mot · GE02Jo45 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt FiskeFiskebestånden i hav, sjöar och vattendrag är enrik naturresurs, som vi likt goda förvaltare måste bruka utanatt föröda eller utarma. Fisket ger en värdefull tillgång tillfärsk fisk för de svenska konsumenterna och är en viktignäring för många människor i kustområden.Fisket utgör både en grundläggande och kompletterandeförsörjningsmöjlighet och ger därmed sysselsättning iannars ofta sysselsättningssvaga områden. Våra möjligheteratt bibehålla och utveckla svenskt fiske har betydelse bådeför ett antal kustkommuner och för människor engagerade ifångstverksamhet och inom förädlingsindustrin. Ett mål förfiskepolitiken bör därför vara att vi skall använda landetsvatten- och fisketillgångar på sådant sätt att de långsiktigtkan medverka till livsmedelsförsörjningen och till vårtvälstånd i övrigt.En duktig yrkeskår med stort engagemang och enbefolkad kust och skärgård som kan ge lokal utkomst ärdessutom av stor betydelse för bevakning avterritorialhavet, och miljöövervakningen.Miljöhot mot fisketFisket hotas genom föroreningar och förödelse av såvälvåra kusthav som andra vatten. Lagstiftningens nuvarandeutformning och möjligheter att ge nödvändigt skydd är intetillräckligt utvecklade. Regeringens arbete har på allvarligtsätt präglats av senfärdighet, uppgivenhet och otillräckligaambitioner. liberalernas förslag beträffandedessa frågor redovisas i en partimotion med anledning avregeringens miljöproposition (1990/91:90) samt i motionerfrån januari 1991.TorskfisketTorskfisket i betyder mycket för den svenskafiskerinäringen. är ett marginalområdeför torsk, där den naturliga föryngringen är ojämn.Överuttag av Östersjötorsk är ett hot mot torskbeståndet iÖstersjön och mot och andra länders fiske.Sedan liberalerna i tidigarekommittémotioner varnat för konstanta överuttag av torskmot fiskeribiologernas rekommendationer har en nyöverenskommelse om högsta totala uttag -- TAC-överenskommelse -- träffats att gälla och somtillåter att fångas.Det är nu viktigt att noga följertorskbeståndets utveckling i mot bakgrund avden träffade överenskommelsen. Vid behov måsteregeringen uppta förhandlingar i syfte att ytterligare sänkadet totala uttaget. Detta bör ges regeringen till känna.LaxfisketBestånden av vildlekande lax i är allvarligthotade. Allt färre laxar har möjlighet att reproducera sig inaturen. Den kraftiga nedgången beror på omfattandevattenkraftutbyggnad, som hindrat vandringsmöjligheteroch ödelagt leklokaler. Odling och utsättning av lax hartrots detta skapat förutsättning för ett omfattande fiske iÖstersjön, men decimeras också de vildalaxbestånden kraftigt. Den vildlekande laxen utgör ensynnerligen viktig biologisk resurs. Den är en naturliggenbank och avelsbas, utan vilken odling av lax skulle bliomöjlig. Vi kan inte på helt konstlad väg upprätthålla enlaxstam i Östersjön.Principerna för det fortsatta arbetet bör vara att skyddaoch återställa leklokaler och se till att tillräckligt mångalekmogna laxar når dessa. Ytterligare utbyggnad avvattenkraften kan inte komma i fråga.Sedan liberalerna i kommittémotion i januari1990 föreslagit att regeringen skulle öka ansträngningarnaatt få till stånd en överenskommelse om totalt uttag (TAC)som begränsar fisket har en TAC-överenskommelse träffatsatt gälla och som innebär att i den svenskazonen av får högst fångas. Emellertid bör övervägas om intefredningstiden för lax bör förlängas ocheventuellt förkortas vintertid.InsjöfisketDet råder stor efterfrågan på svensk insjöfisk. Svenskgös och gädda är eftertraktad utomlands ochprisutvecklingen för svensk insjöfisk har varit relativt god.Priserna har ofta överstigit de priser som kan tas ut förhavsfångad fisk. Insjöfisket har dessutom betydelse förfritidsfisket.Det torde finnas möjligheter att bygga ut yrkesfisket iflera sjöar. Inte minst i glesbygden är yrkesfisket envisserligen marginell med ändå betydelsefull möjlighet tillkomplettering av andra förvärvsmöjligheter. I vissaområden torde också möjligheter finnas till ökadheltidssysselsättning.Det är enligt vår uppfattning angeläget att insjöfisketsframtid ägnas större intresse från statsmakternas sida. Detgäller såväl laxfisket i älvarna som fisket efter bl.a. gädda,gös, ål och sik i andra vatten. Även beträffande kräftfisketbehövs en översyn av möjligheterna att bevara och utvecklabestånd av flodkräfta.Fiskeristyrelsens arbete med ett samlathandlingsprogram för insjöfiskets utveckling börprioriteras, och liberalernas ovan redovisadeuppfattning måste därvid beaktas. Det bör ges regeringentill känna.Vattenregleringar, försurning och kvicksilver utgör hotmot insjöfisket. I vissa delar av landet hämmas dessutomfisket av höga halter radioaktivt cesium i fisken.Beträffande kalkning av vatten och mark har vi i särskildapartimotioner framfört våra förslag. Vi vill här betona denstörre vikt som måste läggas vid den fiskevårdkraftproducenter åläggs i vattendomar. böri samråd med producenterna skärpa kraven på biologisktriktig fiskodling och fiskutsättning. Detta bör gesregeringen till känna.Laxfond VänernLaxen i är en mycket värdefull tillgång, som ärunder uppbyggnad. Genom länsstyrelserna i ,och bedrivs ett ambitiöst arbeteför att utveckla fisket efter lax och öring i . Under1989 bildades stiftelsen för att fullföljaprojektet. På initiativ av liberalerna beslötriksdagen 1990 uppdra åt regeringen att lämna förslag tillåtgärder i syfte att fullfölja arbetet med Laxfond Vänern.Regeringen har uppdragit åt att lämnasådana förslag.Det av nu utarbetade förslaget innefattarbl.a. att ett nytt anslag inrättas för bidrag till LaxfondVänern finansierat genom en laxfiskeavgift.Det är viktigt att säkerställa ett från genetisk synpunktså brett laxmaterial som möjligt för avelsändamål och attförbättra förutsättningarna för den naturligareproduktionen. Regeringen tycks dela vår uppfattning attdet är angeläget att i första hand avelsfisket kommer tillstånd. Den av regeringen anvisade vägen förfiskeristyrelsen att för detta ändamål disponera de medelsom kraft AB ställt till förfogande, behöver intestå i motsatsförhållande till förslag om enlaxfiskeavgift. Systemet med laxfiskeavgift är en långsiktiglösning för att trygga Laxfond fortsattaverksamhet och bör därför på sätt som fiskeristyrelsenföreslagit genomföras. Det bör ges regeringen till känna.Generella stödformerGenerella stöd och subsidier snedvriderkonkurrenssituationen och bör principiellt undvikas.Enskilda branschstöd utgör därvid inget undantag. Menborttagande bör ske på sådant sätt attkonkurrensneutralitet uppnås inom ramen för reglernainom EG. Hänsyn bör också tas till eventuella EES-avtal.Avtrappning av existerande stödformer bör i avvaktan påmedlemskap i också ske så att likvärdigakonkurrensförutsättningar kan uppnås inomfrihandelsområdet EFTA.FiskerilånRegeringen föreslår nu i proposition 1990/91:87 attfiskerilånen helt avskaffas. Fiskerilånen ger fiskaremöjlighet att låna pengar till lägre ränta än marknadsräntaför investeringar i nya båtar. Lånen är ränte- ochamorteringsfria . Under innevarande budgetårhar 40 milj.kr. anslagits till fiskerilån, men kostnaden förstatskassan består egentligen enbart av en subvention om ca2,9 milj.kr. Resten av lånen betalas tillbaka.Fiskerilånen används för att ge möjlighet till förnyelseoch modernisering av fiskeflottan och för att ge en nygeneration fiskare möjlighet att starta i yrket.Fiskerinäringen har en låg avkastning. De småföretagandeyrkesfiskarnas investeringar kommer att behövaöka ytterligare för att snabbare strukturförändra ochrationalisera. Viktigt är också att fiskearbetsplatsen får enförbättrad arbetsmiljö.Fiskerilånen medverkar till att de minsta företagenockså kan delta i en omstrukturering och rationalisering avfiskerinäringen i syfte att öka konkurrenskraften inomfrihandelsområdet EFTA och i förhållande till . Lån till fiskefartyg ges efter prövning för fartygunder 200 bruttoton. Fartyg större än 200 bruttotonhänvisas till stöd via statens industriverk, som kan medgevarvsstöd för båtbyggnation. Branschen prioriterar småttoch medelstort tonnage för fiskerilån.Generella branschstöd till fisket förekommer ocksåinom EFTA, och omfattar såväl olika former avinvesteringsstöd som prisreglering. Avregleringen inomEFTA skall enligt ett nu gällande avtal ske successivt ochsenast 1994. Mer därom nedan under avsnittet omprisreglering. Inom EG kan fiskare få investeringsstöd förtonnage bl.a. via ett särskilt centralt EG-anslag. Därtillfinns inom nationella stöd. Avsikten är att påsikt avveckla dessa stödformer inom EG och att minskafiskeflottornas storlek.Det svenska fisket uppträder på en internationellmarknad såväl när det gäller tekniska hjälpmedel förfångsten i olika farvatten som avsättningsmarknaden.Konkurrensen är hård. Svenska statens uppgift bör vara attsäkerställa konkurrensneutralitet inom ramen för vårtarbete inom frihandelsområdet EFTA och i framtidengenom svenskt medlemskap i förslag att nu avskaffa fiskerilånen utgördärför en märkbar försämring av konkurrenssituationen iförhållande till andra EFTA-länder och försätter de svenskayrkesfiskarna i en märkbart sämre situation änyrkesfiskarna i . Såvitt känt har inte EG helleri de nu pågående EES-förhandlingarna påfordrat en sådanensidig förändring av de svenska villkoren. Om regeringensförslag genomförs kommer också att avreglera ettgenerellt branschstöd till fisket snabbare än övriga EFTA-länder.Avveckling av fiskerilånen bör därför anstå och lånentills vidare vara kvar på nuvarande nivå med nuvarandekonstruktion. En fortgående anpassning bör ske enligtreciprocitetsprincipen. Detta bör ges regeringen till känna.Däremot finns det ingen anledning att låta helalånesumman belasta statsbudgeten. I likhet med en delandra statliga lån bör fiskerilånen lyftas ut ur statensbudget, vilket bör ge regeringen till känna.Subventionsdelen bör redovisas under ett särskilt anslag:''Subvention av fiskerilån'' och för /92 tasupp med 2,9 milj.kr.Prisregleringen på fiskDominerande inom normprissystemet är pristilläggen påsill och strömming. har uttalat att en avregleringav normprissystemet bör ske men att det bör ske i jämn taktmed övriga EFTA-länder. Avregleringen skall enligt avtalha skett till 1994.Det är av stor vikt för de svenska yrkesfiskarnasmöjligheter att hävda sig på marknaden att reglerna ärkonkurrensneutrala. Flera övriga EFTA-länder är dekraftfullaste konkurrenterna till de svenska yrkesfiskarna.Riksdagens uttalande och den osäkerhet som förnärvarande råder om de övriga EFTA-ländernasanpassningsåtgärder samt pågående EES-förhandlingarmotiverar att avregleringen sker i långsammare takt än vadregeringen tidigare aviserat. Den totala utgiftsramen förprisregleringen bör därför som regeringen nu föreslår baraminskas med till sammanlagt 111miljoner kronor.FiskeriverketI syfte att effektivisera statlig verksamhet och minskaden centrala statliga byråkratin samt avregleraverksamheter bör i huvudsak statskontorets förslag omsammanslagning av ochjordbruksnämndens uppgifter på fiskets område följas. Somen följd av fiskenämndernas upphörande som regionalamyndigheter, successiv avreglering och en liberaliseradhandel behövs mindre centrala resurser.Såsom också förordat och folkpartietliberalerna vid flertalet tillfällen uttryckt föreslår regeringennu en sådan rationalisering.Fiskeristyrelsen har också pekat på möjligarationaliseringsvinster inom regionalt placerade centralafunktioner, verkets egen organisation, inom laboratorieroch utredningskontor, samt genom ökat underlag föravgiftsuttag.Regeringens förslag om besparingar på 17 milj.kr., enhopslagning av flera myndigheters verksamheter medlokalisering av huvudverksamheten till och ennamnändring till har vi därför ingen erinranmot.Fiskeforskning m.m.Eftersom blivit ett mycket viktigt område försvenskt fiske har liberalerna redan tidigareföreslagit att ges möjlighet till att görabättre beståndsuppskattningar och följa utvecklingen iÖstersjön, och därvid använda fiskeforskningsfartygetArgos och fullt ut använda utredningskontoren.Försöksstationen i är inriktad på att bevara degenetiska resurserna hos flera lax- och öringstammar, bl.a.den som används i , och anläggningen är till nytta förvattenbruksforskningen i Norrland.Statskontorets förslag om ytterligare besparingar om 5milj.kr. på just dessa områden bör därför inte genomförasnu, och regeringens förslag om att verksamheterna börfortsätta har vi därför ingen erinran mot.Yrkesutbildning för fiskareDen mycket viktiga utbildningsform somyrkesutbildning för yrkesfiskarna innebär har under en långföljd av år inte kunnat fylla behovet på grund avotillräckliga resurser hos . När möjligheteninfördes var avsikten att ge yrkesfiskare med lång bortovarofrån hemorten en möjlighet till specialanpassad utbildning.Samtidigt som ökade krav ställs av myndigheterna påskeppare och maskinister framstår också behovet avräddningskurser och ekonomikurser för denna grupp avsmåföretagare som mycket stort. Med sina oregelbundnaarbetstider och långa tider då de inte vistas på land, haryrkesfiskarna inte samma möjlighet att följa ordinarieundervisning som anordnas av kommuner ochstudieförbund. yrkesutbildning ärdäremot anpassad till såväl fiskarnas arbetstider sombehovet av räddnings- och ekonomikurser. Anslaget bördärför höjas med . utöver regeringens förslag för budgetåret1991/92. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om torskfisket i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om laxfisket och dessförutsättningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samlat handlingsprogram förinsjöfiskets utveckling,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade krav på kraftproducentersfiskevård,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om system med laxfiskeavgift förLaxfond ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reciprocitet vid en kommandeavveckling av fiskerilånen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lånedelen av fiskerilånen ejskall belasta statsbudgeten,8. att för subvention av fiskerilån tillFiskeriverket för /92 anslår 2,9 milj.kr.,9. att för fiskarnas yrkesutbildning tillFiskeriverket för /92 anslår . mer än vad regeringen föreslagit.