ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sf57 · 1991-05-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:192 Organiserad överföring av flyktingar till Flyktingsituationen i världen har under senare tiddramatiskt försämrats främst p.g.a. kriget vid och den politiska förföljelsen av kurder och andrafolkgrupper i . Antalet flyktingar har beräknats till ca1,5 miljoner.Även i andra delar av världen är flyktingsituationenmycket kritisk. Antalet flyktingar beräknades redan föreGulfkrisen till ca 15 miljoner. Därtill kommer miljontalsmänniskor som lever under flyktingliknande förhållanden.På sina håll bl.a. i vissa harflyktingproblemen också förvärrats.De förbättringar som inträtt är fåtaliga och kräverfortfarande massiva insatser för återpassning, rehabiliteringoch återvändande till hemlandet.FNs generalsekreterare och flyktingkommissariat harmed rätta riktat skarp kritik mot FNs medlemsländer förotillräckliga insatser och bristande ansvarstagande.Sverige hör till de länder som gör de störstaflyktinginsatserna. Men våra förutsättningar ocherfarenheter på området är unika, grundade på en långvarigverksamhet under en fredlig utveckling i vårt land. Sedanslutet av har vår flyktingkvot varit oförändradmed ca 1 250 flyktingar per år.I propositionen föreslår regeringen att kvoten skall höjastill 2 000 samt att 1 250 flyktingar som en extra insats kan tasemot under /92. Detta är en vällovligsatsning som bör kunna leda till enytterligare höjning av flyktingkvoten.Den särskilda insatsen under budgetår 1991/92 bör tillföljd av den internationella flyktingsituationen dock kunnaökas till ca 2 500 flyktingar och andra i behov av skydd.Som en följd av det minskade antalet asylsökande, somav allt att döma fortsätter att minska bör den här föreslagna flyktingkvoten inte leda till ettökat medelsbehov jämfört med vad som föreslagits ibudgetpropositionen på förläggningsanslaget eller anslagetför kommunersättningar. Även om så skulle vara fallet ärdessa kostnader blygsamma och av ringa betydelse isammanhanget och försvarliga även med hänsyn tillrådande besparingsbehov.Flyktingkvoten bör främst gälla de flyktingar sombefinner sig i en akut situation och har ett starktskyddsbehov. Därvid bör särskilt i frågakomma de somriskerar svår förföljelse, är allvarligt skadade ellr sjuka ellereljest kan åberopa ömmande skäl.Det är av stor betydelse att aktivt agerar för attförmå andra utvecklade länder att utöka sin flyktingkvot.Det skulle öka möjligheterna till ett framgångsrikt resultatom inte bara invandrarministern utan även statsministerntog ett initiativ i detta syfte.Förutsättningarna för en framgång ökar också omSverige genom sina egna gärningar utgör ett gott exempel. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationella initiativ förutökning av flyktingkvoten i andra utvecklade länder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den reguljära flyktingkvotenunder gradvis utökas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av de extrainsatserna för att föra över 2 500 flyktingar med speciellaskyddsbehov till .
mot · GE02So100 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) I propositionen föreslås ett system för mellankommunalkostnadsutjämning med anledning av ändrathuvudmannaskap för service och vård av äldre ochhandikappade. Det är ett omfattande beräkningsarbete somligger bakom det förslag som framlagts.Vid närmare studium framgår det emellertid att vissakommuner, exempelvis och , har fått en alltförlåg ersättning i samband med det ändradehuvudmannaskapet. För Säters del rör det sig om 1,3milj.kr. och för del 3,2 milj.kr.Mot denna bakgrund anser vi att en översyn av utfalletvid omorganisationen är nödvändig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av en snabb utvärdering av det ekonomiska utfalletvid det förändrade huvudmannaskapet för service och vårdför äldre och handikappade.
mot · GE02So101 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Genom riksdagsbeslutet som fattades den 13 december1990 får kommunerna ett utökat ansvar för servicen ochvården av äldre och handikappade. Hela denna reform harföregåtts av ett omfattande utredningsarbete som pågåttunder med skiftande tempo. Men den senastefasen har däremot gått med expressfart.Ädelreformen har en nästan ogripbart stor omfattningpå ca . För att komma fram till vilkabelopp som skall gälla som skatteväxling för varje kommunhar ett omfattande arbete lagts ned i kommuner ochlandsting på att ta fram underlag. Detta arbete påbörjadesunder och slutfördes under januari 1991.Därefter har gjort sin slutligasammanställning som ligger som underlag i dennaproposition.Arbetet i kommuner och landsting har bedrivits underhögt tempo och en befogad osäkerhet finns om kvalitén pådetta underlag. Har alla uppgifter kommit med och haruppgifter förts över till kommunerna av bara farten somegentligen skall ligga kvar på landstingen? För att undvikasådana misstag har kommuner och landsting i flera fall gjortlokala överenskommelser om att stämma av beräkningarnaunder 1991.Missförstånd har tyvärr även uppkommit i arbetet medÄdel på departementsnivå vilket fört med sig att denekonomiska regleringen av Ädelreformen ej är heltkorrekt.Enligt det förslag som ligger finns inga möjligheter tillrättelser på annat sätt än genom att upprätta lokala avtalmellan kommun och landsting: Vi anser att det måste varabättre att det ges möjlighet till justering av de centralaregleringssummorna så att hänsyn kan tas till justeringarinför skatteväxling och skatteutjämning. En avsikt medreformen är att komma bort ifrån olika avtal mellankommuner och landsting.I Ädelreformen ligger också utrymme för kommuneroch landsting att komma överens om att vid en senaretidpunkt än 1991 gå vidare med att överföra verksamhetentill kommunerna. Det bör finnas möjligheter att även få indessa överenskommelser i skatteväxlingssystemen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om justeringar avregleringssummorna.
mot · GE02So102 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Enligt kompletteringspropositionen 1990/91:150kommer län, som en följd av Ädelreformen, att perår förlora ca i skatteutjämningsbidrag. Denhuvudsakliga anledningen härtill synes vara att landstingethar högre grundgaranti(103) än genomsnittet för länets tolvkommuner(101).Kalmar läns landsting mister på grund av reformen 5 606 000 skattekronor medan kommunerna endast tillförs 4 016 000 skattekronor. I andra riktningen verkar förändring iåldersfaktorn.En förutsättning för Ädelreformen har varit att den skavara kostnadsneutral. Det är inte rimligt att län, tillföljd av skatteutjämningsbidragens konstruktion, skallåsamkas en betydande förlust. Skatteutjämningsreglernamåste ändras på ett sådant sätt att kostnadsneutralitetupprätthålls. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attskatteutjämningsreglerna bör ändras på ett sådant sätt attkostnadsneutraliteten för Ädelreformen upprätthålls.
mot · GE02So104 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Ädelreformen innebär nya och stora åtaganden förkommunerna. Det blir kommunerna som får ansvaret attklara de äldres boende, omsorg och långvård i sin helhet.Samtidigt kommer kraven på verksamhetatt öka både vad gäller volymen (fler äldre) och kvalitet.För att klara denna stora uppgift måste kommunerna fåbättre förutsättningar härför. aväldreomsorgen varierar mellan olika kommuner. Det får alla kommuner full kostnadstäckning förbefintlig verksamhet, detta enligt regeringens förslag tillekonomisk reglering. Detta innebär att kommuner därlandstinget byggt ut exempelvis sjukhemsverksamhetenkraftigt får mer resurser i förhållande till de objektivautgiftsbehoven -- antalet äldre m.m. -- än kommuner därlandstinget satsat mindre för att rätta till detta, så att allakommuner får samma chans, föreslås också enmellankommunal utjämning . Dettahelt i linje med äldreberedningens förslag.Problemet med den mellankommunala utjämning somföreslås i propositionen är att den till sin konstruktion ärsådan att den utjämnar bara till en del. Vidomfördelningsperiodens slut kommer kommunernafortfarande att få olika mycket resurser i förhållande till deobjektiva utgiftsbehoven, detta beräknat efter antaletäldre, antalet förtidspensionerade, antalet ensamståendesamt beroende på hur stor glesbygd det finns inomkommunen. De som vinner på detta är de kommuner somfrån början fått mest, medan kommuner som inledningsvisfår minst också kommer att förlora i slutändan.Det är inte rimligt att en kommun i längden skall tvingasföra över skatteinkomster till en annan kommun för attdenna skall kunna hålla en högre standard i verksamheten,exempelvis fler sjukhemsplatser per äldre. måste enutjämning ske så att alla kommuner får samma chans, dvs.lika mycket pengar i förhållande till de objektivautgiftsbehoven. En rimlig sluttidpunkt för en bättreutjämning, förslagsvis , bör läggas fast av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att sluttidpunkten förkostnadsutjämning mellan kommuner med anledning avÄdelreformens ikraftträdande senareläggs.
mot · GE02So71 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor Sänk åldersgränsenLagstiftning skall för det första ha förståelse hosfolkflertalet och för det andra vara konsekvent.När det gäller åldersgregler för inköp av alkohol saknasbåda dessa grundläggande kvaliteter. Vi har i enalkoholpolitik som i allra högsta grad skiljer sig från vadsom är vanligt på kontinenten. Endast de nordiskagrannländerna och , och ocksåSovjetunionen(! ), har en förbudslagstiftning som enskommer i närheten av den vi blivit oss ålagda.Lagen säger att en person skall vara om haneller hon skall ha rätt att inhandla alkoholhaltiga drycker påSystembolaget. Däremot har han rätt att ta sig en öl eller ettglas vin på restaurangen! Denna inkonsekvens måste rättastill.En person som är är enligt svensk lag myndig. Detinnebär att han är skyldig att göra värnplikt och vara bereddatt strida och dö för vårt land. Vidare får han ingåäktenskap. Han har också rätt att rösta i samtliga tre val ochtill och med ställa upp som förtroendevald. Rent teoretisktkan en person som är bli statsminister. Men,han får inte fira sin utnämning som statsminister eller firasitt bröllop genom att inhandla en flaska ellermotsvarande svenskproducerad mousserande! Skulle hanändå servera det i sin bostad skulle den som gett honom detdömas för langning till minderårig.Detta är och förblir en orimlighet. En person är myndignär han är och skall självfallet då också få ''gå påsystemet'', dvs handla i monopolbutiken. Att vi har olikaregler beroende på i vilken lokal alkolholen inhandlas,avslöjar på vilket grumligt tänkande alkoholpolitiken i vissmån bygger.Att tro sig lösa problem med den i internationelltperspektiv oerhört låga alkoholkonsumtionen i Sverigegenom att ha en högre åldersgräns för inköp är inget annatän förmynderi och närmast självbedrägeri. Vad svenskapolitiker genom denna bestämmelse ställt till med serösterrikisk polis resultatet av , när horder avsvenska 18- och 19-åringar skämmer ut både sig själva ochsitt hemland i annars fridfulla österrikiska skidorter.I propositionen argumenterar regeringen mot enåldersgräns för tobaksbruk. Mycket av dennaargumentation är applicerbar på inköpsåldern för alkoholoch leder då till att förorda en sänkning av densamma. Jaghänvisar därför till detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att sänka åldersgränsen för inköppå Systembolaget till .
mot · GE02So74 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor AlkoholpolitikenDen svenska alkoholpolitiken har under en alltför långtid varit koncentrerad kring det s.k.totalkonsumtionsbegreppet. I detta syfte tvingas allamänniskor underkasta sig det som ofta uppfattas som renatrakasserier. Mestadels har dock de åtgärder som vidtagitsdrabbat gruppen låg- och måttlighetskonsumenter som iförhållande till sin andel av befolkningen konsumerarmycket litet.Gruppen överkonsumenter, som utgör avbefolkningen men står för av allalkoholkonsumtion, ''drabbas'' däremot inte. För dessamänniskor är inte problemet att få tag på alkohol, utan attde dricker t.o.m. livsfarlig sprit när staten ökarrestriktionerna.Det är därför närmast självbedrägeri att tro att allt högrealkoholskatter, begränsningar av öppethållande påSystembolaget, utskänkningsrestriktioner m.m. kommer åtgrundproblemet med överkonsumtionen.Moderata samlingspartiet har i såväl parti- somkommittémotioner föreslagit en lång rad åtgärder för attkomma till rätta med problemen vad avseröverkonsumenterna, utan att dessa ågärder uppfattas somtrakasserier av den absoluta majoritet av befolkningen sominte har problem med sin konsumtion.Ett ytterligare exempel på statens överförmynderi vadgäller alkoholpolitiken är Systembolagets öppettider.Riksdagen har beslutat att Systembolaget t.ex. inte får haöppet och skall stänga tidigare före störrehelger. Vilka alkoholpolitiska syften som man tror siguppnå är minst sagt oklart.I propositionen föreslår regeringen att Systembolagetfråntas uppgiften att driva alkoholpolitisk propaganda i ochmed att företaget fråntas de medel som tidigare används idetta syfte. Vi anser att detta är positivt. Men vi menarockså att detta innebär att Systembolaget i fortsättningenockså skall få bestämma hur och när man vill ha öppet.Vi har i mest liberala affärsöppettider.Detta har inneburit en ökad valfrihet för de enskildakonsumenterna och möjliggjort för ensamstående ochskiftarbetande att kunna handla mat och annat när de ärlediga. Detta gäller dock som sagt inte Systembolaget. I ochför sig finns det Systembolag som har kvällsöppet påtorsdagar och några få öppnar också tidigare på morgnarna.Men i övrigt är öppettiderna inte alls anpassade till folksönskemål.Vi menar att konsumentintresset måste understrykastydligare. Gällande begränsningar för Systembolagetsöppethållandetider vad gäller förbudet mot lördagsöppnabutiker bör sålunda tas bort. Vi föreslår därför attSystembolaget i fortsättningen självt skall få bestämmavilka öppettider som bäst tillgodoser konsumenternasservicebehov. I sammanhanget vill vi slutligen påpeka detfaktum att Systembolagets motsvarighet i , Alko,tillbaka har återgått till lördagsöppet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avskaffa de regleringar sombegränsar Systembolagets öppettider.
mot · GE02So75 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor Propositionen 1990/91:175 ang. folkhälsoinstitutetinnehåller klara skrivningar om bl.a. alkohol och narkotika,men ytterst litet om den betydelse vår föda har förfolkhälsan. Det är ovedersägligt att felaktig kost till stor delbidrar till problem med sjukdomar och beroende. Av dettaföljer att det är väsentligt att mandatutformas så att en av dess uppgifter blir att förändra svenskafolkets kostvanor därhän att sjukdomar undviks.Institutet bör ges ansvar att förbättra den svenskafolkhälsan också genom information på temat kost ochhälsa. Allt fler folksjukdomar drabbar svenskarna genomatt man inte väljer rätt mat. Sambandet mellan maten ochhälsan blir allt tydligare. Näringsexperter har genom sinforskning givit klara belägg för att olika livsmedel både kanförebygga och bota vissa sjukdomar.Sambandet kost, motion och hälsa uppmärksammasalltmer. har forskningen blivit alltmersäker på sambandet mellan felaktiga kostvanor och devanligaste sjukdomarna i Sverige.Det har skett stora förändringar i våra kostvanor underde . Dessa förändringar orsakas av bättreekonomi, större utbud av livsmedel och i många fall minskatenergibehov. De har emellertid inte enbart betytt bättrekostvanor utan också sämre.Många människor oroar sig för livsmedlens innehållav miljöföroreningar och tillsatser. Tvärtemot vad flertaletkonsumenter föreställer sig är det oftast våra matvanor ochinte främmande ämnen som är det verkliga hälsoproblemet.De dominerande orsakerna till ohälsa och för tidig död ivårt samhälle är hjärt- och kärlsjukdomar och cancer. Tvåtredjedelar av hjärt- och kärlsjukdomarna och en tredjedelav cancerfallen orsakas av felaktiga matvanor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att kost- ochhälsofrågor ytterligare betonas i folkhälsoinstitutetsarbetsuppgifter.
mot · GE02So76 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor liberalerna har under en följd av år föreslagitett återinrättande av ett folkhälsoinstitut. Svenska folketblir allt friskare och lever genomsnittligt betydligt längre än . Trots detta behövsfortfarande betydande information om olika hälsorisker.Folkhälsoarbetet bör inriktas på att stödja enskildamänniskor i att bevara och stärka sin egen hälsa.Propositionen tar också upp hälsohemmens verksamhet.Det finns en mängd olika hälsohem varsbehandlingsmetoder varierar. Jag tycker det är viktigt att tatillvara det engagemang och den kunskap som där finns atttillgå både vad gäller rehabilitering och förebyggande vård.Det är också ett mindre kostnadskrävandealternativ än vanlig sjukhusvård. Men det är viktigt attskapa en ordning som gör att viss kontroll öververksamheten kan utföras. sombehandlar frågor om stadgan för enskilda vårdhem börsnarast behandla denna fråga.I propositionen nämns ingenting om varfolkhälsoinstitutet skall ligga.I norra är näringslivet mycket ensidigtsammansatt och känsligt för konjunkturella och strukturellaförändringar. har länets högstaarbetslöshet och har ytterligare ca 150personer varslats om uppsägning. Det kanske inte låter såhögt men med en befolkning på ca 9 000 människor blir detmånga hushåll som berörs.Älvkarleby ligger vid E 4:n och vid norra stambananmed goda kommunikationer såväl norr som söder ut. Därfinns också lediga lokaler. är alltså en lämpliglokaliseringsort för det återupprättade . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hälsohemmens verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkhälsoinstitutetslokaliseringsort.
mot · GE02So77 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor Monopolet och alkoholinformationenI propositionen 1990/91:175 föreslås att ettfolkhälsoinstitut inrättas. En av institutets uppgifter blir attsamordna informationen i olika hälsofrågor, varavalkoholfrågor är en väsentlig del. Systembolaget skallfortsättningsvis renodla sin roll som monopolföretag.Systembolaget framför i olika former en nödvändig ochsom det uppfattas saklig konsumentinformation. Bolagethar kunnat göra detta i samverkan med olika grupper ochfolkrörelser eller på eget initiativ.Denna information har rönt stor tilltro och uppfattatssom objektiv av konsumenterna och personalen. Vin ochSprit AB har genom sin aggressiva marknadsföring ochkommersiella inriktning inte uppfattats på samma sätt. Inteminst deras export till har rönt kritik. Vin ochSprit ABs verksamhet motiverades också av socialaambitioner. Systembolagets information om alkohol ochgraviditet har i samklang med statliga utredningar, t.ex.SOU 1987:11 ''Om skydd för det väntade barnet'', varit endel i samhällets information om alkohol och trafik;åldersgränser och langning är andra insatser somuppmärksammats.Inför EG-förhandlingarna har beslutat att desociala och hälsopolitiska motiven är grundläggande för densvenska alkoholpolitiken och att de skall ligga fast iförhandlingar med EG.Om EG får den uppfattningen att Systembolaget ochVin främst är kommersiella ellerprotektionistiska, kommer det att bli svårt att få förståelseför den svenska alkoholpolitiken. För att undvika oklarheti denna och näraliggande frågor bör därför göradet uttalandet att Systembolaget skall vara en aktiv part isamverkan med och att Systembolagetssocialpolitiska mål kvarstår.Det är väsentligt att Systembolagetskonsumentupplysning styrs av samhället och att desocialpolitiska målen inte förskjuts i riktning motprivatintressena. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Systembolagets och Vin & SpritABs socialpolitiska roll.
mot · GE02So80 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:175 Vissa folkhälsofrågor har i en motion med anledning avregeringens proposition 1990/91:175 om vissafolkhälsofrågor yrkat avslag på förslaget om inrättande avett särskilt folkhälsoinstitut. Regeringen vill genom dettaförslag komma till rätta med den ojämlika hälsosituationenmellan kön och klasser. Förslaget leder enligt vår meningendast till ökad byråkrati och centralisering avverksamheten. Det går inte heller att göra troligt att hälsanskulle bli mer jämlikt fördelad i samhället genom att inrättaett sådant institut.Oavsett om beslutar att inrätta ett nyttfolkhälsoinstitut eller om verksamheten bedrivs inomsocialstyrelsen vill jag anföra följande vad gällerverksamhetens lokalisering.Skaraborg bedriver ett mycketväldokumenterat folkhälsoarbete. Inom landstingetSkaraborg finns sedan åtskilliga år en basorganisation förlokalt hälsoarbete med särskilda befattningar, som t.ex.hälsoplanerare och hälsoinformatörer. Ett väl utvecklatforsknings- och projektarbete pågår också på det lokalaplanet. samhällsmedicinska enhet svarar --utöver en länsövergripande samordning avfolkhälsoarbetet -- också för övergripandefolkhälsokartläggning.Det förebyggande hälsoarbetet har givit goda resultatoch lett till nya uppgifter även på det nationella ochinternationella planet. Den inom i Skaraborgsärskilt inrättade Tobaksenheten har numera erhållit ettkunskaps- och dokumentationsuppdrag även nationellt. Ettantal större tobakskonferenser har anordnats inomSkaraborg i samarrangemang mellan Skaraborgoch olika statliga ämbetsverk.En viktig uppgift för det nya institutet blir att ta initiativtill utbildnings- och informationsverksamhet inomfolkhälsoområdet. Långtgående planer finns redan attutlokalisera ett par av masterkurser ifolkhälsoarbete till . kanäven uppvisa goda resultat vad gäller utbildning på detsamhällsmedicinska området. har tre avlandets professurer i socialmedicin hämtats från landstingeti . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av resurser förfolkhälsoarbetet till .