mot · GE02Jo732 · 1991-01-25 00:00:00 — En bättre miljö i och som omfattar de två landskapen är ett av vackraste län. Länetsnaturgeografi domineras av fjäll och stora älvdalar. Länetupptar av landets yta. Naturgeografiskt är länetmycket variationsrikt såväl vad beträffar klimat, geologiskuppbyggnad som växt och djurliv. I länet finns exempelvistre växtgeografiska regioner företrädda. Inom länet finnsockså en nationalpark (), 25 naturreservat samtett naturvårdsområde.Hotade vattendragJämtlands län har fått betala ett högt pris för landetsvälfärd. Nästan alla vattendrag är utbyggda i länet, ochelkraften skickas till stor del söderut -- länet svarar för ca20 % av landets vattenkraftsproduktion! Endast två störrevattendrag återstår . Dessa är uppströmsJärpen och Ammerån. Det är angeläget att dessa vattendragäven i fortsättningen förblir outbyggda.Vattenutbyggnadsepoken måste få sitt slut -- harredan exploaterat tillräckligt många vattendrag!Exploateringshotet kvarstår dock på olika sätt, bl.a. genomplaner på minikraftverk, förstärkta dammbyggen ochkraftigare reglering. Därtill kommer den ökandeförsurningen i de mindre vattendragen. Eftersom det rör sigom de sista kvarvarande naturliga vattendragen av sin art,så är det också en lång rad växter och djur som är direktberoende för sin överlevnad av dessa naturliga miljöer.På många håll i länet pågår försök från exploatörer somvill ta den sista droppen. Det folkliga motståndet ärkompakt, då människornas livskvalitet hotas!Hotade skogarOmläggningen av driftsformerna i skogsbruket harresulterat i betydande förändringar i landskapet. Det är dethögmekaniserade storskogsbruket som bidragit till dettaoch särskilt påtaglig är förändringarna i de fjällnäraområdena där man av ekonomiska skäl avverkat storasammanhängande områden. Här har olika statliga bidragpåskyndat avverkningarna!Inom länet sker skogsodlingen till stor del med detfrämmande trädslaget contorta (10 000 ha/år). I vissafjällsluttningar kan högproduktiva skogar växa helt närakalfjället. Konflikten mellan skydd av och hänsyn tillfjällnära skogar i skogsbruket blir därigenom mycket akut iJämtlands län.Det är långt kvar till 1 %-målet för skydd av naturskog iJämtland -- trots att det hör till landets skogsrikaste län ochtrots det ökade skydd som kommit med inrättandet avnationalpark och naturreservat, ligger skyddsgraden underskyddsgraden för riket som är knappt 0,4 %.Antalet skogsbilvägar ökar och byggs både med och utanstatsbidrag. Skogsvårdsstyrelse och länsstyrelse har ingenkännedom om många av byggnationerna. Dessa vägarslångsiktiga inverkan på naturmiljö och landskap är mycketstor. Efter skogsbilvägen blir det skogsavverkning ochdärefter skyddsdikning. Konsekvenserna på lång sikt gårinte att överblicka. Därför måste skyddsdikningen kraftigtbegränsas.FörsurningenJämtland har en mycket komplex geologi. Mycket godtill god buffringsförmåga kan sägas utmärka hälften avlänets yta och medelgod till mycket svag den resterande.Problemområden är främst den del av somligger söder om den sk isdelaren. Försurningsskador ärdokumenterade och vattendrag och sjöarmed svåra skador har ökat kontinuerligt. Ett kraftigt ökatflöde av metaller har registrerats i flera vattensystem tillföljd av försurningsprocessen. Stora kalkningsprogram harinletts. Även centrala delarna av kommun uppvisarsamma bild som Härjedalen.I har man påträffat fisk med förhöjdakvicksilverhalter i de östra och södra delarna av länet och dåoftast i regleringsmgasin och starkt brunfärgade skogssjöar.Allt för få sjöar är dock undersökta och en noggrannarekartering behövs. För detta bör avsättas statliga medel.CesiumKatastrofen i Tjernobyl har drabbat hårt,speciellt rennäringen. Här har olika metoder av utfodringprövats och detta måste fortsatt stödjas ekonomiskt. Det ärfrämst och kommuner som fått mottadetta radioaktiva nedfall. Mätningar i biologiskt materialhar emellertid visat att lokala nedfall förekommit iHärjedalens, och Åres kommuner. Lokalaförhöjningar har också registrerats i t ex Storlienområdet,som enligt strålningskartan var ett område med lågt nedfall.Insjöfisk, vilt och svamp kommer i de drabbade områdenaatt fortsatt ha mycket höga värden av cesium. Hos vissarovfiskar, gädda, öring och storröding, antas de högstavärdena ännu inte ha uppnåtts!Gullhögsflon -- omistlig våtmarkHärjedalen är ett landskap ovanligt rikt på myrmark,vilket är en av anledningarna till att störstatorvbrytningsprojekt lokaliserats hit. Vid full produktionhar för avsikt att bryta 300 000 tontorv . Energitorven kommer uteslutande attanvändas i för fjärrvärmeproduktion.I östra finns flera våtmarker med höganaturvärden. I ornitologiska inventeringar har 7--8 objekthänförts till skyddsklass 1, d.v.s. av riksintresse. Redantidigare har torvbolaget inlett exploatering av två av dessa.För ett annat, Gullhögsflon, har en ansökan om bearbetningskoncession.Gullhögsflon utgör tillsammans med Tönningflon ettsammanhängande myrkomplex och är en mycket viktigrepresentant för flera myrtyper bl.a. strängblandmyrar ochsträngflarrkärr. Storleken och den relativa ostördhetenmedför mycket höga ekologiska värden, vilket bekräftas avområdets rika fauna och flora. hyser speciellavegetationstyper, sällsynta växtarter, och ett rikt fågelliv.Den angränsande Veman torde ur fiske- ochrekreationssynpunkt vara värdefullastevattendrag . Något alternativt myrområde medmotsvarande naturvärden går sannolikt inte att finna inomlänet.Skyddsvärdet har slagits fast av oberoendeexperter. ingår myren i förteckningen övernaturvärden av riksintresse i . Detta innebär,att Gullhögsflon omfattas av bestämmelserna inaturresurslagen, d.v.s. det skall skyddas mot åtgärder somkan förstöra befintliga naturvärden. En torvtäkt inomområdet spolierar de naturvärden somGullhögsflon representerar.Naturvårdsverket har avslagit ansökan om tillstånd förbrytning av torv på Gullhögsflon och anser att den inteenbart är av svenskt riksintresse för naturvård utanotvivelaktigt också ett naturvetenskapligt objekt avbetydande internationellt intresse. Tillsammans medTönningfloarna bör Gullhögsflon avsättas somnaturreservat.TurismI takt med växande turism i fjällregionerna tillkommernya verksamheter som inverkar negativt på fauna,rennäring eller traditionellt rörliga friluftsintressen. Somexempel på sådana, kan nämnas skotertrafik, flygtrafik --inte minst helikopterskidåkning inom obrutna fjällområdenoch ökad trafik med hundar och hästar inom fjällområdet.Förbud mot motoriserat friluftsliv i fjällregionen måsteinföras. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännaatt vattenkraftsutbyggnadsepoken är slut och att de imotionen uppräknade hotade vattendragen skall skyddasfrån exploatering,1][att beslutar att alla vattendrag skall skyddasfrån vidare exploatering som minikraftverksutbyggnation ienlighet med vad som anförts i motionen,1]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökat skydd av skog och totaltskydd av den fjällnära skogen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kraftigt begränsaskyddsdikning och byggnation av skogsbilvägar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statliga medel satsas påkartläggning av försurningen och fortsatt kalkning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ersätta rennäringen föråtgärder för att minska det radioaktiva upptaget i renar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skydda myr- och våtmarkernaTönningflon och Gullhögsflon från exploatering,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt Tönningflon och Gullhögsflon bör avsättas somnaturreservat eller som nationalpark,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot motoriserat friluftslivi fjällregionen.