mot · GE02A801 · 1991-01-25 00:00:00 — EG och offentliga sektorn Det finns mycket sagt och skrivet om den europeiskagemenskapen, men det finns mycket lite sagt och skrivet omhur de socialpolitiska frågorna hanteras inom EG. Därförär det många som undrar: Hur ser det egentligen ut med densociala tryggheten i och vad har man förambitioner ? Vilka konsekvenser kommerett och ett eventuellt medlemskap i att få förvår egen välfärdspolitik? För socialförsäkringssystemet, förbarnomsorgen, för äldreomsorgen för familjepolitiken ochför den sociala tryggheten i stort? Och hur kommer det sigatt det inte finns någon arbetsgrupp inom regeringskanslietsom analyserar just de här frågorna, inom den annars så vältilltagna EG-byråkratin?Ett EG-medlemskap kommer med all sannolikhet att fåstora och genomgripande effekter på den offentligasektorn. Speciellt för den del av den offentliga sektorn somvi kvinnor är så beroende av: vård, omsorg och socialtrygghet.Vi är beroende av en fungerande offentlig sektor av fleraskäl. Dels är den vår huvudsakliga arbetsgivare och delsbehöver vi utnyttja den som brukare när vi arbetar inomandra områden. Den avlastar oss så att vi kan leva det''hela'' liv som de flesta av oss vill. Dvs i en kombination avyrkeskvinna, förälder och aktiv samhällsmedborgare. Vårabarn och gamla ska ha det bra när vi gör andra saker. Vimåste veta att barnen får en ordentlig skollunch och har ettbra fritidshem att gå till efter skolans slut. Vi måste veta attvåra föräldrar och gamla får leva ett värdigt liv också på sinålders höst. Kort sagt, vi behöver ha en familje- ochsocialpolitik som ger oss stöd för ett jämlikt och socialt riktliv.Svenska Metallindustriarbetareförbundet har gett ut enskrift (Nr 2/1990) med titeln '', EG och den socialatryggheten''. I den gör man en genomgång av de flestasociala förmånerna och jämför länderna i EG med Sverige.När det gäller sjuk- och föräldrapenning ochpensionsförsäkring ligger på första plats. Vi är nästbäst på arbetslöshets- och arbetsskadeförsäkring och godfyra när det gäller barnbidragets storlek.Det intressanta med Metalls genomgång är att manockså har vägt in det faktum att förmånerna i ärtillgängliga för alla vilket en stor del av förmånernainte är i . Där är de för det mestakopplade till en anställning och dessutom till enheltidsanställning. Arbetar man deltid eller är manarbetslös så har man inte någon del i den sociala tryggheten.Står man helt utanför arbetsmarknaden så är man också heltutanför stora delar av det sociala trygghetssystem som föross är en självklarhet.Det generella sociala trygghetssystem som finns i Sverigeskiljer sig inte bara från i utformning utanockså i finansiering. I finansieras socialpolitikenmed skattemedel -- både inkomstskatter och punktskatteroch moms -- vilket gör att vi har ett förhållandevis högtskattetryck. Skattetrycket är lägre i vilket oftaframställs som något mycket lockande i den svenskadebatten. Men för vem frågar man sig. För oss kvinnorbetyder det snarare ett hot mot den offentliga service somär uppbyggd av skattepengar, barnomsorgen, skolorna,vården osv.Välfärdspolitiken är alltså en följd av skattepolitiken ochidag har inte någon gemensam skattepolitik.Men det finns flera förslag från somsyftar till att harmonisera de indirekta skatterna. Ommedlemsländerna kan enas får förslagen karaktär av ''EG-lagar'' som alltså står över de olika ländernas egna lagar.Besluten ska enligt förslaget fattas med kvalificeradmajoritet, dvs de stora länderna kan köra över de små. Omman inte kan enas kommer med all säkerhetmarknadskrafterna istället att framtvinga motsvarandeharmonisering av skatterna.EG-kommissionen har föreslagit att två moms-nivåerskall införas inom hela EG:Den allmänna momsen skallvara 14--20 %.Moms på mat, uppvärmning av bostäder,läkemedel, tidningar, böcker och vissa andra basvaror skaligga mellan 4 och 9 %.Även punktskatterna ska göras enhetliga inom EG.Målet är att göra de indirekta skatterna så likformiga att deninre marknaden inte störs. Till exempel får inget land höjaeller sänka sina indirekta skatter så att skatteskillnaderna iEG ökar, även om man kan tolerera vissa skillnader.Om EG antagit ovan nämndakommissionsförslag och blir medlem (dvs måsteanpassa sig till samma förslag) blir effekten denna:Sverige måste sänka sin allmänna moms från till max 20 %.Matmomsen måste sättas till minst 9 %.Staten förlorar då i inkomsterenligt beräkningar.Punktskatter som fordrar gränskontroll måste avskaffas.1989 års skatteutredning (SOU 1989:35) uppskattade att detkan kosta staten upp mot att avskaffadessa skatter.Till det kommer en anpassning av de svenskaenergiskatterna vilket uppskattas till 2 miljarder kronor.Svenska skattehöjningar på alkohol och tobakaccepteras inte. Något formellt tvång att sänka dessa skatterblir det inte men när gränshandeln blir fri sänks skatternatroligen ändå. Annars handlar folk sin sprit och tobakutomlands. Skattebortfallet beräknas till 7,5 miljarderkronor enligt skatteutredningen.Sammantaget innebär dessa beräkningar att statensinkomster av indirekta skatter minskar med c:a 50 miljarderkronor räknat penningvärde.Om statliga och kommunala inkomstskatter i det lägetinte skall höjas återstår förmodligen bara drastiskanedskärningar inom den offentliga sektorn eller isocialförsäkringssystemet. Vilket kommer att få storakonsekvenser, framför allt för oss kvinnor.Detta är frågor som är alldeles för lite genomlystaoch diskuterade och som kräver en särskild behandling införden stundande integrationen och inför ett eventuelltmedlemskap i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter en särskildarbetsgrupp för frågan om EG och den offentliga sektorn,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den i yrkande 1 föreslagna arbetsgruppen skall ha en klarmajoritet av kvinnor.