mot · GE02Jo78 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö InledningUnder framförallt de senaste 30--40 åren har ensmygande, men kraftig, omvandling av landskapet skett.Mångformigheten har minskat påtagligt och månganaturmiljöer har utarmats eller förstörts. Ett exempel ärvåra artrika slåtter- och betesmarker som blir allt färre.Följden har blivit att antalet hotade växter och djur i vårnatur ständigt ökar.Vem minns inte sin barndoms ängar och hagar, som nuersatts med tät granskog. I en uppsats i skriftenNaturresurser och landskapsomvandling funderar LarsEmelin över hur motsägelsefullt vi behandlat vårt kulturarv.Vi river inte kyrkor, trots att allt färre deltar iförsamlingslivet och trots att kyrkorna ligger på värdefullmark. Men för att bevara små rester av odlingslandskapet,som på ett helt annat sätt än slott, herresäten och kyrkor hörtill folkets historia, måste man argumentera i det oändliga.Eklandskapet samt ängs- och hagmarker iÖstergötland -- ett riksintresseUngefär av kvarvarande areal hagmarker finns inomÖstergötland och norra . Flera starkt hotade arterhar i detta område sin bästa chans att överlevalandskapsomvandlingen.Östergötlands län är det enskilda län som har störst arealnaturbetesmark. Detta har bekräftats i den pågåendelandsomfattande inventeringen. Cirka 16 000 ha naturligtgräsbärande mark har preliminärt redovisats i länet. Dennaareal har klassats vara så värdefull att det borde utgå stödtill betesdrift. I länet finns avtal med ca 800djurhållare som svarar för att ca 8 000 ha betesmarkskall få rätt vård. Behovet är som synes större.Speciellt viktigt är eklandskapet ()söder om i anslutning till Stångåns sjösystem.Detta löper även in i . Dessutom finnsvärdefulla områden med ekinslag kring Söderköping.Eklandskapet är välkänt även utanför naturvårdskretsar.Området har klassats som riksintresse.Naturvårdsvärdena är stora, och ekbestånden -- alltifrånrena ekskogar till enstaka ekbuskage -- är i allmänhet rikabiotoper.Eken -- vårt ädlaste lövträdBland ädla lövträd är eken utan jämförelse det viktigasteträdslaget. Ek är det främsta värdträdet för insekter ochöver 500 arter är knutna till detta träd. Av 128utrotningshotade insektsarter i är 39 knutna till ek,eller lika många som alla andra lövträd har tillsammans.Exempel på insekter som är knutna till denna miljö ärläderbaggen och ekoxen. Båda finns med pånaturvårdsverkets lista över hotade insekter och hartroligen sina viktigaste och stabilaste populationer i dettaområde i Sverige.Den akut hotade dårgräsfjärilen, som bara finns iÖstergötland och på , lever i f.d. ängsmark med ekoch . På torrängar hörs den sällsynta trumgräshoppansom har klarröda flygvingar. Bland fåglar kan nämnasmindre hackspett, skogsduva, näktergal, flerarovfågelsarter samt ett flertal sångare.I många av eklandskapets hagmarker finns också enimponerande flora. Här finns t.ex. ormtunga, låsbräken,och och fältgentiana som hör till det gamlaodlingslandskapet och som minskar starkt. I områdetsöder om finns ca 65 arter i eklandskapet somindikerar värdefull ängs- och hagmark.En förutsättning för att en ek skall bli tillräckligtbredkronig och grov är att den får växa öppet och fritt i enhagmark. Flera av de viktigaste ekinsekterna kräver ocksåhög värme för sin utveckling, vilket innebär att trädet måstevara exponerat för sol. De gamla omfångsrika ekarna medgrov bark i de soliga lägena har vid den gjordainventeringen visat sig vara en ''guldgruva'' för mycketsällsynta lavar, som varit försvunna i övrigaEuropa. Lavarna är ekspecifika och lika sällsynta sompilgrimsfalk och varg, enligt en av landets få lavexperter.Förutom att eken är värd för så många gäster är dendessutom både som enskilt träd och i bestånd ett vackertoch viktigt element i landskapsbilden. Den har storbetydelse för lokalbefolkningen och turisterna kring sjöarnasöder om och längs och kanal.FramtidenSkall eklandskapet finnas kvar krävslångsiktiga avtal, 10--, med berördamarkägare/djurhållare. Uppskattningsvis kommer enbartdenna del av odlingslandskapet i länet att behöva medel förbetesdrift i storleksordningen ett par miljoner per år.Tilldelningen /91 för hela länet avädellövhagmarkstöd var 0,2 miljoner för stängsel m.m.,varav en del till eklandskapet. NOLA-verksamheten hartilldelats totalt 3,3 miljoner . Genom att ävenLinköpings kommun går in med bidrag kommereklandskapet söder om att få stöd med 2miljoner detta år.Då ädellövskogslagen antogs 1984 framhöll riksdagensjordbruksutskott (JoU 1983/84:23) att ädellövskogen ocksåfrån rent skoglig synpunkt måste betraktas som en viktignaturresurs med värdefulla egenskaper. Vidare framhöllsatt det ansågs angeläget att ädellövskogen bevaras i enomfattning som i huvudsak motsvarar nuvarande areal ochatt förutsättningar skapas för ett fortsatt rationelltädellövskogsbruk.Eklandskapet präglas av ständig växling mellan åker,betesmark, löv- och barrskogar. Den fortsatta utvecklingeninom området kommer att formas av utvecklingen inom deareella näringarna och då främst inom jordbruket. Den nyalivsmedelspolitiken innebär att jordbruksmark som tidigareodlats med prisreglerad föda skall minska. För att inte storaarealer skall beskogas med gran utgår omställningsstöd tillt. ex. plantering av ekskog. Det bedöms att en stor del avden nedläggningshotade arealen i utgörnaturlig betesmark. Den kan därmed skogsplanteras efteranmälan om att den tas ur produktionen.Generell arealersättningNär det nuvarande temporära arealstödet försvinnerefter , finns det en uppenbar risk för att det artrikaeklandskapet beskogas med gran, om djurhållningenupphör. Det kan beröra flera särskilt skyddsvärdabiotopområden, som då måste få sitt skydd i form avnaturreservat.Folkpartiet liberalerna har i stället förordaten generell arealersättning som grundtrygghet och enstabiliserande faktor för bl.a. landskapsvården. Dennaersättning minimerar risken för att ängs- och hagmarkernaskall beskogas. Arealersättningen kan naturligt anslutas tilldet temporära stödet och är inte svårt för lantbruksverketatt administrera.Enligt vår bedömning skulle en generell arealersättningsäkerställa att skyddsvärda eklandskap ochängs- och hagmarker kan fortsätta att brukas och därmedbevaras till kommande generationer.HänsynsområdeSom tidigare nämnts är eklandskap, ängs-och hagmarker av riksintresse. För att kunna behålla dettaöppna landskap och för skyddet av de hotade arternabehövs avtal med djurhållare och markägare. Det kanbehöva ställas olika hänsynskrav på markanvändningeninom olika delar av landskapet. Därför föreslår folkpartietliberalerna att en ny form för områdesskydd --hänsynsområde -- skall inrättas genom tillägg inaturvårdslagen. På så vis blir skyddsformennaturvårdsområde överflödig och vissa naturreservat skullei stället kunna benämnas hänsynsområde. Dennabenämning skulle vara tillämplig på många avÖstergötlands skyddsvärda områden.Naturvården måste få en ännu starkare ställning isamhällsplaneringen. Frivilliga naturvårdshänsyn i jord-och skogsbruk, bl.a. bevarande av hagar och ängar, måstestimuleras. Hotade växt- och djurarter och deras livsmiljöermåste få ett starkare skydd.I proposition 1989/90:146 om en ny livsmedelspolitikuttalar regeringen bl a: ''Miljömålen i den nya livsmedelspolitiken är att slåvakt om ett rikt och varierat odlingslandskap och...'' Vidarefastslås: ''En betydande del av växtarter ochmajoriteten av de hotade arterna är knutna till det gamlaodlingslandskapet.'' Medel för detta miljömål anvisas överanslaget B 12. Landskapsvårdande åtgärder, och /92 föreslås 200 milj.kr.Till inköp av naturreservat föreslår folkpartietliberalerna 140 milj.kr., vilket överensstämmer mednaturvårdsverkets önskemål. Det innebär 60 milj.kr. mer änvad regeringen anslagit för samma ändamål.Mot bakgrund av de motiveringar vi anfört i dennamotion är det ytterst angeläget att ekbestånden och ängs-och hagmarkerna i tilldelas medel så att dekan bevaras och få den skötsel som erfordras.Det ökande intresset för miljö och naturvård, de akutabehoven av åtgärder och tidigare försummelser gör attarbetssituationen för personalen vid länsstyrelserna äransträngd. I en partimotion om naturvården, underallmänna motionstiden, har liberalerna /92 till D 1. anslagit 20 milj.kr. mer änregeringen till personalförstärkning på länsstyrelsernasavdelning för den gröna naturvården. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel för skydd av det mycketvärdefulla eklandskapet samt ängs- och hagmarkerna iÖstergötlands län,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av en generellarealersättning för bevarandet av det öppna eklandskapetoch ängs- och hagmarkerna i .