ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T606 · 1991-01-25 00:00:00 — har vi ett fritidsbåtsregister somadministreras av och länsstyrelserna. Ägarentill registerpliktig båt ska betala en årlig registeravgift.Registeravgiften är . per år.Avgifterna ska täcka kostnaderna för registeruppläggning,drift, underhåll och administration av registret. Förnärvarande är ca 260 000 av beräknade 295 000registerpliktiga fritidsbåtar registrerade. Åtgärder börvidtas för att få med de återstående fritidsbåtarna iregistret.Kostnaderna för registret beräknas enligt sjöfartsverketuppgå till drygt 10 milj.kr. för /92. Till dettakommer balanserade kostnader på ca 9,6milj.kr. har föreslagit att registeravgiftenökas till . för 1991.Enligt regeringens förslag skall avgiften varaoförändrad, nämligen . Eventuellt underskott iverksamheten får övergångsvis täckas genom upplåning hosriksgäldskontoret. skall komma med förslagtill driftsstat för fritidsregistret för kommande budgetår.Vi anser att ekonomiska skäl talar för att registeravgiftenredan 1991 höjs till . De löpande kostnadernaoch det balanserade underskottet skulle evenuellt motiveraen ännu större höjning.Båtregistret har bl.a. positiv betydelse för sjösäkerhetoch sjöräddning, och kan även utgöra ett stöd videxempelvis uppspårande av stulna båtar. Det finnsanledning att nu göra en utvärdering av betydelsen avfritidsbåtregistret. I syfte att ytterligare förstärka ochförbättra fritidsbåtsfolkets och skärgårdskommunernasvillkor bör också övervägas att genom höjd registeravgiftalternativt båtskatt tillföra ytterligare resurser för byggandeav fritidsbåtshamnar, övervakning och sjöräddning,miljöinsatser m.m.Regeringen, och länsstyrelserna börsnarast göra denna utvärdering och komma med förslag somkan leda till att alla registerpliktiga fritidsbåter betalar enförhöjd registeravgift alternativt båtskatt. Det bör ocksåutredas hur en avgift/skatt kan differentieras så att den kanhållas låg för de enklaste fritidsbåtstyperna. Den ökadeavgiften/skatten bör oavkortat användas till förbättradsjösäkerhet, trivsel, bekvämlighet, gästhamnar ochmiljöinsatser i våra kust- och insjöfarvatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om registrering av fritidsbåtar ochregisteravgift/båtskatt.
mot · GE02T608 · 1991-01-25 00:00:00 — En omstationering av de tunga isbrytarna avAtleklassen, nämligen , och bör ske frånStockholms inre hamn till . En omstationering äri hög grad motiverad både ur funktionella ochregionalpolitiska synpunkter. En utredning gjord avlänsstyrelsen i föreslår omstationeringenligt ovanstående och har i ettenhälligt uttalande ställt sig bakom samma krav påomstationering av isbrytarna. Norrlandsförbundetpåminner i sitt uttalande om att två mindre isbrytare undersommaren omstationerats från till Karlskrona.De norrländska kraven i detta sammanhang bör enligt vårmening beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående omstationering avisbrytare från inre hamn till .
mot · GE02T611 · 1991-01-25 00:00:00 — som infördes sedanfortsätter att kosta skattebetalarna och statskassan storapengar.I dag har ca 195 000 av beräknade 310 000 båtägareinregistrerat sina båtar. täcker interegistrets kostnader, om inte antalet registreringar kraftigtökar under kommande budgetår, vilket den hittillsvarandeutvecklingen inte tyder på. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att fritidsbåtsregistret skallavskaffas.
mot · GE02T614 · 1991-01-25 00:00:00 — Elanslutning för fartyg vid kaj Restriktioner har införts gällande miljöfarliga utsläppfrån bl.a. industrin. Även utsläppen från biltrafiken ärunder uppsikt. För fartygens utsläpp till luften saknasregler.Sjöfartens utsläpp bidrar till den pågående föroreningenav luft och vatten. Både svavel och kväve kan uppmätas istora mängder. De flesta fartyg använder högsvavligtjockolja till sina motorer. Detta innebär att kraftigtförorenade rökgaser släpps ut och försämrar luften. Dettasker bl.a. då fartygen ligger vid kaj och har motorerna igångför sin elförsörjning.Utsläppen från fartyg vid kaj måste avta. Ett alternativär att elansluta fartyg vid kaj. En elanslutning skulleinnebära att besvärande utsläpp minskar.Regler bör utarbetas gällande elanslutning för fartyg vidkaj. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts gällande elanslutning av fartyg vidkaj.
mot · GE02T615 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad säkerhet inom fritidsbåtslivet Intresset för båtlivet och rekreation i närheten av vattenhar lång tradition i . Båtlivet öppnar möjlighet till enrad aktiviteter med naturupplevelser som ett centralt inslag.Behovet av och det ökade intresset för rekreation ochfriluftsliv påverkar i hög grad båtlivets utveckling. Allt flermänniskor får tillgång till båt. Båtarna utvecklas och blir alltsnabbare. I skärgård, kust och inlandsvatten ökar antaletbåtar, vilket ställer krav på ökad säkerhet.Med hänvisning till statistik vet vi att vid mångabåtolyckor har förare som varit inblandade i olyckor varitalkoholpåverkade. Med anledning härav finns detanledning att införa en promillegräns för båtförare.Snabbgående båtar skadar stränderna och faunan.Mjukbottnarna kan ses som ''havets barnkammare'' och ärmycket ömtåliga områden. Snabba propellerrörelser näraland har en skadlig inverkan.Höga hastigheter i vikar och sund, där många små båtaroch bredseglare uppehåller sig, kan innebära ensäkerhetsrisk. Det kan lätt uppstå en olyckssituation.Vi anser att hastighetsbegränsning för båtar bör införasvid körning nära land.Att köra fortgående båtar kräver utbildning ocherfarenhet. Mycket sker på frivillig grund, de flestabåtförare känner ansvar för sin båt och båtkörning, och harbåde utbildning och erfarenhet. Men en ytterligare åtgärdför att öka säkerheten på sjön är att införa åldersgräns föratt köra snabbgående båtar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad säkerhet inomfritidsbåtslivet.
mot · GE02T616 · 1991-01-25 00:00:00 — Motorbåtstrafik inomskärs, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo751 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta regler förmotorbåtstrafik inomskärs och i insjöar och skärptaprestandanormer för bulleregenskaper för motorbåtar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall få iuppdrag att utforma regler för användning av Jet-Ski.
mot · GE02T617 · 1991-01-25 00:00:00 — Förflyttning av isbrytarna till har frågan om en förflyttning av isbrytarna tillNorrland och diskuterats. Riksdagsmotioner har väckts. Motivet harfrämst varit regionalpolitiskt.Nu har en fördjupad utredning gjorts av iVästernorrland och . Dennautredning påvisar både ekonomiska och regionalpolitiskamotiv för en omlokalisering av isbrytarna.Den statliga verksamheten har dragits ned i Härnösand.Det gäller tobakstillverkningen, den militära verksamhetenoch den statliga länsadministrationen. I regionalpolitikenfinns en social dimension. Det företag som lägger ned ellerväsentligt inskränker sin verksamhet på en ort har också ettansvar för medverkan till nya arbetstillfällen. Staten har ettsådant socialt ansvar i Härnösand.Den utredning som gjorts framhåller följandefördelar med en förflyttning av isbrytarna till Härnösand.Närhet till verksamhetsområdetHög beredskapKortagångsträckorBeredskapslagring av bränsle ihamncisternerFörtöjning inom bevakat områdeTillgång till verkstadsresurser nära förtöjningsplatsenTillgång till utbildningsresurser nära förtöjningsplatsenTill dessa argument kommer det ökade intresse somnäringslivet visar för en utvecklad kustsjöfart.Sjötransporterna har en framtid med hänsyn till energin ochmiljön, ny teknik i hamnarna och en utveckling avsystemtransporter.En krets stora Norrlandsföretag -- , ,, och -- inledde ettsamarbete mot bakgrund av prisutveckling för inrikesgodstransporter med bil och järnväg. En utredning omkustsjöfartens tekniska och ekonomiska förutsättningar harpresenterats. Projektet ''Ostkustpendeln'' är en intressantidé som kan medverka till en ökad konkurrenskraft för denkustbaserade Norrlandsindustrin.Isbrytare med central placering i skulle bli enviktig del i det nätverk av marin karaktär som utvecklats iHärnösand. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förflyttning av isbrytarna tillNorrland och .
mot · GE02T619 · 1991-01-25 00:00:00 — Timmerflottningens dagar på är räknade. Detbetyder, enligt uppgifter vi fått, att den sistalöstimmerflottningen i läggs ner.Frågan om timmerflottning på har behandlatsav i olika sammanhang. Den senaste meraomfattande behandlingen ledde bl. a. till att frågan omflottningens vara eller inte vara vägdes in i olikaekonomiska aspekter.Det har gått flottningen på Klarälvenmera ingående övervägdes i riksdagssammanhang och dåbetonades till övervägande del de företagsekonomiskavillkoren som grund för fortsatt flottning.Det hävdas att en strikt företagsekonomisk kalkyltalar mot en fortsatt flottning på . Det sägs ocksåatt den förlust av bark som flottningen innebär urenergisynvinkel, talar för en nedläggning av flottningen.Vi menar att har nya värderingarfunnit sin plats i politiken som inte självklart låter de striktföretagsekonomiska kalkylerna väga tyngst. Alltmer lyftsmiljöskäl, samhällsekonomiska aspekter ochsårbarhetsgrad in i den samlade avvägningen.Att flytta över den flottade timmervolymen till lastbil ärenligt vårt sätt att se ett miljöovänligare alternativ. Enökande tung lastbilstrafik på bl.a. de dåliga värmländskavägarna är också samhällsekonomiskt dyrspel.En högre volym av vägtransporterat timmer bestämmerheller inte destinationen i så hög grad som flottat.Detta kan betyda två saker. Dels att nuvarande flottadvolym kan komma att transporteras på väg betydligt längresträckor än nuvarande flottningsleds längd omföretagsekonomiska aspekter får helt råda.Och det kan dels betyda att den virkesmängd som nugenom flottning når en bestämd ort kan komma att söka sighelt nya mål. Makten över virkestransporternas väg kanövergå till en utnyttjad makt över råvaruflödena.Vad gäller frågan om barkförluster är vi av denmeningen att denna råvara kommer att bli en viktigenergiråvara.Dock råder icke sådan brist på bark som energiråvara atten nedläggning av flottningsverksamheten skulle varamotiverad.Det finns alltså mot bakgrund av vad vi anfört ingaegentliga skäl för att lägga ner flottningen på Klarälven.Vi menar att bör uppdra åt regeringen attlägga sådana förslag att flottningen på fortsätter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag somgaranterar fortsatt flottning på .
mot · GE02T620 · 1991-01-25 00:00:00 — Trollhätte kanalverk som ingår i Vattenfalls-koncernenhar i sitt äskande till regeringen för /92begärt ett driftbidrag till viss kanaltrafik m.m. på 71,9milj.kr. Som motivering framhålls att man beräknar ettdriftunderskott till 36,3 milj.kr.samt till 75,5 milj.kr.I proposition 100, bilaga 8, E6, framgår att regeringenföreslår en prutning med 19,1 milj.kr. på begärt driftbidrag.Även om vi har förståelse för att staten måste görabesparingar kommer den föreslagna neddragningen att fåalltför allvarliga konsekvenser för kanaltrafiken.De nuvarande kanalavgifterna är beräknade medutgångspunkt från att kunna konkurrera med väg- ochjärnvägstransport. Om man slår ut den föreslagnabesparingen 19,1 milj.kr. på allt transporterat gods ikanalen innebär det att kanalverket måste höja sina avgiftermed (ca /ton). Om man slår ut besparingen påinrikesgodset blir höjningen (ca /ton).För att belysa förslagets effekter gör vi följandeberäkningar. Om dessa höjningar, för att sjöfarten påVänern skall vara konkurrensmässig, även skulle belastavägtrafiken innebär det att en långtradare om den tar 40 tonoch kör skulle betala en ytterligare skatt på40 om vi räknar på allt gods och med om vi räknar på inrikesgodset.Observeras bör att det är den senaste siffran som är mestrelevant, för inrikesgodset är till största delen gods somomlastas i någon hamn och därigenom redan betalatfarledsvaruavgift till sjöfartsverket.Det är inte sannolikt att kanalverket frånkonkurrenssynpunkt kan taga ut dessa ökade avgifter.Risken är mycket stor att godset i så fall i stället kommer atttransporteras på väg, vilket från miljö- ochsamhällssynpunkt vore mycket olyckligt. Att minskaservicen vid kanalverket genom att t.ex. stänga kanalennattetid innebär för vänersjöfarten stora negativa följder.Vi utesluter inte att kanalverket kan skjuta vissaunderhållsåtgärder framåt i tiden eller diskutera andraåtgärder, men vi tycker det är orimligt att i ett stegvidtaga kraftiga avgiftshöjningar enbart försjötransporterat gods utan att konsekvenserna av sådanahöjningar är belysta. Departementschefen har ipropositionen anfört att han senare avser att föreslå ensärskild utredningsman som får i uppdrag att utvärdera dethittillsvarande stödet till vänersjöfarten och tillsammansmed berörda parter utforma ett förslag till hur en annansystemsyn kan uppnås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om driftbidrag till .
mot · GE02T621 · 1991-01-25 00:00:00 — Sjöfarten på och har pågått . När den första slussleden öppnades år 1800kunde fartyg med en lastförmåga på passerakanalen. går Vänermaxfartyg med last ireguljärtrafik. fraktades totalt ca 3,6 miljonerton på och . Skogs- ochpetroleumindustrins produkter svarar för merparten avtransporterna. Vänersjöfarten är av mycket storbetydelse. För båtturismen är kanalen ovärderlig. Varje årunder perioden maj--september passerar drygt 5 000fritidsbåtar genom slussarna.Runt finns en rad hamnar som har gjort och görstora investeringar i kajer, kranar och lagerutrymmen.I den debatt som pågår beträffande lämpligastetransportalternativ har diskussionen mest rörtjämförelser mellan vägtrafik och järnväg. Vi vill peka på atti området runt och finns ett annatalternativ -- sjöfrakt -- som inte blivit ordentligtbelyst.Ett utökat utnyttjande av sjötransporter, påinlandsvatten, på kanaler, i kustnära vatten och på öppnahav kommer att bli nödvändigt för att klara framtidensgodsmängder.Allt talar för att vattenvägarna kommer att bli ännuviktigare -- både av ekonomiska ochmiljömässiga skäl. Sjöfarten har låg energiförbrukning perton och därigenom relativt sett små miljöfarliga utsläpp.Förhållandet mellan energiförbrukning per ton gods mellanVänerfartyg/tågfrakt/lastbil är ungefär 1/2/5 i tillförd energi.Det vore enligt vår mening synnerligen olyckligt omtransporterna på skulle minska eller t.o.m.upphöra. En sådan utveckling skulle innebära enoacceptabel belastning av tung trafik på frånKarlstad över neråt . Detta är ettförhållande som regeringen allvarligt måste beakta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att säkra och utveckla Trollhättekanal.
mot · GE02T622 · 1991-01-25 00:00:00 — Luftföroreningarna är det största hotet mot miljön.Genom politiska beslut har vidtagits kraftfulla åtgärder motindustrier som släpper ut miljöfarliga ämnen. När det gällerfordonstrafiken på våra vägar har beslutat omåtgärder som skall begränsa avgasutsläppen, bl.a. beslut omkatalytisk rening på nya personbilar. Den inrikesflygtrafiken får betala miljöavgifter i relation till utsläppenden svarar för.Sjöfarten har inte några lagstadgade krav pårening av avgaser. Vad gäller den internationellafraktsjöfarten är problemen naturligtvis stora. För attbegränsa utsläppen från denna typ av fartyg krävsinternationella överenskommelser om regler och ettomfattande kontrollnät för bevakning av attöverenskommelserna följs. Vi kan konstatera att kvalitén påbunkerolja är ett konkurrensmedel och att det i takt medstigande oljepriser används tyngre och billigare bunkers.Mätningar har visat att det förekommit att både spilloljoroch smörjoljor blandats i bunkers. Kontroller har ocksåvisat att det kan förekomma rester av PCB i bunkers.Beträffande färjetrafiken till och från bordeproblemen vara lättare att lösa i de fall de inte lösts medegna initiativ och på frivillig väg. Bilateralaöverenskommelser med de länder harfärjeförbindelser med är en tänkbar och möjlig lösning.En sådan lösning bör då innehålla följande:1. All inblandning av miljöfarliga restprodukter förbjudsi bunkerolja för färjor.2. Gemensamt gränsvärde för färjor i trafik mellanländerna utarbetas för följande ämnen: svavel, kväve,kolväten, koloxid, koldioxid, stoft och partiklar.3. I de fall det är tekniskt möjligt och liggetiden i hamnmedger det skall färjorna kopplas till elnätet i land närsådan åtgärd ger påtagligt positiv effekt.4. Färjor förbjuds släppa avfall till sjöss. Hamnansvarigatillhandahåller anläggningar för sopor och toalettavfall.Buller från färjorna utgör ett särskilt problem. Ettgemensamt gränsvärde för buller bör därför utarbetas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bilaterala överenskommelser föratt främja en god miljö i samband med färjetrafik.
mot · GE02T623 · 1991-01-25 00:00:00 — Båtlivet är en av stora folkrörelser med över tvåmiljoner utövare spridda över hela landet. Det har en bredsocial spridning och berör människor i alla socialgrupper.Genom den starka anknytningen till ett aktivt föreningsliv,det finns över 1 000 båtklubbar och -sällskap, har det igrunden en mycket viktig social funktion.I dag finns det 1,3 miljoner fritidsbåtar om manmedräknar kanoter och surfingbrädor. De flesta är små ochöppna och lämpade för dagsturer, korta utflykter ochfisketurer. Men ca 400 000 är av den storleken att de pånågot sätt kräver insatser från samhällets sida. Det kan gällasåväl hamnar som utprickning, farleder eller en fungerandesjösäkerhet.Båtlivet är i hög grad en familjeaktivitet med ett högtrekreationsvärde. Ofta är aktiviteterna och verksamheternaförlagda till skärgårdsområden och glesbygder där turismenblir så mycket mer värd än i storstaden eller på den särskiltutbyggda turistorten.I en rapport från turistråd (Rapport 1987:3)gjord i samarbete mellan turistrådet, kommunförbundet,och båtorganisationerna pekas påmånga åtgärder i syftet att förbättra båtlivet i , bl.a.genom information, åtgärder i gästhamnar, utveckladservice, samverkan kring det lokala båtlivet, farleder ochsjökort samt en förlängd säsong.Sjöfartsverket som är ansvarigt för utprickning, fyrning,sjökort, sjöräddning m.m., något som i hög grad berörbåtlivet och fritidsbåttrafiken, framhåller att båtlivet i ökadgrad självt måste stå för sina kostnader.Inom miljöområdet fordras det också ökadeinsatser för att kunna bevara eller förbättra den miljö sombåtlivet behöver. Rent vatten och rena stränder är enförutsättning för båtliv och båtturism.För att klara utvecklingen av båtlivet krävs ekonomiskaresurser. har 1987 beslutat om en registrering avalla fritidsbåtar över en viss längd eller motorstyrka. beslutades.Enligt vår uppfattning är det angeläget att båtlivetutvecklas i vårt land. Den registreringsavgift som beslutades1987 har inte gett några utvecklingsmöjligheter för båtliveteftersom avgiften enbart täcker administrativa kostnader.För att klara ett bättre båtliv, bättre sjökort och utprickningför fritidsbåtar, hamnar och bättre miljö i skärgården böravgiften höjas. Avgiften bör användas för båtlivetsutveckling i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en höjning avregistreringsavgiften för fritidsbåtar i syfte att utvecklabåtlivet i .
mot · GE02T624 · 1991-01-25 00:00:00 — Färjetrafik --och turisttrafik -- finns ingen färjetrafik mellan ochVisby. För passagerare från hela området ------är det en storefterfrågan på denna färjelinje, som utgör den kortaste --och därmed den billigaste -- vägen till Gotland.Gotlandslinjen beräknar att sätta in en tredjefärja mellan ön och fastlandet. Denna färja, , kan användas såväl för frakt som för persontrafikoch bilar.Det borde vara ett krav från koncessionsgivaren statenatt den tredje färjan sätts in i sommartrafik på linjenVästervik--. Det är särskilt viktigt attveckoslutstrafiken får ökad kapacitet. Då bör också kravenpå frakttrafik vara mindre.Nord har inga hytter och är därför särskiltlämplig för denna korta route.Ölandslinjen Grankullavik--bör istället öppnas förett rederi utanför koncessionen. Det finns intressenter somgärna vill trafikera denna linje under 5--6 sommarveckor.Det är då ofta endagsresor mellan öarna -- en trafik som intekonkurrerar med de ordinarie linjerna. Även andra hamnarpå och kan givetvis diskuteras.För turismen på norra är det en stor nackdel attinte ha detta tillskott till vad man kan erbjuda svenska ochutländska turister. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inordna sträckan --i koncessionstrafiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av turisttrafik --.
mot · GE02T625 · 1991-01-25 00:00:00 — Säkrare skeppning av olja Världens tankerflotta rymmer många överåriga fartygsom utgör en latent risk för oljekatastrofer. Inomnärgränsande farvatten räcker det med att erinra om detenorma oljeutsläppet, med en grekisk tanker inblandadutanför 1987, som kostade svenska staten 100 milj.kr.och saneringsarbete. rann råoljaut i södra efter en kollision mellan två utländskafartyg. Flera allvarliga tillbud inträffar . Ett exempel:supertankern ''Rapana'' drabbades av en brandombord, ute i . Ombord fanns råolja.Fartyget kom närmast från raffinaderiet i Brofjorden.Bedömare ansåg att explosionen lika gärna kunde hainträffat i , med oanade konsekvenser som följd.Den båten är en exponent för en tankerflotta,som aldrig varit äldre än nu.På kommer framtidens oljetankrar att varasäkrare än dagens, vilket framgår av sjöfartsverketsutredning ''Sjöfartens miljöeffekter''. En rad åtgärder skallsättas in, som gör nya fartyg betydligt säkrare. Tyvärr löserdenna löftesrika inriktning inte dagens problem. Det finnsungefär 400 fartyg i superklass byggda . Mångaav dessa är bra, därför att underhållet har skötts, medanandra legat upplagda, eller tjänstgjort som skyttlar i tidigarekrig i . Vissa tekniska brister i tankerflottanfår allvarligare konsekvenser genom den stora bristen påvälutbildad och kompetent personal. Hur omfattandetankertrafiken är bara inom svenska vatten, får man en bildav genom anlöpen till . har 1 200fartyg () legat vid raffinaderiets kaj i . Detär högt tempo i oljehandeln och det är rimligt att anta attnoggranna kontroller av tonnaget inte alltid hinns med.Enligt vår mening är detta en allvarlig brist. Man bordesträva efter att minst varannan tanker som anlöper svenskhamn kontrolleras. Befälhavaren eller säkerhetsansvarigombord på större oljetankers bör åläggas att informera omlasten, innan fartyget anlöper svensk hamn.Då det knappast är realistiskt att förse gamla tankersmed dubbel botten kan metoden med vakuum i tankarnavara en bättre lösning. Det finns inga tekniska hinder för attapplicera sådana anläggningar på fartygen.Ett sidoproblem inom sjöfarten, men allvarligt nog, äruppgifter om onykterhet till sjöss. En promillegräns tillsjöss bör inte fruktas av ansvarig personal men kan vara ettmemento för andra. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt säkerheten i oljetrafiken måste förbättras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad kontroll avoljetankers som anlöper svensk hamn,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt oljetankers med förutsedda brister i säkerhet börstoppas innan insegling sker till svenska hamnar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av nordiska ochinternationella överenskommelser i syfte att öka säkerhetentill sjöss.