ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo772 · 1991-01-25 00:00:00 — Vår insikt om vikten av att begränsaengångsförpackningar har ökat alltmer, liksom vår insiktnär det gäller återvinning av t.ex. glas.I dag kommer av alla returglas tillbaka.Kommunernas insamling av icke returglas ökar också förvarje år. Det har dock visat sig allt svårare för kommunernaatt bli av med det insamlade glaset. Detta beror bl.a. på attglasbruken blivit färre och betalar allt sämre, vilket får tillföljd längre och dyrare samt miljöovänligare transporter.Jag anser att en bra lösning på detta problem är att införaett pantsystem på så många dryckes-, sylt-, saft-,marmelad-, gurk- och liknade glasförpackningar sommöjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pantsystem förglasförpackningar.
mot · GE02Jo773 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T422 hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring avlagstiftningen beträffande snöskoterkörning i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GE02Jo774 · 1991-01-25 00:00:00 — De i motion 1990/91:Jo760 behandlade grundläggandebestämmelserna på bilavgasområdet har också storbetydelse för att förbättringar i avgashänseende skall kunnagöras på bilar av tidigare årsmodell än 1989 eftersom deaktuella reglerna, t.ex. A40-bestämmelserna, avser allabilar av 1976 och senare års modell.Grundregeln i A40-bestämmelserna innebär alltså attalla bilar av 1976 och senare års modell i avgashänseendemåste vara utrustade med exakt samma delar (ner tillenskilt artikelnummer) som det typprovade exemplarethade, från och med leverans till dess bilen skrotas.Inte minst har detta betydelse för möjligheterna attutrusta bilar som kan köras på blyfri bensin medkatalysatorer. Denna möjlighet regleras i A90-bestämmelserna (SNFS 1989:12 MS 22). A90-bestämmelserna innebär att endast billeverantörer har rättatt ansöka om att få göra modifieringar i tidigare typintyg.Detta utgör en viktig förklaringsgrund till att så fåbilleverantörer erbjuder bilägare möjlighet atttilläggsutrusta sina bilar med katalysatorer. Därför föreslåsatt denna bestämmelse ändras så att det blir möjligt förandra aktörer på marknaden än billeverantörer att ta frams.k. katalysatorkit som gör det möjligt för bilägare att låtautrusta sina bilar med kompletterandeavgasreningsutrustning som uppfyller kravet om reduktion av avgasutsläppen, vilket krävs för attbidrag skall utgå enligt SFS 1989:422. De bilar som äraktuella i detta avseende är de som näst efter de allra nyastebilarna uträttar det största transportarbetet och därför i storutsträckning påverkar miljön. Antalet bilar som ur dennasynpunkt är möjliga att förbättra uppgår till ca 600.000.För att stimulera konkurrensen, genom att möjliggöraför andra än billeverantörer att ta fram tekniska lösningar ihär berörda avseenden -- vilket för övrigt gjorts i --krävs sannolikt också ett ökat bidrag till de bilägare somvidtar miljöförbättringar. Ett bidrag på 2.000 per bil börrymmas inom de medelsramar som tidigare anvisats fördetta ändamål.Dessa två förändringar, dels en ökning av bidraget, delsen förändring av reglerna som gör att samhället intebehöver vara beroende av billeverantörers eventuella, ochhittills dokumenterat svaga intresse att ta fram tekniskalösningar för eftermontering av katalysatorer, bör leda tillavsevärda miljöförbättringar särskilt med tanke på att dengenomsnittliga livslängden för bilar i uppgår tillöver . Med de ändringar som föreslås stimuleraskonkurrensen vilket med största sannolikhet leder tillpositiva resultat i jämförelse med nuläget. Med hänvisning till det anförda hemställs[att beslutar att höja bidraget till . för de bilar som kan få bidrag enligt SFS1989:422,1]att beslutar att A90-bestämmelserna (22) bör ändras på sätt som anges i motionen.
mot · GE02Jo775 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T231 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör göras till miljöskyddsområde,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt miljökvalitetsnormer och krav på genomförandeplanerskall införas i miljölagstiftningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kommunerna bör få rätt att utfärda föreskrifter inommiljöskyddsområden.
mot · GE02Jo776 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk673 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppdra åt naturvårdsverketatt göra en vetenskaplig utredning angående dethälsomässiga behovet av att införa stoftutsläppsgränser somligger lägre än de lägsta som tillämpas i något annatståltillverkande industriland.
mot · GE02Jo778 · 1991-01-25 00:00:00 — Den s.k. Bubble-modellen inom miljövården Det finns tecken som talar för att den s.k. ''Bubble-modellen'' kan vara ett värdefullt inslag i den framtidamiljövårdspolitiken. Detta motiverar att frågan utreds.Miljövårdsdebatten har pekat på rader av problem sommåste åtgärdas. När det gäller åtgärderna för att begränsaoch minska utsläppen av förorenande ämnen, har i Sverigehittills främst diskuterats regleringar ochmiljövårdsavgifter. Båda vägarna erbjuder nackdelar.Hittills har koncessionsbeslut endast gällt nyetablerandeindustri, medan de äldre företagen undgått att drabbas avutsläppsrestriktioner. Genom att därigenom vissa företagåläggs höggradig rening och andra slipper krav blirkonkurrensförhållandena sneda.Miljöavgifterna har den nackdelen att ökade utsläpp iprincip tillåts, förutsatt att staten får ökade inkomster.Olika sätt att positivt utnyttja marknadskrafterna för attminska föroreningarna har prövats på sina håll i . ''Bubble-modellen'' förefaller härvid inte ha varit utanframgång. ''Bubble-modellen'' innebär att man för en stad eller enregion fastlägger en högsta tillåtna utsläppsnivå för olikaföroreningar -- en bubbla. Sedan krymps denna successivtefter angiven tidtabell. Fastställda utsläppsgränser får aldrigöverskridas.Om ett nytt företag eller projekt medför att ytterligareföroreningar tillkommer, måste företaget köpa sig plats i''bubblan'' genom att överenskomma med ett befintligtföretag om att detta renar sina utsläpp i minst motsvarandegrad. Eftersom de första av rening av ett utsläpp iregel är billigare än de följande , ger metoden ofta storaresultat till små kostnader. De stora utsläpp som upphörfrån det befintliga företaget när rening installeras,motsvaras sällan av lika stora nya utsläpp från detnytillkomna företaget. Nettoeffekten blir ofta mycketgynnsam.Metoden kräver att samhället kontrollerarutsläppsmängderna, men detta sker . I övrigt blirmiljövården självreglerande utan statliga avgifter.Det finns all anledning att studera erfarenheterna av deförsök med ''Bubble-modellen'' som gjorts i , för att sei vad mån dessa erfarenheter kan tas till vara i form avförsöksverksamhet även i . Därför borde staten pålämpligt sätt utreda och pröva frågan om tillämpning av''Bubble-modellen'' inom miljövården i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prövning av ''Bubble-modellen''inom miljövårdsarbetet.
mot · GE02Jo784 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett aktivt arbete bedrivs ute i länen för att bevaravärdefulla kulturmiljöer. Insatserna blir alltmer enintegrerad del i att utveckla länen och kommunerna somgoda regioner att arbeta och bo i samt erbjuda intressantaområden för turism och rekreation.Senare års kraftigt minskade behov av och därmed ocksåminskade anslag till beredskapsarbeten har drastisktåterverkat på de resurser som satsas på bevarande,iordningställande och levandegörande av kulturminnen ochkulturmiljöer.Även om viss ökning skett av anslagen tillkulturmiljövården är resursknappheten ettbesvärande hinder för ett aktivt arbete inomkulturmiljöområdet i länen och kommunerna. Angelägnautvecklingssatsningar kan inte genomföras och i vissa fallhindras kommunerna i sin utveckling av bostads-,arbetsplats- och rekreationsområden. En ytterligarepåspädning kan bli jordbrukets avreglering.Helhetsbilden av landskapet som kulturbärare är viktig.Den areal som vid en avreglering av jordbruket kommer attöverföras till annan användning bidrar till att hållalandskapet öppet och innehåller vissa natur- ochkulturmiljövärden. Samhället bör i fortsättningen till vissdel ta ett ökat ansvar för att den marken ävenfortsättningsvis hålls i hävd.I jordbrukspropositionen anförs att regeringen /91 skall fördela ett särskilt anslag på 100milj.kr. till landskapsvårdande åtgärder. För budgetåren1991/92 och 1992/93 beräknar jordbruksministernmedelsbehovet till 200 resp. 250 milj.kr.Vi anser att det särskilda anslaget till kulturmiljövårdenbör fördelas direkt från regeringen till länsstyrelserna.Användandet av medlen bör ske i samråd mednaturvårdsverket, lantbruksstyrelsen ochriksantikvarieämbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel för kulturmiljöinsatser.
mot · GE02Jo785 · 1991-01-25 00:00:00 — , , och kanskeNordsjön, hotas av ''miljöbomber'' i form av sjunknakrigsfartyg . Det rör sig om 28 fartyg somombord har miljontals liter olja. Utanför , vidNorges sydkust, ligger ett 10-tal fartyg med 20 000 tonsenapsgas ombord.Enligt undersökningar gjorda av miljöorganisationer, ärfartygen nu i så dåligt skick att vad som helst kan hända.Efter 50 år på sjöbotten börjar även den starkastepansarplåt att fallera.Flera av fartygen ligger på vatten rätt näraStrömstadsområdet. Skulle någon av de stora båtarna börjaläcka, uppskattas kostnaden för rening och eftervård till 400milj.kr. att jämföras med 100 milj.kr. för oljepåslaget vidTjörn 1987.Totalt rör det sig om enorma laster av olja, gas ochkemikalier som ligger på havets botten. Totalt togContinental Dumping Committé hand om allierade ochtyska lager på sammanlagt kemiska stridsmedel,varav 150 000 sänktes i -- en del ligger väst omKäringön. I har både danska, svenska ochfäröiska fiskare skadats av senapsgas, varav någralivshotande.Enligt föreliggande uppgifter finns det miljöfarligaavfallet utanför den svenska territorialvattengränsen, menmed största sannolikhet inom den svenska fiskezonen ochpå den svenska delen av kontinentalsockeln.I ett läge som detta finns det olika syn på hur dessamycket allvarliga miljöfrågor skall angripas. Även blandyrkesfiskarna råder delade meningar, men alla är ense omatt förr eller senare kan något komma att hända, som blirtill men för fiskerinäringen och för miljön.Ett förslag är att dumpingområdet skall fyllas medmuddermassor, ett annat att fylla vraken med betong. Ingetav förslagen är lätt att genomföra.Med avseende på att de frågor vi här tagit upp har enbåde nordisk och internationell bakgrund bör och havsdumpningskonferensen arbeta medärendet. Rimligen bör en strategi utarbetas med analyser avhur t.ex. stridsgas skall destrueras och hur kostnaderna skallfördelas länderna emellan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dumpade fartyg med krigslasteri ,2. att beslutar att hos regeringen begära förslaghur en sanering av laster skall gå till.
mot · GE02Jo786 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid möte med strandstater 1987 togsnerskräpning av havskuster med på dagordningen, efterinitiativ från den . Nationerna enadesom att fast avfall inte får dumpas i havet. kankonstateras att avtalet inte lett till någon förbättring -- ivarje fall inte vid . Rapporter från flera avBohusläns kustkommuner 1990 tyder på att skräppåslagetökat. Ideella föreningar, skolor och enskilda har gjortbeundransvärda insatser för att hålla kusten ren, närkommunerna inte längre har ekonomiska resurser att klarastädningen.Städningen av stränderna runt ger en bild avsopbergets storlek. På en kuststräcka runt fickfrivilliga krafter ihop 2 000 säckar, fulla med allsköns bråte.Arbetsinsatsen värderades till flera hundratusentals kronor.Smärre undersökningar visar, att merpartenav skräpet kommer från andra länder.Som talesmän för vår valkrets har vi tidigare söktriksdagens stöd för ett uttalande om statens ansvar för atthålla stränderna rena. Vi menar att staten bör ta deekonomiska konsekvenserna av sitt beslut att reserverastora delar av för turism och rörligt friluftsliv.Detta bör närmare utredas. Det är ett riksintresse attkustens många unika strandavsnitt kan nyttjas för deändamål som en gång fattade beslut om. Skullede ideella krafterna tröttna inför uppgiften, kommer storadelar av kustremsan att bli plastad, för att ta till en drastiskbeskrivning.Det kan noteras att uppvaktningar i departementen ochinför statsråd inte gett något resultat. Regeringen sernerskräpningen av kusten som ett kommunaltåtgärdsproblem, och inte ett nationellt. Många har svårt attförstå att statsmakterna står för kostnaderna när det gälleroljesanering vid utsläpp förorsakat av ett fartyg till havs.Om ett annat fartyg dumpar skräp som hamnar på sammastränder, får kommunerna stå för kostnaden. Vi ser saken såatt kommunernas renhållningsansvar i detta avseende börrevideras i så måtto att utrymme ges för generösabedömningar av krav på kostnadsersättningar frånkommunerna. Lämpligen bör vara detregionala organ som håller i frågan och som fördelarersättningarna.Huruvida förpackningsföretagen, rederier och annansjöfartsbaserad verksamhet skulle åläggas betala någonform av ''skräpavgift'' undandrar sig vår bedömning, mendet är möjligen en utväg att pröva. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en utredning i syfteatt behandla frågor om vad som är en statlig respektivekommunal angelägenhet vid miljöföroreningar avhavsstränder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom ramen förmiljövårdande insatser göra en positiv bedömning avanslagsframställningar från kommuner och regionala organ.
mot · GE02Jo788 · 1991-01-25 00:00:00 — Allemansrätten är en urgammal rätt i . Denrepresenterar en fin gammal tradition från den tid då mangick till fots, red eller åkte efter häst. Den har karaktär avsedevanerätt där innebörden egentligen är: får jag gå pådina marker får du gå på mina.Allemansrätten har en säregen ställning irättsordningen. Den innebär rätt till naturprodukter ochrätt att färdas och vistas på annans mark. Båda dessa rätterbygger på ålderdomliga stadganden i (12 kap).Dessa stadganden är skrivna för ett helt annat samhälleän dagens moderna samhälle. Människor är mer lättrörligaän tidigare. Utländska besökare som kommer hit saknar allkunskap om vad allemansrätten innebär. Man tarallemansrätten i egna händer och förstör på det sättet delarav både mark och natur.Från län finns många exempel på vad dennaokunnighet kan åstadkomma. På förekommer jaktefter fossiler i den öländska kalkstenen. Från andra håll ilänet, t ex från Tjustbygden, beskrivs hur man utnyttjat denfina naturen som sin egen utan att ta någon hänsyn.Nedskräpning utmed vägar och på rastplatser visar påmissbruk av allemansrätten.Ofta handlar det om att informationen till särskiltutländska turister är bristfällig. Turistråd och våraambassader bör förstärka sina informationsinsatser.Naturvårdsverket måste ges i uppdrag att sprida kunskapom allemansrätten, framför allt till utländska turister.Allemansrätten innebär så grundläggande fri- ochrättigheter samt skyldigheter att en lagstiftning börövervägas. Detta är inte minst viktigt med tanke på denökade internationaliseringen och närmandet till EG. Med stöd av vad ovan anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allemansrätten.
mot · GE02Jo790 · 1991-01-25 00:00:00 — Drift och skötsel av naturreservat Många naturreservat utmed riskerar attförvandlas till soptippar, när staten drar in bidrag tillsopmajor och toaletter. Kommunerna anser sig inte ha rådatt ta över renhållningen.Länsstyrelsen har ansvaret för skötseln avnaturreservaten men försöker få kommunerna att ta överansvaret och därmed kostnaderna. Som exempel vill vi pekapå , där drar in 42 toaletterav totalt 58 och 47 sopställ av totalt 58.Kommunen anser sig inte ha råd att ta över skötseln.Samtidigt motsätter man sig att försämrarrenhållningen inom reservaten.Tanums kommun som vi använder som exempel är ettprimärt rekreationsområde som besöks av många turister.Kommunen har därför stora kostnader förrenhållning, för vi måste tyvärr konstatera att det rörligafriluftslivet skräpar ner. Kan man inte bli av med sopornablir de liggande ute i naturen.Naturreservaten är statliga, och då måste ansvaret fördrift och skötsel anses åvila staten. Om staten vill vältraöver ansvaret på kommunerna, måste de ersättas härför,exempelvis via skatteutjämningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till kommunerna fördrift och skötsel av toaletter och sopställ inom de statliganaturreservaten.
mot · GE02Jo793 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A474 hemställs1. att hos regeringen begär förslag ominrättande av miljöskyddsområde för Götaälvdalsbäckenet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att forcera arbetet med bildandetav Nationalpark Tresticklan i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av åtgärder för attsäkerställa fiskevårdande åtgärder och Laxfond .
mot · GE02Jo799 · 1991-01-25 00:00:00 — Den svenska avfalls- och förpackningsdebatten harhittills i hög grad koncentrerats till dryckesförpackningar. Ivår omvärld håller perspektivet snabbt på att vidgas till attgälla alla förpackningar. I byggs på rekordtid ettsärskilt system upp för insamling och återvinning av alltförpackningsavfall. I arbetas det alltmer utbrett imånga delstater efter systemet ''reduce, reuse and recycle''för allt avfall, vilket innebär att man återanvänder allaförpackningar antingen i återfyllning eller som nyamaterial.EG-kommissionen i har stoppat skrivningen avsärskilda direktiv för hantering av dryckesförpackningar. Istället avser man att under detta år arbeta fram direktiv somspänner över hela förpackningsområdet.För att få till stånd en långsiktig och effektiv minskningav avfallsberget måste man även i övergå från attsom lösa olika delfrågor (aluminiumburkar, PET-flaskor, pappersinsamling osv) till den helhetssyn som nusprider sig i övriga världen.Målet måste vara att minska den totalaförpackningsmängden och att alla kvarvarandeförpackningar ska kunna återanvändas eller återvinnas.Ansvaret för att detta skall kunna ske bör läggas pånäringslivets samtliga aktörer i kedjan tillverkare--distributör. målsättningar bör formuleras, inte förenskilda förpackningar, utan för den totala minskningen avförpackningsavfallet. kan förbud mot icke-återvinnings- eller icke-återanvändningsbara förpackningarinföras. Under förutsättning att förpackningen ellerförpackningsmaterialet kan återanvändas eller återvinnasbör man inte genom detaljreglering diskriminera mellanmaterial. Kravet på ren produktion blir på detta sättuppfyllt.Avgörande för en framgångsrik avfallsinsamling är attden sker mycket nära hushållen -- precis som övrigsophantering. Olika pilotprojekt i och visaratt hämtning vid hushållen eller i deras omedelbara närhetger klart bästa resultat.Det tyska ''Dual-systemet'' borde kunna utgöra en bramodell även för . Systemet innebär i korthetföljande:Innan en förpackning får lanseras på den tyskamarknaden måste tillverkaren beskriva hur materialet skatas om hand när förpackningen fyllt sin funktion.Garantier måste ges för att återvinning/återanvändning ärtekniskt möjligt och att fungerande marknad finns.Förpackningar som godkänns märks med en grön prick.Varje hushåll får ett extra sopkärl, som skall användasenbart för förpackningsavfall.Sortering krävs ej avkonsumenten utan sker i centralasorteringsanläggningar.Insamling sker genom ''Dual-bolagets'' försorg till en sorteringsstation varifrånåtervinningsföretag hämtar för tillverkning av nyttförpackningsmaterial.För att finansiera hela systemet som drivs av näringsliveti samverkan med kommunerna tas en förpackningsavgift utpå ca per förpackning.På detta sätt minskas den totala avfallsmängden på ettmycket betydande sätt. Cirkeln blir sluten.Sverige måste kunna omgående påbörja genomförandetav något liknande system. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att i utvecklaett heltäckande system för hantering av förpackningsavfall.
mot · GE02Jo800 · 1991-01-25 00:00:00 — Mätutrustning för radioaktiv strålning Efter energiuppgörelsen mellan ,socialdemokraterna och kommerkärnkraftsavvecklingen nu att ta fart. Satsningar påbiobränsle och energihushållning kommer att innebära attkärnkraften skall vara avvecklad senast 2010.Kärnkraftsolyckan i Tjernobyl fick negativakonsekvenser för invånarna i , framför allt förmänniskor i östra delarna av länet men även längs kustenuppåt. Olyckan visade att för radioaktiva utsläpp existeraringa gränser. Det är vindar och luftströmmar som avgör varnedfallet kommer att hamna.Vi har lärt oss att det radioaktiva nedfallet kan förasmycket långa sträckor och ändock vara förödande giftigt därdet landar.Vi kommer alltså att ha kärnkraftsreaktorer inomriskavstånd framför oss. Även omsannolikheten är liten att en ny olycka skall inträffa så kanen ny olycka inträffa. Ingen kan förutsäga var och när. Alltsom kan göras måste naturligtvis göras för att minskaskador.Radioaktivitet kan vi människor inte upptäcka med vårasinnen eftersom den varken syns, känns eller luktar. Därförbehövs specialinstrument för att mäta utsläpp. Det finnsmätinstrument utplacerade på ett antal platser i vårt land.Tyvärr finns ingen mätutrustning i vårt län. Enmätstation i varje län är den minsta säkerhetsåtgärd som vikan ställa krav på. Våra motiv här ovan stärker detta kraveftersom radioaktivitet inte känner några gränser och kanspridas mycket långa sträckor. Dessutom gränsar vårt läntill kärnkraftsanläggningen i , , vilketockså understryker kravet på en egen mätstation.Utredningen om kärnkraftsberedskap anseratt antalet mätstationer måste ökas med 10 stycken förplacering i norra . Regeringen har ännu inte tagitställning till detta förslag.Människor i vårt län skulle naturligtvis känna en störretrygghet om de visste att vi kan registrera eventuella olyckorså snabbt som möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att måste ha enfast mätstation för radioaktiv strålning.