ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02N432 · 1991-01-25 00:00:00 — Ombyggnad av dieseldrivna fordon till etanoldrift Tesen att alla transporter med järnväg är miljövänliga,det är en sanning med modifikation. Ett stort antalmotorvagnar och lok drivs med diesel. För att ge enuppfattning om miljökonsekvenserna kan nämnas att ettdiesellok släpper ut lika mycket föroreningar som 20--25långtradare.Huvudparten av de spårbundna industriområdena ilandets kommuner är inte elektrifierade.Växlingsrörelserna i t.ex. , vid våratimmerterminaler och även vid storstädernasindustriområden sker därför med diesellok. Dejärnvägssträckor runt om i vårt land som inte ärelektrifierade, trafikeras av dieseldrivna motorvagnar ochlok.För att motverka de miljökonsekvenser detta innebärborde därför ett försök att bygga om de dieseldrivnafordonen till etanoldrift göras. Kapacitet för denombyggnad som behövs finns vid vagnverkstaden iBorlänge där både lok och motorvagnar ärstationerade. Finansieringen borde kunna lösas genom deanslag som bl.a. STU förfogar över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ombyggnad av dieseldrivna lokoch motorvagnar till etanoldrift.
mot · GE02N433 · 1991-01-25 00:00:00 — På grund av höjda olje- och bensinpriser kommermotoralkoholerna att bli än mer intressanta ochkonkurrenskraftiga . Den stora vinsten blir framförallt på miljöområdet. Fördelen med att köra på etanolistället för på bensin och dieselolja är att avgaserna frånmotorerna blir betydligt renare. Sotpartiklar och denkaraktäristiska diesellukten elimineras. Dessutom äretanolmotorn betydligt enklare att förse med katalysator ändieselmotorn. Etanoldrivna fordon har rullatpå försök på olika platser i Sverige.Några av etanolens fördelar som drivmedel: etanol ärtill skillnad från bensin en kemiskt mer enhetlig produktsom, när den används som rent bränsle, avger mindreutsläpp av koloxid och kolväten med etanol får vi ettdrivmedel som vi själva framställer inom gränser.Vi använder egna jordbruksprodukter såsom spannmål,sockerbetor och potatis genom att vi använder oss avinhemska råvaror minskar vårt beroende av import av olja.Inte minst av beredskapsskäl är detta intressantFörsöksverksamhet i stor skala med utvinning av alkoholi form av etanol eller metanol för användning sommotorbränsle bedrivs på många håll i världen . Videtanolutvinningen erhålls som intressanta biprodukterfoderproteiner, stärkelse och kolsyra.Riksdagen beslöt våren l990 om inriktningen av en nylivsmedelspolitik. Beslutet innebär en successivmarknadsanpassning och avreglering av jordbruket. Underövergången från en reglerad till en fri inhemsk marknadvidtas särskilda åtgärder för att underlätta anpassningenoch omställningen till den nya situationen.Enligt beslut lämnas bl.a. ettomställningsstöd för areal som varaktigt ställs om frånlivsmedelsproduktion till alternativ användning.Överenskommelsen, som har träffats mellan fp, s och com energipolitiken, innebär att del av stödet för omställningav alternativt kan ges direkt till anläggning företanolframställning.Östergötland har stora åkerarealer, där spannmålsodlingär den dominerande näringen. vet vi attjordbruket står inför stora omställningsproblem. Ca 60 000hektar östgötaåker, eller en fjärdedel av den nuvarandearealen, kan komma att tas bort från den renalivsmedelsproduktionen på grund av överskottsproduktion.Här kan biobränsleproduktion bli ett viktigt alternativ förlantbrukarna och för bevarandet av det öppna landskapet.Ur riksperspektiv är ett mycket intressantalternativ för uppförande av en etanolanläggning därNorrköping är en lämplig lokaliseringsort. hardjuphamn, silokapacitet, tomtreservat, foderfabrik etc. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning avetanolframställning till .
mot · GE02N434 · 1991-01-25 00:00:00 — saknas det ännu elektricitet i många ensligtbelägna fjällgårdar. Kostnaderna för att på konventionelltsätt via elledningar dra in el blir för dessa gårdar orimligthöga. har i en rapport redovisat alternativalösningar av energibehoven för de människor som vill hållaglesbygden levande genom att bo kvar i fjällvärlden.Möjligheterna att med alternativ teknik producera el iliten skala är många, dock visar tidigare studier attelproduktion med sol, vind eller biomassa ej är ekonomisktmöjlig uppe i fjällvärlden. Ett alternativ är att producera elmed hjälp av kolvmotorer drivna med dieselolja eller gasol.Sedan tidigare är fjällgårdarna efter Könkämä älvdallängs gränsen mot elektrifierade via elledningardragna från det finska nätet. Möjligheter torde finnas att endel av våra fjällgårdar belägna längs den västliga fjällkedjankan elektrifieras från det norska nätet. Sådana möjlighetertorde exempelvis finnas för gårdarna i byarna Kattuvuoma,och Vuoskujärvi på andra sidan Torneträsk, dåelledningar är dragna till den närbelägna inärheten av på den norska sidan.Eftersom kommunalt stöd krävs för att statliga bidragskall utgå kommer finansieringen att utgöra ett problemoaktat vilka alternativ som än tas för elektrifieringen, dåfjällkommunerna i större utsträckning än andra harproblem med sin ekonomi.För att möjliggöra en elektrifiering av de fjällgårdar somfortfarande saknar el bör det därför enligt vårt förmenandegöras ett närmare studium om olika alternativ och störregenerositet bör visas med de statliga medlen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att få till stånd enelektrifiering av våra fjällgårdar.
mot · GE02N435 · 1991-01-25 00:00:00 — Efter beslut i har kravet på lönsamhet iVattenfall höjts över vad som kan vara skäligavkastning för reinvesteringar.Utvecklingen pekar mot att kommer attombildas till aktiebolag och bli börsnoterat.För att uppfylla aktiebolagslagens bestämmelser ochaktieägarnas anspråk måste bolaget fortlöpande genereravinst. Vinsten får i sista ledet tas ut av konsumenten.Distributions- och koncessionsförhållanden gör attkonsumenten står under trycket av ett monopol.Sydkraft är redan ett börsnoterat bolag undermotsvarande förhållanden för kommunerna ochdistributionsföretagen och därmed för konsumenterna.Det statliga organet, prisregleringsnämnden förelektrisk ström, har inte längre samma möjlighet att ingripamot oskälig prissättning, eftersom ett vinstpålägg sålundasanktionerats. Konsumentens enda möjlighet att påverkasin situation blir därmed genom kommunen. Emellertidförekommer alltmer att kommuner bolagiserar ochprivatiserar sina elverk och därmed frånhänder siginflytande över även verksamheten. I förlängningeninnebär detta att den enskilde konsumenten ej längre harmöjlighet att påverka de prissättningar som han skallbetala. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elkonsumentens möjlighet attpåverka prissättningen.
mot · GE02N436 · 1991-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition har inte regeringen tagit uppmedel till anslaget Främjande av landsbygdenselektrifiering.I glesbygder finns alltjämt helårsbostäder som saknar elför ljus, kraft och värme. I många fall rör det sig ombosättningar i bygder där vattenkraften byggts ut. För deboende kan det då te sig egendomligt att inte ha tillgång tillelkraft för sina egna behov.Elektrifiering av de återstående helårsbebodda gårdarnasom saknar elanslutning bör inte bedömas som en isoleradfråga. Den bör ses i ett vidare perspektiv där målsättningenär en förbättrad teknisk och social struktur i glesbygder. Attförbättra förhållandena för befolkningen i berördaglesbygder är ett riksintresse. Det är ett led i kampanjenLandsbygd -90 Hela ska leva.Från allmän synpunkt är det av stort värde att kunnabibehålla en fast bosättning i utpräglade glesbygdsområden.Från försvars- och räddningssynpunkt är det värdefullt attha en fast befolkning i t.ex. glest bebyggda fjällområden.För att säkerställa en tillfredsställande elförsörjning iglesbygd har staten i samband medeldistributionens strukturförändring gett bidrag tillupprustning av dåliga elnät. är inte denelektrifiering genomförd som syftade till när deförsta besluten fattades 1958. Åtskilliga fastigheter ärfortfarande utan elektricitet. Därför är det angeläget att detunder kan ges stöd till landsbygdenselektrifiering. Det minsta belopp som kan ge önskadeeffekter är 2 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att anslaget till landsbygdens elektrifiering skallfortsätta ytterligare en femårsperiod inom en ram av10 . så att de mest angelägna elektrifieringarnaoch upprustningarna kan genomföras,2. att för /92 anvisar 2 000 000kr. till anslaget Främjande av landsbygdens elektrifiering.
mot · GE02N437 · 1991-01-25 00:00:00 — I årets budgetpropposition har regeringen inte tagit uppmedel till anslaget Främjandet av landsbygdenselektrifiering.Förvisso har man fullgjort en god insats under denuppbyggnadstid som var avsikten med stödet, men iglesbygder finns alltjämt helårsbostäder som saknar el förljus, kraft och värme. Det rör sig om bosättningar i bygderdär vattenkraften byggs ut. För de boende kan det då te sigegendomligt att inte ha tillgång till elkraft för sina egnabehov.Enligt gjorda inventeringar så återstår det över 100oelektrifierade åretruntbostadsobjekt i landet. Anslaget förlandsbygdens elektrifiering har inte varit tillräckligtdimensionerat och urholkningseffekter har uppstått dånivån ej följt kostnadsutvecklingen. Därav finns så mångaobjekt alltjämt kvar.Elektrifieringen av de återstående helårsbeboddagårdarna som saknar elanslutning bör inte bedömas som enisolerad fråga. Den bör ses i ett vidare perspektiv, därmålsättningen är en förbättrad teknisk och social strukturi glesbygder. Att förbättra förhållandet för befolkningen iberörda glesbygder är ett riksintresse.Från allmän synpunkt är det av stort värde att kunnabibehålla en fast bosättning i utpräglade glesbygdsområden.Från försvars- och räddningssynpunkt är det värdefullt attha en fast befolkning i t.ex. glest bebyggda fjällområden.Några av de ovan beskrivna fastigheterna finns iJämtlands och , fastigheter med fastbosättning som saknar elkraft.För att säkerställa en tillfredsställande elförsörjning iglesbygd har staten , i samband medeldistributionens strukturförändring, gett bidrag tillupprustning av dåliga elnät. För några kommunala/lokalaelverk, som tagit över nedslitna och olönsamma elnät, harde påbörjade statliga upprustningsprogrammen inte kunnatfullföljas på grund av otillräckliga anslag.För och kommuner kvarstårfortfarande oelektrifierade gårdar och upprustningsbehovav ödemarkslinjer.Svenska Kommunförbundet har i särskild skrivelseförordat att regeringen utverkar fortsatt statligt stöd tillelektrifieringen av helårsbostäder och upprustning av dåligaelnät i glesbygder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till landsbygdenselektrifiering.
mot · GE02N439 · 1991-01-25 00:00:00 — Utvecklingscentrum i och Ljungaverken Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub628 hemställs1. att hos regeringen begär förslag i enlighetmed motionen till utvecklingscentrum i ochLjungdalen för biogastillverkning och biobränsle,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en energiforskningsstation för attutveckla sol- och vindkraft m.m., i .
mot · GE02N440 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A451 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en god tillgång till billig energiär av avgörande betydelse för den framtida utvecklingen avvärmländsk industri och värmländsk arbetsmarknad.
mot · GE02N441 · 1991-01-25 00:00:00 — finns det permanentbostäder på landet utanelektricitet.Industridepartementets bilaga tillstatsverkspropositionen upptar inget förslag om anslagtill elektrifiering av landsbygden.Centern har väckt motioner för atttillräckliga medel skulle anslås så att hela landet kundeelektrifieras.Regeringen bör återkomma till med enredogörelse för hur mycket pengar som behövs för att nådetta mål och förslag om anslag för att täcka dessakostnader. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om medel tillelektrifiering av landsbygden i enlighet med vad som anförtsi motionen.
mot · GE02N442 · 1991-01-25 00:00:00 — Moderata samlingspartiet har i en motion om Sverigesklimatvårdsstrategi fört fram kravet att de svenskakoldioxidutsläppen skall minska till år 2005.För att nå detta viktiga miljömål måste vår användningav fossilbränslen minska. Detta kan åstadkommas genomen effektivare energianvändning och genom en övergång tillbiobränsle.Sverige har goda möjligheter att öka användningen avförnybara bränslen så att de kommer att utgöra en ökandedel av vår energiförsörjning.Beräkningar av statens energiverk pekar på möjlighetenatt ytterligare ca biobränsle bör vara möjliga attinföra i vår energiförsörjning till år 2005.Om biobränslen ersätter kol och olja minskarkoldioxidutsläppen med ca . Detta är ettmycket viktigt bidrag för att uppnå miljömålet att minskakoldioxidutsläppen till år 2005.För att stödja denna satsning bör ett svensktbioenergiinstitut sättas upp. Medel till detta har tillförtsstatens energiverk.I har pågåttutredningsarbete i regi om hur utnyttjandetav jordbrukets råvaror på energiområdet skall kunna ökas.I länet har också framgångsrika energisatsningar påbiobränsleområdet genomförts t.ex. av vidKärnsjukhuset i . Här används träflis.Andra anläggningar i har utnyttjat andrabiobränslen.I finns det nu en betydande erfarenhet attanvända biobränslen. Detta skapar goda förutsättningar attförlägga ett bioenergiinstitut till länet. Det är naturligt attdet sker i där omfattande verksamhet redan bedrivs iskogs- och regi. Institutet bör medfördel kunna samordnas med SLU:s övriga verksamhet.Det privata näringslivet i har uttalatintresse för denna etablering och förklarat sig villiga attsatsa medel till verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett bioenergiinstitut i .
mot · GE02N443 · 1991-01-25 00:00:00 — Utnyttjande av torv som bränsle I framtida energiförsörjning kommer bioenergii olika former att få en allt större betydelse.I detta sammanhang finns anledning att understryka denviktiga roll som energitorv har möjlighet att spela i Sverigesframtida energiförsörjning. I en ambitiös satsning påbiobränslen bör därför torven ha sin givna plats.Sveriges moderna torvindustri har funnits . Underdenna tid har produktionskapaciteten byggts ut till 4 TWhper år.Torvindustrin är en tillväxtbransch som skapar nyaarbetstillfällen framför allt i glesbygden. Torvindustrinspelar en viktig roll i näringslivet i många mindre orter ochger där ett betydelsefullt sysselsättningstillskott.Torvföretagen är t ex de största industrierna i bl a ochGysinge.För skogsindustrin gäller principen att så länge det totalavirkesuttaget inte överskrider den samlade skogstillväxtenså tär vi inte på ändliga resurser. Samma resonemang börtillämpas även för torvindustrin. Så längre inte torvuttagetöverskrider den biologiska tillväxten i våra torvmossar så ärtorven en förnybar energikälla.Detta motsvarar energiproduktion . Dettauttag skulle endast medföra att ca avtorvreserverna tas i anspråk. Likväl skulle detta geutrymme för en mångdubbling av torvproduktionen.Svenska folket har gång på gång fått lära sigkonsekvenserna av vårt stora beroende av importeradebränslen. Varje tillskott av inhemska bränslen är därförbetydelsefullt.En ökad torvanvändning betyder en motsvarandeminskning av importerat kol. Med en utbyggd torvkapacitettill skulle torven kunna ersätta motsvarandetvå tredjedelar av dagens kolimport.Torv är ett viktigt inhemskt biobränsle som kan få enbetydelsefull roll i framtida energiförsörjning.Inom torvindustrin finns kunnandet, framtidstron och dennödvändiga ekonomiska basen.Vad som därutöver behövs är ett klargörande frånhögsta nivå av torvens ställning som ett betydelsefulltbiobränsle i den svenska energipolitiken. Detta skulle geden planeringstrygghet som krävs för attkraftvärmeverk, värmeverk och industrier ska våga satsaexpansivt och långsiktigt på torv.Det är också viktigt att tillståndsgivande myndighetergörs medvetna om att satsningar på energitorv är enväsentlig del av landets satsning på bioenergi. Satsningen påtorv och annan bioenergi erbjuder stora miljövinster sommåste vägas in när tillståndsfrågorna skall avgöras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att torven har en central roll attspela som ett inhemskt biobränsle i framtidaenergiförsörjning.
mot · GE02N444 · 1991-01-25 00:00:00 — Utnyttjande av torv som bränsle moderna torvindustri har funnits . Underdenna tid har industrin utvecklats till en modernprocessindustri. Produktionskapaciteten har byggts ut tillmotsvarande per år.Torvindustrin är en tillväxtbransch som skapararbetstillfällen framför allt i glesbygden. På många mindreorter utgör torvindustrierna stöttepelare i näringslivet.Torvindustrin utgör också ett viktigt komplement tilljordbruket i skogslänen. Många bönder får kompletterandesysselsättning för sig själva och för sin maskinella utrustninggenom torvbrytning.Torv är ett biobränsle och därigenom bl.a. befriat frånkoldioxidskatt. Detta har gjort torven till ettkonkurrenskraftigt bränsle.Biobränslet torv är förnybart även om det går långsamt.De stora torvtillgångarna gör ändå att den biologiskatillväxten i torvmossarna möjliggör ett totalt torvuttagmotsvarande utan att vi tär på ändliganaturresurser. Detta är mer än sex gånger dagensproduktionskapacitet.Torvbranschen har modern utprovad teknologi ochdessutom den ekonomiska bas som krävs för att klara ensnabb tillväxt av egen kraft. Detta kommer att skapa månganya arbetstillfällen.Utbyggnaden av torvanvändningen har emellertidhämmats av oklara politiska signaler. Även om torven i alltväsentligt behandlas som biobränsle har det råttoklarhet om bränslets framtida status.Många värmeverk, kraftvärmeverk och industrier haravvaktat i väntan på klara besked att torv även framledeskommer att klassas som inhemskt biobränsle. Äventillståndsgivande myndigheter har tvekat på grund av dessaoklara signaler.I satsningen på biobränslen för att minskakoldioxidutsläppen har torven en viktig roll att spela. Detär därför utomordentligt angeläget att det klart och entydigtslås fast att torv är ett inhemskt förnybart biobränsle och attföretag och kommuner tryggt kan satsa långsiktigt på dettabränsle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att torven som ett inhemsktförnybart biobränsle har en roll att fylla i framtidaenergiförsörjning.
mot · GE02N447 · 1991-01-25 00:00:00 — Subventioner av kraftproduktion, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk698 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att subventioner tillkraftproduktion och processindustri bör tas upp i GATT-förhandlingar.
mot · GE02N449 · 1991-01-25 00:00:00 — En etanolanläggning i län Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T250 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etanolanläggning i län.
mot · GE02N450 · 1991-01-25 00:00:00 — Alternativa bilbränslen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T253 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska stimulanser för attuppmuntra alternativa bränslen, eldrift m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de negativa miljöeffektereldriven trafik får vid en avveckling av kärnkraften.
mot · GE02N454 · 1991-01-25 00:00:00 — Upphävande av § 6 lagen om kärnteknisk verksamhet I 6§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet stadgas:Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräknakostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådanaförberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra enkärnkraftsreaktor. Lag 1987:3.Frågan om skall avveckla kärnkraften till år2010, behålla den eller bygga nya reaktorer måste avgörasgenom öppen debatt -- inte genom att en majoritet iriksdagen stryper utveckling och projektering som skullekunna vara inlägg i det öppna samhällets fria diskussion.Att rita, konstruera eller kostnadsberäkna en ny reaktorskadar vare sig människor eller natur. Likväl stadgas i 25 §att den som bryter mot 6 § döms till böter eller högst två årsfängelse. Denna staffsats är densamma som gäller för stöld,misshandel, bedrägeri, olaga hot och vållande till annansdöd.6§ i kärntekniklagen tillåter inte att konkreta ochkostnadsberäknade projekt på kärnkraftsområdet blirföremål för prövning i den allmänna debatten. De företagsom skulle vilja visa på hur en ny kraftproduktion, baseradpå kärnteknik, skulle kunna tillföras det svenskakraftsystemet får inte göra detta utan att den ansvarigehotas med fängelse. Även planering ochprojektering av nya forskningsreaktorer torde omfattas avförbudet.Även om förbudsbestämmelsen har begränsad räckviddvad gäller antalet personer som kan bli föremål förstraffsanktion innebär den i praktiken, genom att deninnefattar de existerande kraftföretagen, att ingen seriösaktör kan presentera ett genomarbetat ochkostnadsberäknat alternativ till prövning i denenergipolitiska debatten. Bestämmelsen -- som motverkarteknisk utveckling och som infördes mot vår vilja -- innebärett uppenbart ingrepp inte bara i opinionsbildningen utanockså i möjligheten att redovisa alternativ. Detta gör att denframstår som oacceptabel från principiell utgångspunkt.Rätten att formulera och sprida åsikter är självklar i endemokrati, liksom också rätten att på ett sakligt sätt kunnaunderbygga ett budskap. Det nu diskuterade förbudetinskränker denna rätt för betydelsefulla aktörer påenergiområdet. Det drabbar sålunda bådesamhällsdebatten och den tekniska utvecklingen.Medborgarnas rätt att tänka fritt, att utveckla tankar påskisser eller i form av projektplaner utgör ingetåsidosättande av och regeringens befogenheter.Lagen är i själva verket ett intrång inte bara i medborgarnasrättigheter utan också i de demokratiskt valda organensintegritet eftersom den genom sitt syfte i praktiken sökerföregripa en framtida prövning av svensk energipolitikgenom att förhindra att konkreta kostnadsberäknadealternativ presenteras.Folkomröstningens beslut bör även framgent ligga tillgrund för svensk energipolitik. Det är emellertid den friadebatten som skall lägga grunden för energipolitiken, intetankeförbjudande lagar. bör därför medomedelbar verkan avskaffa paragrafen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående rätten att fritt redovisakonkreta alternativ i den demokratiska debatten,2. att beslutar att upphäva 6 § lagen omkärnteknisk verksamhet.