mot · GE02Jo264 · 1991-01-25 00:00:00 — Det svenska gränsskyddet har tillsammans med de andraregleringarna i livsmedelssektorn bidragit till att de redanhöga svenska livsmedelspriserna stigitsnabbare i än i något annat västligt industriland.Medan de genomsnittliga prisökningarna under dennaperiod varit har priserna på livsmedel ökat 113%.Allra mest har priserna ökat på de reglerade livsmedlen,mot för de oreglerade livsmedlen.En del av prisstegringen kan förklaras med attlivsmedelssubventionerna reducerats. Detta förklarar dockendast 5 -- av prisökningarna. Även närman tar hänsyn till detta kvarstår således att prisökningarnai varit 10 -- högre än i de andravästliga industriländerna.Den avreglering av den inhemska marknaden förjordbruksprodukter som påbörjats är ett viktigt förstasteg för få en bättre fungerande marknad på detta område.Tills GATT-förhandlingarna går i lås behålls dockgränsskyddet oförändrat. Problemet med detta är att ettbibehållande av gränsskyddet i kombination med eninhemsk avreglering som sänker priserna leder till att desvenska producenternas faktiska skydd ökar, inte minskar.De svenska starkt koncentrerade producenterna kommeratt åtnjuta samma gränsskydd som tidigare, sompriserna släpps fria från den kontroll som tidigare skedde.Avregleringen kan alltså leda till att producenterna,skyddade av gränsskyddet och den svaga konkurrensen,håller matpriserna uppe istället för att sänka dem. I denmån som det inhemska priset stabiliseras på en nivå somunderstiger den som gäller vid gränsen, riskerar vi att få ettimportstopp på vissa områden. Avregleringen riskerardärför att skapa samma resultat som den snart avveckladestatliga regleringen, dvs. en begränsad variation i utbudetoch höga priser.Mot denna bakgrund är en lagstiftning motmarknadsdelning och visst annat samarbete påjordbruksområdet absolut nödvändig i samband medavregleringen. Tyvärr kan inte enbart lagstiftningsäkerställa en ökad konkurrens och sänkta priser.För att långsiktigt garantera konsumenternas intresse avlåga matpriser är det nödvändigt att svenska producenterutsätts för utländsk konkurrens. Varaktigt sänkta matpriserkan därför uppnås endast genom att gränsskyddet ilivsmedelssektorn sänks.Det är mot bakgrund av detta mycket oroväckande attGATT-förhandlingarna gått i stå. Det är också viktigt attSverige verkar pådrivande för att få en uppgörelse till stånd.De internationella jämförelser avjordbruksregleringarna som gjorts inom ramen för GATT-förhandlingarna visar att i genomsnitt har ensubventionsgrad som överstiger den för andra och EG. Den svenska subventionsgraden är mellan50 och (vilket innebär att över hälften av jordbruketsinkomster består av subventioner), medan den för OECD-området som helhet är ca. För år1989 har beräknat den svenska stödnivån till 57%medan den för EG uppgår till samma år.Det svenska stödet överstiger alltså EG:s med ca. 50%.Även om GATT-förhandlingarna inte skulle gå i lås finnsdet därför mycket att vinna på en anpassning avgränsskyddet till EG:s nivå.En sådan harmonisering kommer ändå att bli nödvändigom blir fullvärdig medlem i den europeiskagemenskapen.En sänkning av det svenska gränsskyddet ilivsmedelssektorn till EG:s nivå bör därför övervägas omGATT-förhandlingarna inte lyckas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en anpassning av gränsskyddettill EGs nivå.