mot · GE02U660 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningIdag finns uppskattningsvis mer än 200 miljonermänniskor världen över som räknar sig som stamfolk ellerurbefolkningar. Med ''urbefolkning'' avses de folk som harsitt historiska ursprung i en civilisation som fanns etableradinnan de invaderades och kolonialiserades och som inteanser sig utgöra del av den dominanta befolkningen inomett visst territorium. Enligt FN:s särskilda rapportör förurbefolkningar måste följande villkor uppfyllas för attbegreppet ''historiskt ursprung'' skall gälla:ockupation avtraditionellt landområde;kontinuerligt och gemensamtsläktskap med områdets ursprungliga invånare;urskiljbara egna traditioner och seder samt kultur iallmänhet, och egen religion i synnerhet;eget språkUrbefolkningar har rättigheter enligt internationelllagstiftning om mänskliga rättigheter som skiljer sig frånandra minoriteters rättigheter, främst när det gällerurbefolkningarnas rätt till självbestämmande. Detta är enkollektiv rätt att fritt eftersträva ekonomisk, social ochkulturell utveckling och politisk status.Den internationella standard som börjar ta form,exempelvis i form av 169 förUrbefolkningar och Stamfolk, , erkänner inte bararättigheter beträffande social och ekonomisk autonomi ochsjälvutveckling, utan även rättigheter beträffandemiljöskydd och miljörehabilitering. Det är därför även urmiljösynpunkt viktigt att se till att denna konvention ocksåefterlevs av de länder som är bundna av den.Urbefolkningars nära förhållande till ekosystemenSamtliga ekosystem som speciellt uppmärksammatsinternationellt har haft gemensamt att debebos av urbefolkningar, som är direkt beroende av dessaekosystem för sin fysiska och kulturella överlevnad. Det ärdärför omöjligt att skilja de åtgärder som sätts in för attskydda dessa ekosystem, med dess hotade djur- ochväxtarter, från urbefolkningarnas ekonomiska ochmänskliga rättigheter.Urbefolkningar besitter oersättliga kunskaper omdynamiken i de ekosystem de lever i, något som för Miljö och Utveckling (UNCED)redan påpekat. Urbefolkningarnas kunskaper om sinomgivning bygger på noggranna iakttagelser som gårtillbaka tusentals år. Detta är speciellt viktigt i de områdensom redan förändrats av nybyggare eller industrier, därenbart urbefolkningen kommer ihåg dessa områden som devar tidigare, vilka djurarter som fanns och i vilkenutsträckning, osv.Urbefolkningarnas kamp för överlevnadUrbefolkningar lever fortfarande i harmoni med ModerJord och deras handlande styrs av naturens lagar (NaturalLaw). Den viktigaste principen i dessa lagar är attmänniskan inte står över naturen utan är en del av den,precis som allt annat liv på jorden, och att ingen har rätt attanvända mer av jordens resurser än den naturligakapaciteten för återhämtning klarar av. En del folk,exempelvis irokesindianerna i , tillämpar enprincip som säger att inga beslut skall fattas som på någotvis kan tänkas vara skadliga för barnen i sju generationerframåt. Land kan heller inte ägas utan bara förvaltaskollektivt av stammen, en syn som ofta varit orsak tillförföljelse från kolonialmakterna, som därför misslyckatsmed att assimilera urbefolkningarna och inordna dem i ettsystem som bygger på konkurrens och önskan att överträffasin nästa.På grund av de principer de lever efter, ärurbefolkningarna de enda av världens folk som lyckats levai harmoni och balans med sin omgivning. Det är därförfruktansvärt viktigt att urbefolkningarnas egna röster blirhörda nu när världen står inför en hotande ekologiskkatastrof, exempelvis inom och förmiljö och utveckling.Under de senaste åren har urbefolkningarnas egnaorganisationer vuxit sig större och starkare. Ettvärldsomfattande nätverk är på väg att utvecklas. Men oftaär deras representanter inte ens med i viktigavärldskonferenser om miljön, ibland därför att derasnationer inte erkänns som självständiga, och ibland därföratt de inte har råd att skicka egna delegationer därför attde tillhör det ekonomiska bottenskiktet. I t ex är denindianska befolkningen den fattigaste av alla etniskagrupper men eftersom räknas som ett av världensrikaste länder har indianerna svårt att få bistånd från andraländer. Det är därför viktigt att länder som ser omsina biståndsregler så att fattiga etniska folk kan få hjälpäven om deras nationer är omgärdade av rikakolonialmakter. En annan viktig åtgärd är att öka bidragentill FN:s frivilliga fond, ur vilken delegater frånurbefolkningarnas nationer kan få bidrag till biljetter för attkunna delta i för urbefolkningar, somträffas i varje sommar.Urbefolkningarnas livssituation och ekonomiUrbefolkningar har utsatts för, och fortsätter att utsättasför, systematiska tvångsförflyttningar närhelst dendominanta befolkningen finner naturresurser påurbefolkningarnas land eller av annan anledning anser attde står i vägen för ''utvecklingen''.Genom dessa systematiska förflyttningar från relativtproduktiva områden, bor de flesta urbefolkningar nu iekonomiskt marginella och ekologiskt sköra områden, somexempelvis den arktiska tundran, öknen och världens fååterstående regnskogsområden. I stor utsträckning lever defortfarande, helt eller delvis, på förnybara tillgångar: jakt,fiske, bärplockning, samling av örter, rötter mm, samt olikaodlingsformer.Men inte heller i marginella områden leverurbefolkningarna säkra. Tvångsförflyttningarna fortsätteroch andra aktiviteter som hotar deras överlevnad fortgår påmånga håll. Några exempel är:Big Mountain, . Den störstatvångsförflyttningen i moderna historia: 14 000 navajoindianer tvingas lämna sina hem för att beredaplats för miljöfarliga kolgruvor (dagbrott). Att dettaangrepp mot Navajonationen ansetts utgöra folkmord avinternationella domstolen i har inte påverkat deamerikanska myndigheterna att ändra Public 93:531som stiftades av en desinformerad kongress för attmöjliggöra massförflyttningen som, förutom att den förstörtotaliga navajoindianers liv och bryter mot dengrundlagsskyddade religionsfriheten (Navajofolketsreligion är djupt och oskiljbart förknippad med den mark delever på), utgjort en ekonomisk och miljömässig skandal.Förflyttningen var inte ens halvfärdig , dentidsgräns som uppförts för genomförandet, bl a pga massivtmotstånd från indianerna, att pengarna för projektet tagitslut och att mark saknades att förflytta indianerna till. Desenaste åren har många familjer förflyttats till det s.k. NewLand-området vid , trots att den floden år 1978var scenen för den värsta radioaktiva olyckan någonsin iUSA:s historia, då en dammvägg brast på enurananrikningsfabrik och tonvis med uranblandat vattenströmmade ut direkt i floden, från vilken navajoindianernai området fick allt sitt vatten. Eftersom olyckan i huvudsakdrabbade den indianska befolkningen hördes inget om deni större massmedia. Inget har gjorts för att städa uppområdet, som har förklarats olämpligt för mänskligt bruk.James Bay, , . Fas två av HydroQuebecs vattenkraftprojekt, som är världens största,kommer att sätta ett område lika stort som ytaunder vatten och effektivt förstöra creeindianernasmångtusenåriga jakt- och fiskekultur: jaktmarker,gravplatser, betesmarker och kalvningsplatser för karibou-hjordar (nordamerikansk ren) går förlorade för alltid.Redan första fasen av projektet, som utfördes på 70-talettrots indianernas och eskimåernas kraftiga protester,medförde enorma problem för cree-indianerna genomförlorade jaktmarker, klimatförändringar,kvicksilverförgiftad fisk och sociala problem somarbetslöshet, alkoholism, osv.Lubicon , , . Lubicon Cree-folket har förgäves väntat på att få det reservatkanadensiska regeringen lovat dem. Trots att de lever påsamma område som långt innan kolonialiserades,har de inte erkänts rätt till sitt eget land. Fram till i börjanav 80-talet var Lubiconnationen en liten självförsörjandenation som livnärde sig sedan urminnes tid på jakt och fiske.Ett decennium senare har skoningslös oljeprospektering påderas mark (utan tillåtelse eller ens tillfrågan) totalt förstörtLubiconfolkets livsstil och de cirka 400 Lubiconindianersom finns kvar lider grava problem med sjukdom,alkoholism, självmordsepidemier, arbetslöshet ochdepression. Lubiconnationen tilldelades inte något reservatdå andra indianska folk i delades in i olikaavtalsområden, av den anledningen att de levde så isoleradeatt ingen i seklets början ännu visste att defanns. kamp med kanadensiska regeringenhar inte givit något resultat för Lubiconindianerna, trots attFN:s dömde för brottmot Lubiconfolkets mänskliga rättigheter och rätt tillsjälvbestämmande, enligt artikel 27 i den InternationellaKonventionen om Civila och Politiska Rättigheter, somKanada är bunden till. Den svenska representanten ikommittén, som består av 18 jurister, var den enda förutomden japanska (har stora ekonomiska intressen påområdet), som röstade emot beslutet, med motiveringen attLubiconindianerna inte försökt att fårättvisa. Att han blivit omvald att representeraSverige i måste starkt ifrågasättas av alla somnoterat de katastrofala effekter politik fått förLubiconfolket.Amazonas (, ). På många ställeni hotas Yanomaninationen och andra stammar avillegala guldgrävare som inkräktar på deras land, förgiftarvattnet med kvicksilver och mördar indianer som försökerhindra inkräktandet. Precis som i förra sekletså gör regeringen ingenting för att stoppa framfarten.Över hela hotas också urbefolkningar av denpågående kolonialiseringen av nybyggare som bränner nerregnskogen för att starta jordbruk. Marken lämpar sig sådåligt för odling att den ofta blir obrukbar efter ,vilket leder till att nybyggaren bränner ner ytterligareregnskog för att få ny odlingsmark. Regeringarna skyndarpå denna utveckling genom att bygga vägar genomregnskogsområden för oljeprospektering ochdammbyggen, mm.I planeras en väg genom Huaorani-indianernasland, trots att detta område (ett av de störstasammanhängande orörda regnskogsområden kvar i helaAmazonas) utropats till nationalpark (YasuniNationalpark) just för att skyddas från sådan utveckling ochbevaras för indianerna. Huaorani-folket består av cirka 1 600 människor som lever på ett område som är mycketeftertraktat för oljeprospektering av Conoco , Ltd,som ägs av det amerikanska E.I. DuPont de Nemours.Huaorani-indianerna är ett av de mest isolerade indianskafolken i . De lever av jakt och jordbruk på småjordlottar som de markberett för ändamålet. Deras språkverkar vara helt obesläktat med alla andra kända språk.Den ecuadorianska delen av , där huaorani-indianerna lever, anses vara ett av de botaniskt mestvarierande områden i världen. DuPonts oljeprospekteringmedför att man bygger hundratals kilometer väg ocholjeledningar, dussintals oljeriggar, pumpanordningar ochbostäder för flera hundra arbetare. Detta kommer att ledatill att icke-indianska nybyggare exploaterar och suger utindianernas mark, vilket i sin tur leder till att indianernadrabbas av arbetslöshet, prostitution, alkoholism ochsjukdomar, medan ännu en betydande del av Amazonasregnskog förstörs. Liknande vägar på andra ställen iEcuador har undantagslöst medfört kolonialisering av icke-indianer med påföljd att indianerna gradvis utrotas.I regnskogsområden i pågår en liknandeutveckling. I har Penan-folket och andra stammartagit upp kampen mot skogsskövlingen på derastraditionella territorium. har i enresolution befarat att om utvecklingen där fortsätter är 60%av regnskogen försvunnen , med katastrofalakonsekvenser för urfolken och miljön. I Philippinerna ärsituationen liknande men kompliceras av atturbefolkningarna också drabbas av regeringens militäraoffensiver mot gerillan, som antas ha sina baser påurfolkens landområden. Regeringens massivaflygbombningar har resulterat i stora flyktingströmmar.Polarområdet. Urbefolkningarna i praktiskt tagethela polarområdet (, norra , ,, ) lever huvudsakligen av fiske ochpälsdjursjakt, rennäring och bärplockning -- i stort sett deenda näringar klimatet tillåter. Men både jakten och fiskethar försvårats för urbefolkningarna pga de ovetenskapligaoch missvisande kampanjer som sk ''djurvänner'' oftaurskillningslöst drivit mot säljägare och valfiskare. Genomchockerande bilder på exempelvis ihjälklubbade sälungarhar man i lyckats driva igenom restriktioner påpälshandeln som fått katastrofala följder för indianer,inuiter (eskimåer), aleuter och mestiser, alltså de folk förvilka jakten är en livsstil och inte bara ett sätt att tjänapengar och som dessutom inte har någon annan möjlighettill överlevnad om de vill stanna i sitt territorium. Medansådan kritik självfallet är befogad när det gäller sälungarsom klubbas ihjäl och rävsaxar av stål, så är deturbefolkningarna som drabbats hårdats trots att de intetillämpar dessa metoder och dessutom inte jagarutrotningshotade djur. Tvärtom har de arktiska folkenssamarbetsorgan, (ICC)arbetat fram en speciell strategi för miljövård, The InuitRegional Conservation Strategy, och 1989 prisbelöntes ICCav FN med en sk Global 500-utmärkelse för''utomordentliga prestationer när gäller miljöskydd ochmiljöförbättringar''. hareskimåerna själva startat åtgärder för att skydda val- ochsälbeståndet. I exempelvis tog inuiterna initiativetatt skydda valarna genom att etablera Alaska-eskimåernasValkommission.Ändå är djurvännernas kampanjer det största hotet motalla urbefolkningskulturer i . Så t ex har försöken attfå förbudet mot sälskinn förlängt inom EGhaft mycket skadlig effekt, liksom Storbritannienslagstiftning om att pälsprodukter från vissa djur (inga avdem utrotningshotade) från skall märkas medetiketter som säger att produkten kommer från ett djur som''kan ha jagats med rävsax'', vare sig djuret jagats på detviset eller ej -- det gäller t o m djur från pälsfarmar. Manskall inte glömma bort att det var det europeiska modet somtvingade de nordliga urbefolkningarna att gå över tillpenningekonomi. Innan de första vita kom, levde dearktiska folken uteslutande av vad havet och landet gav.Men nykomlingarna skrek efter pälsar, mer och mer pälsar,och urfolken tvingades adoptera ''moderna'' metoder för atthänga med i konkurrensen. är till och med de mesttraditionella pälsjägarfamiljerna beroende av pengar för attkunna skaffa utrustning, verktyg, bensin och kläder.Samerna i vårt eget land har fått kritik för att deanvänder moderna hjälpmedel i rennäringen. Exempelvisskulle samernas användande av helikopter, snöscooter,plastlasso och motorcykel i renskötseln enligt vissamiljöorganisationer utgöra skäl till varför deras situationinte skulle förtjäna att tas upp vid den stora för Miljö och Utveckling i , trotsatt samernas situation i mångt och mycket är jämförbar medindianfolkens i . På samma sätt som exempelvisYanomanis lider enorma problem pga avregnskogsskövlingen, orsakar svensk skogspolitiktillsammans med turism de största problemen samerna harför sin överlevnad som ett folk.Uranbrytning. Uranbrytning i större skala skervärlden över på urbefolkningars territorium,och på deras bekostnad -- ekonomiskt, hälso- ochmiljömässigt. I förekommer all uranbrytning påindiansk mark, exempelvis i (Navajoreservatet)och Syddakota (Great Sioux Nation). Följderna kan mätasi högsta cancerstatistik (hos folk som aldrig någonsinhaft cancerfall tidigare). Likaså i bedrivsuranbrytningen på indianers traditionella mark, främst iSaskatchewan, där befolkningen, som lovades höjdlevnadsstandard, bra jobb och idel förbättringar avgruvbolagen, blivit fattigare, sjukare och fått allehandasociala problem. Bara de sämsta temporära jobben gick tillindianerna, som fått sitt hemland förstört av dagbrotten:förgiftade vattendrag, enorma slagghögar som spriderradioaktivt damm för vinden. Från köper Sverigeen stor del av sitt uran -- i SKB:s statligt finansierade reklamheter det att ''där bryts uranet i moderna gruvor medhöga miljökrav''. Man frågar sig vad man som menas med''höga miljökrav'' eftersom uranbrytning överhuvudtagetinte sker i bl a på grund av de enorma miljöproblemuranbrytning medför. De rapporter som kommer om denunder hemlighållna uranbrytningen utanför avdet tysksovjetiska SDAG vittnar dock om en helt annanverklighet: svåra miljöproblem, hög strålning, 100 meterhöga slaggberg med radioaktivt material överallt inom ettområde , så höga siffror av cancer,silikos, hög barnadödlighet, falsk krupp, bronkit etc, attfamiljer fick sköta sina sjuka hemma för att intealla fall skulle behöva registreras och bidra till en såuppseendeväckande hög statistik. Total tystnadsplikt råddebland de 35 000 anställda. Att påstå att det skulle gå att bryta uranoch hålla höga miljökrav är helt enkelt inteförenligt med verkligheten.Sverige köper också uran från , däruranbrytningen drabbat aboriginerna på ett likartat sätt --ovetande om varandra har indianer och aboriginer i sinaegna kulturer beskrivit uranet på exakt samma sätt -- somen livsfarlig kraft eller monsterliknande orm, som inte gåratt kontrollera när man väl släppt ut den. Ett annat svensktleverantörsland är , som har startat uranbrytning iTibet, med samma destruktiva effekter för tibetanerna. Näruranet väl är anrikat i producentlandet, blandas det till enenda produkt och exporteras -- därför är det omöjligt förSverige att påstå att man exempelvis inte köper uran frånen speciell region i ett land. Följaktligen bidrar tillurbefolkningarnas sjukdom, lidande och död genom attköpa uran. kräver att avvecklar sinimport av uran för att inte längre medverka till utrotandetav urbefolkningar i dessa länder.Kärnvapenprov. Även kärnvapenprov sker oftapå urbefolkningars land. I harFrankrike bedrivit tester på ,först ovanjordiska och senare underjordiska sprängningar,trots högljudda protester från den polynesiskabefolkningen, som fransmännen sökt hålla i totalt mörkermed de mest repressiva metoder. På sedan testerna inleddes slutat publicerasjukdoms- och dödsfallsstatistik, och det är förbjudet attföra in geigermätare på ön.Både och utförunderjordssprängningar på Western Shoshoneindianernasland i , utan att någon av dessa ländernågonsin begärt tillstånd eller ens informerat indianerna omdet. I är det likadant: hemlighölls ensprängningsolycka i samband med amerikanskakärnvapenprov som resulterade i massor av döda blandaboriginerna. Världen får nog aldrig veta hur många somdog. flyttade sitt testområde till NovajaZemlja, som ligger farligt nära samiskt territorium.Anledningen till att proven flyttades var att befolkningensprotester i det förra området blev för högljudda. I höstaskom den första sprängningen på den nyaprovsprängningsplatsen, med starka samiska protester tillföljd. De nordiska länderna protesterade också, men deträcker här inte med ord utan måste mer aktivt verkaför ett totalt provstopp även för underjordiska prov. Det ärbedrövligt att det inte ens förs förhandlingar om ettfullständigt provstopp, trots att det gått detpartiella provstoppet.I hotas nu också renskötande urfolk avtvångsförflyttning på grund av att de enormanaturgasfyndigheter som finns där skall exploateras avSovjet. Stora städer är i färd att byggas upp för att beredabostäder för de arbetare som skall utvinna gasen. ärett av de länder som kommer att köpa naturgasen. Är detrimligt att skall bidra till ännu ett urfolks undergångför att få tillgång till billig naturgas?Tvångssteriliseringar och tvångsadoptioner. Ikonventionen mot folkmord, som undertecknade1949, står det i artikel 2 att till folkmord räknas inte baraatt döda medlemmar i en speciell grupp eller orsaka demallvarlig kroppsskada eller mental skada, eller medvetetpåtvinga gruppen livsvillkor som är kalkulerade att orsakagruppens fysiska förstörelse, helt eller delvis, utan tillfolkmord räknas också åtgärder som är menade att hindrafödslar inom gruppen och att tvinga gruppen att lämna överbarn till en annan grupp.I samma konventions artikel 4 står att människor sombegår folkmord eller konspirerar till att begå folkmord,eller uppmanar till eller försöker begå eller deltar ifolkmord, skall straffas, vare sig de är konstitutionelltansvariga maktutövare, officiella tjänstemän ellerprivatpersoner.Från kommer rapporter omtvångssteriliseringar på den tibetanska befolkningen -- ettvidrigt brott som inte kan fördömas starkt nog. MenSveriges uttalanden har varit mycket svaga -- man har t o muttalat förståelse för befolkningsproblem!! Men Tibetär inte , och det tibetanska folket har inte fått uttalasig.Under 70-talet tvångssteriliserades i av den kvinnliga indianska befolkningen ibarnbärande ålder. Läkare anställda av myndigheternainom den s k (indianskahälsovården), tog själva på sig att bestämma attmångtusentals kvinnor inte var lämpliga att föda barn, oftaav sociala anledningar som alkoholism, eller helt enkeltfattigdom, eller helt godtyckliga personliga bedömningar.Tvångssteriliseringarna skedde ofta helt utan kvinnornasvetskap, i samband med andra operativa ingrepp ellerbarnafödslar. Situationen uppdagades först när en ung indianska uppsökte ett vanligt sjukhus ochbad om en livmoderstransplantation -- ingen hade upplysthenne om att steriliseringen var permanent. För ett folksom ser barnen som sin allra mest värdefulla tillgång hardetta ostraffade folkmord orsakat obeskrivligt lidande.I hela har indianska barn under 1900-taletadopterats bort till icke-indianska familjer, utan attföräldrarna kunnat göra något för att förhindra det. FrånGuatemala har skakande rapporter kommit om att sådanaadoptivbarn använts vid medicinska försök och somtransplantationsdelar. I är Mormonkyrkanundantagen i den lagstiftning som infördes (The Indian Child Welfare Act) för att hindra att indianskabarn bortadopteras utan föräldrarnas tillstånd och placerasi icke-indianska fosterhem.Indianska barn adopteras ofta bort till personer somaldrig skulle kvalificera som adoptivföräldrar till vita barn.Dakotaindianen , från , ,avtjänar ett straff till livstid i Stony Mountain-fängelset i . , som föddes , såg när hanvar liten sin far bli ihjälslagen av en vit man. Modernbörjade dricka och och hans syskon lämnadesöver till de kanadensiska myndigheterna. När var10 år dog modern och bortadopterades han vit, homosexuell ungkarl, som tidigare adopterat enannan sioux-indiansk pojke från Syddakota. Adoptivfadernvar ökänd i Wichita-området i för att han brukadeta porrbilder på unga pojkar och betala dem för sexuellatjänster. 1983 arresterades den då 19-årige förmord på sin adoptivfar.Indianer har, som många andra urbefolkningar, kvar sittstorfamiljsystem. Barn uppfostras ofta av sina mor- ellerfarföräldrar, som har tid, tålamod och erfarenhet att ta handom dem medan föräldrarna arbetar. De är ocksåmedlemmar av en stam som värnar om dem. Att ta ett barnifrån stammen och placera det i en främmande kultur är ettbrott mot barnets rätt till sin identitet och sin egen kultur.Politisk förföljelse. Urbefolkningarnasfrihetssträvanden har skördat stora offer i form av illegalafrihetsberövanden, försvinnanden, politiska mord,kidnappningar och politiska fångar. Ett av de värstdrabbade länderna är , där majoriteten avbefolkningen är indianer: över 30 000 döda, 35 000 försvunna, 200 000 flyktingar och mer än en miljon som tvingades lämnasina hem. 1989 skedde en markant ökning av kränkningarav mänskliga rättigheter efter en viss nedgång direkt efterpresident tillträde 1986. Men Cerezos regering gavåtalsfrihet åt dem som förövat mänskliga rättigheters-brottunder tidigare regimer, vilket har skapat en grogrund förnya övergrepp. mördades , som företrätt guatemalanska flyktingar inom ochutom landet. Allt tyder på att de officiellasäkerhetsstyrkorna var ansvariga för mordet. Ledare ochmedlemmar i den indianska organisationen förindiansamhällen (CERJ) har ''försvunnit'', hotats,terroriserats och avrättats illegalt. CERJ bildades föratt främja indianbefolkningens mänskliga rättigheter. Iaugusti 1990 avgav en muntligrapport till FN:s underkommission för förebyggande avdiskriminering och skydd av minoriteter, där man påtaladeövergrepp som riktats mot indianer i , särskiltmot CERJ:s medlemmar. har ettantal massakrar utförts av militären, exempelvis den 2december då 15 indianer mördades.