ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Kr326 · 1991-01-25 00:00:00 — har folkmusik- och folkdansrörelsen medkraft manifesterat den potential som finns i vår kultur.Amatörer och yrkesverksamma har gjort folkmusik- ochdansåret till ett av de mest framgångsrika kampanjåren somgenomförts i vårt land.Vi har fått ett rikhaltigt prov på folkmusikensoch folkdansens bredd och kvalitet. Ett viktigt inslag iverksamheten har varit uppmärksammandet avinternationella kultursamband och utvecklingen avkontakterna mellan invandrargrupper och svenskafolkkulturföreningar. Massmedia har också underkampanjåret visat ett mera seriöst intresse för dennakulturform . En utvärdering kommer attpubliceras och kan utgöra ett värdefulltunderlag för utvecklingsarbetet även inom andrakulturgenrer.Vi instämmer i kulturministerns positiva syn påfolkmusikoch dansåret och att ''det är väsentligt att dennaverksamhet som utvecklats så starkt kanfortsätta'' och att ''tar hänsyn till detta vid sinfördelning av medel för utvecklingsverksamhet''.Folkmusik- och dansåret har inte bara betytt yttreframgångar utan även en inre utveckling inom folkmusik-och folkdansrörelsen. Alla nya idéer hann inte prövas 1990.Men det är också viktigt att framgångsrika idéer kan spridasoch vidareutvecklas. För aktiviteterna skapadesett samordningskansli som fungerade som motor.Riksorganisationerna inom folkmusik- ochfolkdansområdet har presenterat en utvecklingsplan somsträcker sig för en kostnad av 6,2miljoner kronor. Förslaget är väl motiverat och syftet ärenligt vår mening mycket angeläget. Folkmusik ochfolkdans utgör en viktig del av vårt kulturarv.För att denna satsning ska kunna vara möjlig bordeanslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m m höjas. Kulturministern har avsatt ettanslag som är otillräckligt för att utvecklingen inom dennakulturgenre ska kunna utvecklas vidare. Kansliet måste t exläggas ner vilket vore mycket negativt för verksamheten.Det är angeläget att vid fördelning avanslagen prioriterar folkmusik och folkdans.Lagstiftningen vad gäller upphovsrätten påmusikområdet bör ses över så att den inkluderarfolkmusiken. Därigenom skulle genrens beroende avstatligt stöd minska. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökat stöd förutveckling av folkmusik och folkdans,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphovsrättslagstiftningen påmusikområdet.1]
mot · GE02Kr328 · 1991-01-25 00:00:00 — Fornlämningar på , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N448 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga utvecklingsinsatser föratt främja turismen på ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade möjligheter förmyndigheterna att stoppa plundringen av skatter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående utökade möjligheter förmyndigheterna att bevara fornlämningar.
mot · GE02Kr329 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A475 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad kulturell verksamhet iKronoberg.
mot · GE02Kr330 · 1991-01-25 00:00:00 — Medel till Musik i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T250 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel till Musik i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ABC-nytt i vissa delar avUppsala län.
mot · GE02Kr332 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A476 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till kultur.
mot · GE02Kr335 · 1991-01-25 00:00:00 — Kulturens roll som regional utvecklingsfaktor kan intenog understrykas och betonas. Kulturen måste ses som endel av infrastrukturen. Människors behov av kultur kan intekopplas till levnadsstandard. Behovet av kultur framträdersom starkast, när människor har det besvärligt.Teaterkulturen identifierar, diskuterar, ifrågasätter,ironiserar, likaväl som den roar och har förmåganatt skapa en gemensam atmosfär. Därmed kan denkanalisera mycket av motsättningar i samhället ochsamtidigt stimulera människor och ge förnyad energi.Kulturen måste ses som en del i samhällsbyggandet.Riksteatern har ett alldeles speciellt åtagande i svensktteaterliv, nämligen turnéverksamheten. Därutöver har denannan verksamhet som är betydelsefull för att sprida teatertill grupper och orter som inte har teaterscenen i sinomedelbara närhet.Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen attRiksteaterns anslag skall minska realt med 23 miljonerkronor. Det är ett hårt slag mot en verksamhet med storafasta kostnader. Det är dessutom bekymmersamt att dettasker innan teaterkostnadsutredningen hunnit presentera sittbetänkande. Det finns ingen analys av konsekvenserna aven sådan neddragning. Det som är bekymmersamt är attdetta får en mycket negativ effekt på möjligheterna tillteaterverksamhet m m i , men också iandra län ute i landet. Stimulansen som ges genommöjligheterna att se teater av hög kvalitet är av storbetydelse. Regeringen bör redovisa för hurnedskärningen kommer att drabba t ex Y-län. Skulle detvisa sig att bygder drabbas hårt kräver vi attregeringen återkommer med tilläggsanslag.Riksteatern brukar jämställas med Operan ochDramatiska teatern och behandlas lika ianslagssammanhang. De senare får en uppräkning , vilket betyder att nedvärderas i förhållandetill våra nationalscener i . måstebetecknas utgöra en decentraliserad nationalscen med storregional betydelse.De tre R:en -- , Riksutställningar ochRikskonserter -- har i kultursammanhang ansetts spela enframträdande roll för förverkligandet avdecentraliseringsmålet uppsatt kulturpolitiskabeslut.Därför anser vi att i årets anslag bordeerhålla utöver regeringens förslag. Förstnär teaterutredningen kommit med sitt förslag kan enrealistisk omprövning göras av verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvensanalys och däravföljande behov av tillläggsanslag.
mot · GE02Kr336 · 1991-01-25 00:00:00 — Det statliga stödet till föreslås i åretsbudgetproposition bli sänkt med realt.Skälet anges vara att denna organisation ''synes vara minstbunden vid fasta åtaganden och därför lättast bör i enekonomiskt krisartad situation kunna minska sinverksamhet''.Det måste anses vara en anmärkningsvärd ståndpunkt,särskilt i ett läge då teaterkostnadsutredningen -- som haratt göra en översyn av kostnaderna för teaterverksamhetmed särskild inriktning på , Operan ochDramaten -- kommer att presentera sina resultat.Utredningens resultat förväntas kunna behandlas inästkommande budgetproposition.Det måste dessutom anses vara anmärkningsvärt motbakgrund av den verksamhet som folkrörelsen . Genom denna folkrörelse med lokalateaterföreningar och länsteaterföreningar som bas gesmöjlighet att se professionell teater i sin egen hembygd. IHalland visades t.ex. föregående spelår 98vuxenföreställningar producerade av ,kringliggande länsteatrar och fria grupper. Riksteaternsegenproducerade föreställningar utgjorde . ''UngaRiks'' spelade samma spelår 60 föreställningar i länet.Denna värdefulla och välmotiverade verksamhet hotasgenom anslagsneddragningen av betydande instabilitet. Vikan inte acceptera neddragningen -- allrahelst som det inomkort kommer att finnas möjlighet att göra en samladbedömning med den ovan nämnda utredningens resultatsom grund. Med hänvisning till det anförda hemställsatt anvisar ett i förhållande till regeringen med23 milj. kr. förhöjt anslag under G9.
mot · GE02Kr337 · 1991-01-25 00:00:00 — Svenska och verksamheten i turnéverksamhet är ett alldeles specielltåtagande i svenskt teaterliv. Dessutom har de åtagit sigannan verksamhet som är betydelsefull för att sprida teatertill grupper och orter, som inte har någon ensemble i sinomedelbara närhet.I årets budgetproposition föreslår nu regeringen attRiksteaterns anslag skall minska realt med 23 miljonerkronor. Det är ett stort avbräck i en verksamhet med storafasta kostnader. Jag finner det anmärkningsvärt att detföreslås en neddragning av anslagen närteaterkostnadsutredningen ännu inte presenterat sittbetänkande.I har beskedet om regeringens förslag attskära ner anslaget för mottagits medbestörtning. Det kommer att drabba länet särskilt hårteftersom man där står helt utan egen teaterproduktion ochde geografiska förutsättningarna är sådana att det är storaproblem med att kunna engagera turnerande ensembler --om det nu finns några att att engagera! Några av Jämtlandsläns lokala teaterföreningar hör till de allra äldsta i landetoch bildades . Alltsedan dess har Riksteaternkontinuerligt besökt länets scener med produktioner försåväl små som stora scener. har stått för ettbasutbud, där folk i har kunnat lita på kvaliténoch känt trygghet när det gällt turnékunnande.Under förra spelåret gavs i länet 50Riksteaterproducerade föreställningar, som lockade envuxenpublik på 8 673 personer och 35 föreställningar för 4 190 barn och ungdomar.Riksteatern är läns turnerande nationalscen --den enda! En nedskärning kommer att få förödandekonsekvenser för människor som lever och verkar iglesbygden. Det är tack vare somteaterkulturen lever i glesbygden! Det är väl inte meningenatt den ska dö?Riksteaterns verksamhet är betydelsefull för detkulturella nyskapandet och för att uppfylla målet om ettdecentraliserat kulturutbud. Enligt min mening bör 23miljoner kronor tillföras för att skall kunnauppfylla sina uppdrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till anvisar 23 milj. kr.utöver vad regeringen föreslagit.
mot · GE02Kr338 · 1991-01-25 00:00:00 — Den finska teaterverksamheten i har fått statligtstöd för amatörteaterverksamhet och resurser för attmöjliggöra gästspel från av yrkesverksamma finskateaterensembler.Frågan om en sverigefinsk yrkesverksam teater i Sverigehar utretts av och av Riksteatern.Regeringen föreslog, i samband med satsningen på nya 300miljoner till kulturen (prop. 1988/89:100, bil. 10), attRiksteatern skulle få särskilda medel under en treårsperiodför en produktion av finskspråkig barn- och ungdomsteater.Riksdagen beslöt enligt regeringens förslag som innebar 2,1milj.kr. för en produkt. ''Finska Riks'', som projektet harkallats, har genomfört sin första produkt ''''som har varit en succé och fått beröm av kritikerna och varitomtyckt av målgruppen dvs. sverigefinska barn ochungdom. Intresset har varit så stort att gästspelsanbud harkommit från utanför gränser. Den andraprodukten är i full gång och bygger på årets budgetproposition föreslås att anslaget tillriksteatern sänks med 23 milj.kr. och att medlen satsas påett annat område nämligen stödet till konstnärerna.Riksteaterns styrelse har som sin uppgift att prioriteraolika delar av sitt verksamhetsområde. Alla projektifrågasätts inkl. den finska yrkesverksamma teaterns tredjesteg. Det vore olyckligt om den finska teatern drabbas. ''Finska Riks'' verksamhet skall utvärderas och om man nustoppar det tredje årets verksamhet kommer utvärderingenatt halta betänkligt, för att inte glömma alla förväntningarsom är förknippade med projektet.Det genomfördes en tävling om en finskspråkigbarnoch ungdomspjäs. Deltagandet var överraskande stortoch de bästa tävlingsbidragen hade en hög kvalité. Densegrande pjäsen var skriven av tornedalingar på ''meänkielellä'', det vill säga på tornedalsfinska. Meningen var atttreårssatsningen skulle avslutas med den segrande pjäsen såatt det skulle bli ett sverigefinskt teaterstycke utfört avsverigefinska teatergruppen.Det är viktigt att verksamheten med finskteaterverksamhet ger goda möjligheter . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finsk teaterverksamhet i .
mot · GE02Kr339 · 1991-01-25 00:00:00 — kan se tillbaka på en långoch konstnärligt framgångsrik period. Publikintresset ärstort och orkesterns verksamhet har stor betydelse förkulturlivet i . Genom att bygga ut ett nät avkonsertbussar har man gjort abonnemangskonserternatillgängliga för musikintresserade i ,, och . Konsertsalen iHelsingborg med drygt 900 platser har en genomsnittligbeläggning på 80--. Ungefär hälften avkonsertbesökarna kommer från andra orter änHelsingborg. Orkestern genomför ca 25 regionalakonserter från i norr till i söder, frånHalmstad i väster till i öster. Orkestern tar också iövrigt ett stort regionalt ansvar genom skol- ochförskolekonserter samt genom kammarkonserter.Orkesterns konstnärliga kvalitet är erkänt hög och mananlitas regelbundet i radio- och TV-sammanhang samt förskivinspelningar.För sin verksamhet erhåller Helsingborgssymfoniorkester bidrag från , frånstaten genom och från i Malmöhuslän. Man får också in mindre bidrag genom sponsring.Det finns mycket som talar för att Helsingborgssymfoniorkester blivit styvmoderligt behandlad vidtilldelning av statligt ekonomiskt stöd och att en betydandeutökning av det statliga stödet i form av grundbidrag tillorkestern i är väl motiverad med hänsyn tilldetta och med hänsyn till orkesterns kvalitet ochomfattande regionala verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat statligt bidrag tillHelsingborgs symfoniorkester.
mot · GE02Kr340 · 1991-01-25 00:00:00 — Höjda anslag till den regionala kulturverksamheten I förra årets budgetproposition aviserade ansvarigtstatsråd en rejäl satsning på den regionalakulturverksamheten. Höjningen av anslagen skulle ske i tvåetapper varvid den första skulle börja . Iårets budgetproposition borde ha återfunnits hur statsrådethade tänkt genomföra etapp två av denna satsning. Av dettablev i det närmaste intet. Med hänvisning till det allmäntdåliga ekonomiska läget uteblir regeringens löften om ettrejält krafttag för den svenska kulturen. är detKultursverige som drabbas av den socialdemokratiskalöftesbrottspolitiken.Moderata samlingspartiet redovisar i en omfattandepartimotion kulturen och kulturpolitikens roll i samhället.Förslagen syftar bl.a. till att stärka kulturskaparnassituation, ge mer likvärdiga förhållande för olikaintressenter inom kulturområdet samt gebidragsmottagarna större inflytande över fördelning ochdisposition av medlen. Hela motionen andas också en viljaatt ge kulturpolitiken en mer långsiktig inriktning. I motsatstill socialdemokraterna vill moderata samlingspartiet levaupp till tidigare gjorda uttalande om enförstärkning av det regionala kulturstödet. Det är ocksåangeläget att mottagarna av de statliga stödet på regionalnivå själva måste delta i fördelningen av medel och få ökademöjligheter att utnyttja stödet i enlighet med sina egnaönskemål. Den nuvarande helt orimligt centraliseradefördelningen och styrningen av de regionala kulturanslagenbör upphöra. Bidragen är alltför detaljreglerade,skilda stödordningar blandas och stora regionala orättvisoruppstår.Det är angeläget att det statliga stödet ger frihet attforma regionala och lokala lösningar. Då kan ocksåkulturpolitiken bli ett framsynt aktivt inslag i en bra politikför en regional utveckling.Riksdagen har tidigare hos regeringen begärt en översynav den regionala kulturstödets utformning. Regeringen harpå ett anmärkningsvärt sätt nonchalerat denna begäran avriksdagen varför även innevarande års anslag måstefördelas efter gamla och delvis föråldrade principer.Moderata samlingspartiets deklarerade vilja att fullföljasatsningarna på ökat regionalt kulturstöd innebär att ettantal miljoner kr. utöver regeringens står till förfogande föratt fördela ut på regional nivå. Detta innebär attlänsmuseerna borde kunna få en välförtjänt uppräkning avsina anslag. Inom den ökade ram som enligt moderatasamlingspartiets förslag står till förfogande bör därförSmålands museum tilldelas ytterligare två grundbelopputöver vad regeringen föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilldelning till den regionalamuseiverksamheten varvid bör tilldelastvå grundbelopp utöver de av regeringen föreslagna.
mot · GE02Kr342 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokaler för Kungliga myntkabinettet Kungliga myntkabinettet har enbesvärlig lokalsituation. Det är synnerligen angeläget attlokalfrågan för Myntkabinettet skyndsamt löses.Utredningar har pågått men ännu ärMyntkabinettet kvar i lokaler inom sommed dagens krav på bl.a. säkerhet är helt undermåliga.Dessutom är dessa lokaler en för personalen mycket dåligarbetsmiljö.Bidrag till nya lokaler har ställts i utsikt, dels frånRiksbanken, dels från Sparbankerna. Det är troligt attbidragen fryser inne om inte regeringen ger sitt bidrag tillfrågans snara lösning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lokaler för Kungligamyntkabinettet.
mot · GE02Kr343 · 1991-01-25 00:00:00 — är rikt på fornlämningar. En stor del av demfinns i skogsmarker och har ännu inte upptäckts. När detsker kan de vara spolierade av tunga skogsmaskiner. Ävenvid markberedning förekommer oavsiktlig skövling avfornlämningar.Vi vänder oss alls inte mot det rationella skogsbruket.Det är ett villkor för skogsnäringens konkurrenskraft ochutveckling. Vad vi vill åstadkomma med denna motion äratt kunskaper om fornlämningar ges till förare av skogs- ochmarkberedningsmaskiner. Gärna också till lantbrukare ochskogsägare.Fornminneskunskap bör i begränsad omfattning ingå iskogsmaskinförarutbildningen.Olika slags fornlämningarVäldigt ofta inträffar det att lämningar efter forntidensboplatser upptäcks i samband med skogsavverkning. Likasåfinner man spår av gammal odling, odlingsrösen, forngravaroch boplatser. Men -- när upptäckten görs har oftaskogsmaskinen varit på fyndplatsen. Ett stycke kulturarvhar då gått förlorat.I norra upptäcktes bl.a. enforntida plats för järnframställning. Den var ca 800 x 50meter i storlek. Skogsmaskiner hade dock spolierat ungefärhälften av denna fornlämning.Informationshäften, kursmaterial m.m.Vi lastar inte förarna av skogsmaskiner för detta. De harinte fått några kunskaper om fornlämningar. Det böremellertid kunna ordnas. Enkla informationshäften, gärnaockså kursmaterial, kan framställas av förslagsvisriksantikvarieämbetet. Där kan skogsmaskinföraren ochandra få veta bl.a. hur en hällekista vanligen ser ut, var mankan förväntas finna sådana, vilka ungefärliga mått en sådanfornlämning har etc. Det finns för övrigt i handeln lämpligahandböcker om fornlämningar av olika slag.Vi förmodar att är intresserad av attbistå med informationsgivningen till skogsbruket. Kanskekänner även våra skogsägareföreningar engagemang föruppgiften att förmedla kunskaper om vårt kulturarv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär attriksantikvarieämbetet och får i uppdrag attarrangera information om fornlämningar åtskogsmaskinförare.
mot · GE02Kr344 · 1991-01-25 00:00:00 — ''Det är icke blott huvudstadens befolkning som harberättigade anspråk att komma i åtnjutande av förstklassigteaterkonst. Nationen i övrigt kan med skäl resa liknandeanspråk.'' Detta framförde statsrådet 1933i samband med att stiftades.Riksteatern har utvecklats till en folkrörelsemed en basorganisation, bestående av 221 lokalateaterföreningar uppbyggda på kommunernas föreningsliv.I dag kan erbjuda landets teaterföreningarett basutbud passande olika scenstorlekar. gerårligen ca 1 700 föreställningar, en stor del av dessa på små ochmedelstora scener runt om i landet. har enerkänt duktig avdelning för barn- och ungdomsteater, tystteater för döva och den enda turnerande balettensemblen --Cullbergbaletten.En nedskärning av anslaget till och enutebliven kostnadskompensation som andrainstitutionsteatrar föreslås få, kommer att slå hårt påteaterlivet utanför storstadsregionerna. somturnéteater har haft större kostnadsökningar än andrateatrar.I svarade föregående spelår för34 föreställningar som besökts av 6 270 personer. Det motsvarar av talteaterföreställningarna och av totala antalet föreställningar i länet.En begränsning av möjlighet att förse helalandet med ett basutbud skulle vara mycket negativt förteaterlivet i liksom för andra län i landet. Andraproducenter, länsteatrar eller fria grupper har intemöjlighet att kompensera bortfallet av teater frånRiksteatern.Svenska betydelse för det svenskakulturlivet är så väsentligt att verksamheten måste ges godaförutsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Svenska betydelseför det svenska kulturlivet.
mot · GE02Kr347 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalradion har blivit en allt viktigare del i vårt samlademediautbud. Debatten handlar fortfarande alltför mycketom televisionen, trots att radion spelar en så central roll imänniskors liv. Radion har många människor med sig påarbetsplatsen och kan följa dess program under hela dagen.Detsamma gäller också fritiden, vare sig man vistasinomeller utomhus. I hemmet är det vanligt att man nästanregelbundet lyssnar på radion man utför andrasysslor.Lokalradions resurser är ojämnt fördelade i landet.Stockholm, , och har av olikaskäl särbehandlats sedan starten.I den 90-talsplan för som utarbetats, ochdär inget beslut ännu fattats, är ett av syftena att utjämnaskillnaderna mellan olika lokalradiostationer. Enligt dennaplan ska tillföras ytterligare 7--8 tjänster.Det finns, enligt vår mening, en rad skäl för störreresurser till , som är verksam i ett av landetsmest expansiva regioner och med den fjärde störstakommunen som central ort.Dessutom finns ingen nyhetsbevakning från riksradion iUppsala, vilket gör att ansvaret i hög grad faller på RadioUppland.Vid en jämförelse med regioner som har betydligtmindre befolkningsunderlag, utfaller jämförelsen klart tillRadio nackdel.Den övervägande delen av Radio Upplandssändningsområde täcks nästan enbart av en enda stortidning med den mest dominerande täckningsgraden ilandet. Detta ser vi som ett ytterligare skäl till att förstärkaRadio , som därigenom kan medverka till ett merdifferentierat massmediautbud i detta område. Inte minstfrån rent demokratiska utgångspunkter ser vi detta som ettmycket viktigt skäl.Ett genomförande av den tidigare omnämnda planen förlokalradion i landet skulle, enligt vår mening, verksamtbidraga till att utjämna nuvarande skillnader mellan deolika lokalradiostationerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GE02Kr348 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering till av TV2 I den pågående debatten om var olika TV-kanaler börha sin hemvist så anser vi det naturligt att TV2 flyttas tillGöteborg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om TV 2s flyttning till .
mot · GE02Kr350 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A812 hemställs1. att till anvisar 23 000 000 kr.utöver vad regeringen föreslagit,2. att hos regeringen begär redovisning av hurstor del av det statliga stödet till idrotten som går till kvinnorresp. män,3. att beslutar att 10 milj. kr. specialdestinerastill flickors/kvinnors idrottsutövande av medel som föreslåsanvisade i prop. 1990/91:100, bil 13, stöd till idrott.
mot · GE02Kr351 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A491 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av kulturspridning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelningen av resurserna inomSveriges Television.
mot · GE02Kr352 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A494 hemställsatt beslutar se över länsmuseernas ekonomiskasituation.