med EGs regler,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjöfartenskapitalförsörjning,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återanskaffningsfonder,2]7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flagglagen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kustsjöfartensdriftsförutsättningar,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de facto-monopol förhamnverksamhet,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fria provianteringsrättensbetydelse för färjesjöfarten,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri provianteringsrätt påGotlandstrafiken,2]10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om farledsverksamheten,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lotsväsendet,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stämpelskatt,2]13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överenskommelser om högstasvavelhalt i bunkerolja,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en internationell harmoniseringav reglerna för konstruktion och inspektion av tankskepp,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mervärdeskatt inomsjöfarten,2]15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande avfritidsbåtregistret.