mot · GE02Kr286 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehåll 1.Moderat kultursyn2 2.Moderata förslag2 3.Den socialdemokratiska kulturpolitiken vid vägsände4 4.Vår utgångspunkt är intresse och engagemang5 5.Kultur i ett internationellt sammanhang5 6.Frihet i radio och TV5 7.Grunden skall läggas tidigt6 8.Kulturens finansiering7 9.Andra finansieringskällor8 10.Kulturskaparnas villkor9 11.Vården av kulturmiljön10 12.Kulturen och arbetsmarknadspolitiken11 13.Decentralisera vården av kulturmiljön11 14.Bildkonst och museer12 15.Musik12 16.Litteratur13Hemställan13 13 1. Moderat kultursynMänniskors tillvaro formas av de grundläggandevärderingar som genomsyrar vårt samhälle samt av deresurser vi förfogar över. ochhandlingsmönster är ett uttryck för vår kultur. Men kulturär också något mer svårfångat. Kultur uttryckervärderingar, ger upplevelser, möjlighet till identifikationoch utgör bas för fortsatt utveckling.Frihet på kulturområdet är friheten att skapa utanoffentlig styrning. Det är också rätten att ta del i ett kulturlivpräglat av mångfald och kvalitet.Kulturpolitiken skall syfta till att understödja frihet,mångfald och kvalitet. Den får däremot inte bli ettinstrument för partipolitiska strävanden ellerkulturpolitiska moderörelser.Dessa principer måste beaktas vid lagstiftning ochbidragsgivning inom kultursektorn. De skall också varavägledande vid beslut om media, utbildning, skatter,arbetsmarknadsfrågor etc., vilka direkt eller indirektpåverkar kulturområdet.Kultur skapas inte av politiker men det allmänna kanmedverka till att främja ett kreativt kulturklimat och att slåvakt om en levande kulturtradition.Det är viktigt att kulturpolitiken bevarar kulturvärdenoch lyfter fram etik och humanism.Vi tar avstånd från en kulturpolitik som gynnar detpolitiska och fackliga etablissemanget. Kulturen har ettvärde i sig och får aldrig bli ett instrument för att förändrasamhället i socialistisk riktning.2. Moderata förslagI det följande presenteras ett antal moderata förslaginom eller med anknytning till kulturområdet. Våra förslagsyftar bl.a. till att:stärka kulturskaparnas situation,skapa mer likvärdiga villkor för skilda intressenter inomkulturområdet,ge bidragsmottagare större inflytandeöver fördelning och disposition av medlen,gekulturpolitiken en mer långsiktig inriktning,nåkulturpolitiska mål genom åtgärder även på andrasamhällsområden.Den svenska kulturen påverkas av strömningar från destora europeiska kulturnationerna. Under de senastedecennierna har det anglosaxiska inflytandet varit stort.Diktaturernas fall och det därmed förändradekulturklimatet liksom framväxten av samarbetet inom EGkommer att ge helt nya impulser. Vi ser t.ex. redan hur dekulturella banden knyter samman staterna kring Östersjön.I dag, liksom under vissa tidigare perioder, påverkarinvandringen vår kultur. Även om dessa inflytelser gör vårtlands kultur mindre ''svensk'' ser vi moderater deinternationella kulturkontakterna som någonting i grundenvärdefullt. De bör därför främjas och befästas.Ett rikt kulturliv kan endast finnas i ett öppet ochkreativt samhälle. I ett intolerant samhällsklimat, därkulturens uttrycksmedel monopoliserats, hotas detintellektuella skapandet. Fria media är därför ett omistligtinslag i ett kultursamhälle.Barnens kulturintresse grundläggs i hemmet. Enfamiljepolitik som ger människor frihet att själva ordna sintillvaro, skapar möjligheter för en god kontakt mellangenerationerna. Detta har avgörande betydelse förbevarandet av en levande kulturtradition.Skolan är samhällets främsta kulturinstitution. Dessyttersta ansvar är att låta varje individ utvecklas i enlighetmed sina bästa förutsättningar. Moderat skolpolitik vill geskolan nya möjligheter att leva upp till detta krav genom attsätta kunskapsförmedlingen i centrum och ge eleverna enökad valfrihet.Det offentliga kulturstödet skall vara kvalitetsinriktat.Det allmännas stöd skall i största möjliga utsträckning gådirekt till kulturskapare och institutioner. Beslut omkulturstödets fördelning skall fattas efter principen omsubsidiaritet, d.v.s. på lägsta möjliga nivå.Statens kulturråd har fått en alltför dominerande ochstyrande roll. bör därför avskaffas. De statligabidragen skall i stället fördelas av en rad sinsemellanoberoende organ.En kulturens regionalisering värd namnet börgenomföras. Mottagare av statligt stöd för regionalaändamål måste själva delta i fördelningen av medel och fåökade möjligheter att utnyttja stödet i enlighet med sinaegna önskemål. Riksinstitutionernas tjänster skall kunnaköpas av avnämarna.Merparten av kulturkostnaderna betalas avmedborgarna själva. Huvuddelen av all högtstående kulturhar överlevt därför att tillräckligt många velat betala förden. En kulturpolitik som motarbetar marknaden är därförmissriktad. I stället bör kulturens företrädare utveckla sinamarknadskontakter och söka rikta in kulturintresset på detgoda utbudet.Moderata samlingspartiet välkomnar enskiltekonomiskt stöd till kulturen. Stödet kan ha formen avgåvor från privatpersoner eller företag. Sådana bidrag kankanaliseras genom kulturfonder. En annan värdefullstödform är sponsring. Den vidgar kulturens ekonomiskaramar och ökar intresset för kultur som risken förpolitisk styrning minskar.Kulturskaparnas ekonomiska villkor bestäms i grundenav att det finns ett genuint intresse för och därmed en bredefterfrågan på resultaten av den konstnärligaverksamheten. De offentligt finansierade bidragen kanskapa en falsk känsla av trygghet. Det allmännas stöd tillkulturen får inte utformas så att bredden i verksamhetengynnas på bekostnad av en hög kvalitet.Den hårda beskattningen av egenföretagare leder tillproblem för dem som är konstnärligt verksammma. Vi villha en ekonomisk politik och en skattepolitik som avsevärtskulle förbättra situationen även för kulturskaparna. har särskilt svårt att fylla sinuppgift på kulturområdet. Det är därför viktigt med frietableringsrätt för arbetsförmedlingar. Konstnärernasmöjligheter att presentera sina alster inom och utom landetmåste förbättras. Ersättning bör utgå till tonsättare ochfonogramartister från dem som lånar deras verk.Kulturmiljövården skall stärkas. Ökade satsningar,utöver vad regeringen föreslår, behövs inomfornminnesvården, för bevarandet av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse och för restaurering av hotadekonstskatter. Möjligheter till anbudskonkurrens bör öppnasför vetenskapligt kvalificerade uppdragstagare på dessaområden.Arbetsmarknadsmyndigheterna har allt mer fått rollensom finansiärer inom kultursektorn, framför allt genomsystemet med beredskapsarbeten. Det har lett till ryckigheti fråga om vården av kulturmiljön och till ett oklart ansvarför personalen vid många kulturinstitutioner. Offentligaverksamheter inom kultursektorn bör handläggas avrespektive fackmyndighet.Bildkonsten drabbas genom den utvidgade momsen ochden skärpta realisationsvinstbeskattningen vidvidareförsäljning av konst och antikviteter. Vi föreslår attstatens konstmuseer får ökade resurser för att köpa in vårtids konst och lokaler att permanent visa den modernasvenska konsten i.Det regionala musikstödet är splittrat i skildabidragsmodeller. Det bör därför ses över och ges en förmottagarna bättre utformning.Trots det statliga litteraturstödet finns endast ett litetantal titlar av den klassiska litteraturen att tillgå i densvenska bokhandeln. Detta är oacceptabelt i ett land somgör anspråk på att vara en kulturnation. En översyn avlitteraturstödets inriktning är därför påkallad.3. Den socialdemokratiska kulturpolitiken vid vägs ändeSocialdemokratisk kultursyn och människosyn leder tillkollektiva lösningar och beroende av politiska beslut.Därför har det offentliga kulturstödet centraliserats ochideellt bedrivna kulturyttringar motarbetats. I linje meddetta stödjer socialdemokraterna kulturspridning påarbetsplatserna med fackligt huvudmannaskap. Densocialdemokratiska politiken saknar linje och konsekvens.Senast demonstrerades detta då regeringen under hösten1990 lät resurser för museernas utveckling i stället bekostaen del av den eftersatta bevakningen av värdefullasamlingar.Socialdemokraterna vacklar mellan målen att görakulturen tillgänglig för alla och att skapa en särskild kulturför s.k. underpriviligierade grupper. I åretsbudgetproposition anger regeringen t.ex. attkulturpolitiken syftar till att bryta traditionellaklassmönster. Kulturen ses inte som ett värde i sig utan somett medel att styra utvecklingen och omvandla samhället isocialistisk riktning.Kultur som inte stöds av bidrag stämplas somkommersiell trots att den ofta bärs upp av ett levandekulturintresse hos både producent och konsument. Genomen negativ hållning till sponsring av kulturell verksamhetbegränsas utbudet av god kultur och många arbetstillfällenför kulturarbetare går förlorade.Det oförändrat höga skattetrycket och byråkratinhämmar utvecklingen av skapande verksamhet.Genom brister i skolans undervisning och ilärarutbildningen samt genom den sänkta kunskaps- ochbildningsnivån utestängs många från möjligheten atttillgodogöra sig ett varierat utbud av kulturyttringar.I årets budgetproposition saknas nytänkande ochlångsiktighet. Den socialdemokratiska kulturpolitiken harnått vägs ände.4. Vår utgångspunkt är intresse och engagemangI perioder av välstånd och tillväxt ökar möjligheterna försåväl den enskilde som det allmänna att satsa på kulturen. Isvåra tider kan kulturen vara den länk som skaparsammanhållning, uthållighet och vilja att söka nyalösningar. I båda fallen är det viktigt att öka valfriheten ochlägga besluten i människornas egna händer.Många människor gör med små medel kulturinsatser avstort värde. Musikföreningar, konstföreningar ochteatergrupper engagerar barn och vuxna. Många byggnaderoch kulturminnesmärken vårdas pietetsfullt av sina ägare.Allt detta kännetecknas av starkt och personligtengagemang.Kyrkor och samfund bedriver kulturverksamhet av högklass och med stor bredd. Kyrkomusik och kyrkosång ärvärdefulla kulturyttringar. Våra kyrkor är oersättligakulturminnesmärken. Där finns äldre och yngre konst ochkonsthantverk av alla slag. Kyrkornas och samfundensförkunnelsearbete är viktiga delar av svenskt kulturliv.Kyrkan har också sin del av ansvaret för bevarande ochförnyelse av kulturen.Det är en viktig kulturpolitisk uppgift att göra kulturentillgänglig samt att skapa förutsättningar för fler att varadelaktiga i skapandet av god kultur.5. Kultur i ett internationellt sammanhangInvandringen leder till att vårt samhälle får nyavärdefulla kulturella dimensioner. Den gränsöverskridandekulturen är en väg till kunskap och förståelse.Förändringarna i liksomframväxten av ett ökat samarbete mellan länderna lederofrånkomligen till nya och intensifierade internationellakontakter. har anledning att känna särskilt ansvarför kontakterna med de baltiska staterna.Kulturfrågor har fått ett genombrott i EG-samarbetet. EG-samarbetets målsättning är att i första handhjälpa européerna att utveckla sin lokala och regionalaegenart, att upptäcka grannländernas kultur och att vårdadet gemensamma europeiska arvet.Programmet tar upp frågor om kulturinformation,sponsring, stärkande av kulturlivet i skilda regioner och avkunskaper i främmande språk, underlättande avkulturminnesvård och ett handlingsprogram förkulturutbildningar. Ett stipendiesystem har inrättats förlitteraturöversättning, filmproduktion och projektstöd tillkulturevenemang.För och svenska medborgare är möjligheternaatt komma i åtnjutande av stipendiesystemet så gottsom obefintliga. Särskilt svårt har det blivit att upprätthållavetenskapliga kontakter inom kulturområdet. Även förutveckling av samarbetet på kulturområdet är ettmedlemskap i av stor betydelse. bör verka föratt fullvärdigt få delta i EGskultursamarbete. Ett möte mellan kulturer ökar kraven påinsatser för att bevara det egna landets kulturarv och föradet vidare.6. Frihet i radio och TVDe flesta människor får huvuddelen av sinakulturupplevelser genom radio och television. Det somspeglas i TV har ett sådant genomslag att det blir avgörandeför vad som anses viktigt och som därigenom påverkardebatten även i andra medier. Television har således vidsidan av hemmet och skolan det ojämförligt störstainflytandet vad gäller intresset för kultur i alla dess former.Moderata samlingspartiet vill upphäva monopolet ietern. Det har stor betydelse för den kulturella utvecklingenatt vi har en fri debatt i etermedia och att inteavskärs från ett internationellt programutbud.Vi anser vidare att en av viktigastepublic service-uppgifter är att svara för en allsidigkulturbevakning. Detta ansvar innebär bl.a. att SverigesRadio till sin stora publik bör förmedla föreställningar somsätts upp på våra nationalscener. Givetvis skall radio ochTV också spegla det breda musik- och teaterutbudet ute ilandet. Etermedia får inte vara så låsta av programtablåeroch teknisk produktionsplanering att de inte med kortvarsel förmår bevaka viktiga händelser inom kulturlivet.Vi redovisar våra förslag rörande radio- och TV-frågor ien särskild partimotion.7. Grunden skall läggas tidigtEtt tidigt kulturintresse är en investering för framtiden.Det utgör grunden för enskilda människors utveckling ochför nationen. En ''kulturell kompetens'' får sin särskildabetydelse mot bakgrund av den ökadeinternationaliseringen både inom våra gränser och ikontakterna med omvärlden.Det största ansvaret för överföring av kunskap ochkulturmönster ligger hos familjen. Ett uttryck för vår syn idessa frågor är förslaget om vårdnadsbidrag som ökarvalfriheten för föräldrarna och ger dem ökade möjligheteratt vara tillsammans med sina barn.Regeringen skriver i årets budgetproposition att varkenden enskildes ekonomi eller kostnaderna för olikaaktiviteter är avgörande för kulturvanorna. I stället anslutersig den socialdemokratiska regeringen till vad Moderatasamlingspartiet konsekvent hävdat när den konstaterar attden för kulturvanorna viktigaste faktorn ''förefaller att varautbildnings- och i vidare mening bildningstradition''.I förskolan skall barnen få stöd för att utveckla språk ochbegrepp. De skall tränas att lyssna och lära. Det gäller såvälformell inlärning som överföring av goda vanor, lekar, delarav vår sång- och sagovärld och mycket annat. Moderatasamlingspartiet anser att en viktig uppgift för förskolan äratt genom konsekventa förebilder ge barn erfarenheter ochvanor som lägger grunden för framtida utbildning ochkulturintresse.Skolan är i sig en kulturförmedlande institution. Kulturär inte en projektverksamhet som kan åsättas en särskildbeteckning. Skolans hela verksamhet ger grunden för nyakunskaper och nya upplevelser. Moderata samlingspartietanser att skolans kulturansvar inte skall fogas tillundervisningen, det skall genomsyra den. Vi välkomnar attsocialdemokraterna nu accepterat det moderataönskemålet om en skolstart , men vi villunderstryka de krav på ett pedagogiskt utvecklingsarbete --inte minst på kulturområdet -- som detta ställer.Beträffande undervisningens innehåll har forskare frånGöteborg redovisat att av eleverna påmellanstadiet inte får någon undervisning i vare sigreligionskunskap eller samhällskunskap. En studie avämnet bild visar att momentet bildanalys försummas. Detär självklart att skolans undervisning måste ske så att olikaämnen får avsett utrymme i undervisningen. Ämnetreligionskunskap innehåller förutom de etiska momentenåtskilligt som är av avgörande betydelse för att förstå viktigadelar av vårt kulturarv.Den kommunala är ett värdefulltkomplement till skolans reguljära musikundervisning.Även inom andra ämnesområden, däribland de estetiska,finns behov och intresse av fördjupade studier. Vi förordaren ökad valfrihet i fråga om studieinriktningen i allaskolformer. På alla studienivåer måste de möjligheterutnyttjas som enskilda utbildningsanordnare,studieförbund och andra erbjuder. Eleverna bör medverkatill att skapa och upprätthålla en estetiskt tilltalandeskolmiljö.Lärare har en nyckelroll som förmedlare av kunskap omvår kultur och om de värderingar som präglat dessframväxt. En bra lärarutbildning, som också innefattar enbred allmänbildning, och en humanistisk människosynkrävs för att lärarna skall kunna fullgöra sin viktiga uppgift.8. Kulturens finansieringHuvuddelen av kulturutgifterna betalas direkt avmedborgarna själva. Grammofonskivor och kassetter utgörviktiga faktorer för en alltmer musikintresserad ungdomoch försäljningen visar inga tendenser att minska. Ett stortantal privatteatrar drivs helt kommersiellt och detsammagäller delar av bokutgivningen. Konsumenternas val är enviktig reaktion från ''marknaden''.Någon klar gräns existerar inte mellan ett kommersielltoch ett icke-kommersiellt utbud. Det finns en skala från heltsjälvbärande till helt understödd kultur. Inte heller finnsnågot klart samband mellan hög kvalitet och icke-kommersiell kultur. Många av kulturens finaste yttringarhar tillkommit på marknadsmässiga villkor.Det offentligas stöd till kulturen skall inte korrigeramarknadskrafterna utan medverka till ökad bredd ochmångfald. Erfarenheten visar att det i praktiken är svårt attgöra ändringar i offentlig verksamhet. Stödet riskerar att blikonserverande och styrande.För att motverka dessa effekter och göra det offentligakulturstödet kvalitetsinriktat bör det fördelas av flerasjälvständiga organ så att olika värderingar kan göra siggällande.Vi kan inte acceptera orimligt storainflytande över fördelningen av statens kulturstöd ochdärmed över utvecklingen inom kulturområdet. Statenskulturråd bör därför avvecklas. I stället skall fördelningenav det centrala stödet ske av en rad oberoende organ, t.ex.akademier, institutioner och samarbetsorganisationer medförankring inom skilda kultursektorer.Det statliga stödet till regional och lokalkulturverksamhet har påtagliga brister:Besluten ärcentraliserade.Bidragen är detaljreglerade.Skildastödordningar blandas (musiklivet).Regionala orättvisoruppstår.Det är angeläget att det statliga stödet ger frihet attforma regionala och lokala lösningar. Det kan då bli ettinslag i en framsynt regionalpolitik. Kulturstöd får särskiltstor effekt om det kanaliseras till frivilliga krafter med lokalförankring.Stödet till regional och lokal kulturverksamhet börfördelas genom att besluten så långt som möjligt fattas avbidragsmottagarna själva i samverkan. Detta kan t.ex. gällaregionala institutioner som museer, teatrar eller friagrupper. Detaljreglering skall undvikas. Regional rättvisaskall gälla.Riksdagen har tidigare hos regeringen begärt utredningav det regionala och lokala kulturstödets utformning. Någotförslag om utformningen av detta stöd har dock intekommit. bör därför på nytt begära ett sådantförslag grundat på ovan angivna principer.Skall kulturinstitutionerna utvecklas måste de ha ettinbördes idé- och personutbyte och nära kontakt med sinpublik, sin marknad. För att skall kunna hävda sinplats som kulturnation är det nödvändigt att våra nationellakulturinstitutioner kan mäta sig med motsvarandeinternationella institutioner och idka utbyte med dem. Bådenationalscenerna och länsteatrarna måste i högre gradmedverka i turnéer och i radio- och TV-föreställningar.Teater- och musikinstitutioner har, liksom teater- ochkonstföreningar, alla ansvar för att nå ut till sin publik. Detär därför principiellt fel att statens resurser för sådanaåtgärder kanaliseras till Skådebanan. Skådebanan böravvecklas och bidrag ges direkt till berörda institutioner ochorganisationer.9. Andra finansieringskällorModerata samlingspartiet anser att en aktiv medverkanfrån företag och enskilda leder till ökat intresse för kulturoch bidrar till ett rikare kulturliv.Vi finner det angeläget att nya möjligheter skapas föralla som så önskar att bidra till kulturlivet i vårt land. Påandra områden, t.ex. inom medicinen, har stora fonderbyggts upp av enskilda medel till gagn för hela samhället.Genom uppbyggnaden av kulturfonder skulle enskildamedel i högre grad kunna komma kulturlivet till del.Fondmedlen bör inte användas för permanentstöd tillolika aktiviteter utan stå till buds för särskilda insatser inomskilda kulturområden.I vissa fall skulle initiativ kunna tas till bildandet avregionala fonder i avsikt att särskilt stödja kulturlivet i denegna regionen. Många skulle å andra sidan kanske hellrevilja stödja en fond med inriktning mot ett särskiltkulturområde, t.ex. kulturminnesvården.Staten bör aktivt medverka i uppbyggnaden av stöd tillkulturfonder. Detta kan t.ex. ske genom att staten går inmed bidrag som svarar mot hälften av skänkta medel upptill ett visst belopp.Vi anser att regeringen bör överväga hur bildandet avkulturfonder skall kunna stimuleras och vilka medel somkan göras tillgängliga för detta. Regeringen bör därvidpröva vilka principer som skall gälla för erhållande av stödoch hur regler skall utformas som stimulerar tillkomsten avkulturfonder.Sponsring och mecenatverksamhet öppnar en möjlighettill ytterligare satsningar inom alla områden. Det gällerstipendier, möjlighet till fler turnéer, uppsättningar,föreställningar etc.Kultursponsring ger ett mervärde för sponsorerna. Ettföretags engagemang ökar kulturintresset hos personal ochkunder samt medverkar till att nya grupper blir delaktiga.Vid sponsring måste vissa förutsättningar gälla. Deinstitutioner som det allmänna tagit ansvar för skall ha singrundtrygghet säkrad oberoende av sponsorsmedel.Sponsorsinsatser bör ej leda till sänkta offentliga bidrag. Ejheller får den konstnärliga integriteten eftersättas.Vi vill också peka på möjligheten att aktualisera andrainkomstkällor, som t.ex. stödföreningar, försäljning avkonstböcker, souvenirer av god kvalitet och föremål som äröverflödiga i museisamlingar. Överenskommelser somträffats i samband med donationer måste givetvisrespekteras.10. Kulturskaparnas villkorAvgörande för kulturskaparnas arbetsvillkor är detallmänna samhällsklimatet. I ett öppet, demokratisktsamhälle som välkomnar fritt tankeutbyte främjas denkulturella utvecklingen. Konstnärer och andrakulturskapare måste få sådana arbetsmöjligheter att deraskonstnärliga verksamhet inte i onödan hämmas avekonomiska bekymmer.Det offentliga stödet till konstnärer skall utformas så atttalangfulla personer får tillfälle att utvecklas. Målet skallvara att skapa en god grund för att begåvade konstnärer inteskall hamna i bidragsberoende. De offentliga förvärven avkonst är därför ett, enligt vår mening, logiskt ochfunktionellt stöd för kulturen.Statens konstråd skall genom sina inköp garantera attstatliga byggnader får konstnärlig utsmyckning. På sammasätt svarar kommunerna för att en del av kostnaderna vidbyggande anslås till konstnärlig utsmyckning och för attarbetstillfällen skapas för konstnärer.Många kulturskapare har oregelbundna inkomster. Desom har låga inkomster kombinerar ofta sin kulturellaverksamhet med annat arbete.Uppgörelsen om skatterna mellan socialdemokraternaoch innebär att rätt till avdrag för underskott iannan förvärvskälla slopas. Moderata samlingspartiet anseratt rätten att kvitta underskott mot överskott vidförvärvsarbete eller i annan näringsverksamhet skallbehållas och att någon begränsning av värdet ej sker.För den som har sina inkomster ojämnt fördelade finnsbehov att kunna utjämna inkomster över åren. Förnärvarande finns vissa möjligheter till detta genom ettupphovsmannakonto.Till följd av skatteomläggningen har försämringar inträtti och med att avkastningen på sådana konton beskattasfortlöpande. Vi anser att rätten till avsättning bör finnaskvar i tidigare omfattning.För många kulturarbetare uppstår problem genom att deredan vid låga inkomster beläggs med egenavgifter även ominkomsten inte ger rätt till exempelvis ATP. Genom ojämninkomst kan med höga inkomster dessutom innebäraatt man får betala egenavgifter för inkomster över detbelopp för vilket ATP-förmåner beräknas. Detta systembestår enligt skatteuppgörelsen. Genom den särskildalöneskatt som läggs på passiva näringsinkomster förstärksden bristande förmånsanknytningen. Det moderataskatteförslaget innebär att man successivt ändrarsocialförsäkringssystemet så att avgifterna anknyts tillförmånen.