mot · GE02A491 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningEn god ekonomisk utveckling och förbättrad tillväxtkräver regional balans. Ett viktigt mål för den ekonomiskapolitiken måste därför vara att uppnå en god regionalbalans.Centern har som en grundläggande politisk målsättningatt hela skall utvecklas. För att denna målsättningskall krävs att flera olika politiska områdensamordnas.Nej till socialdemokratisk koncentrationspolitikDen socialdemokratiska regeringspolitiken efterregeringsskiftet har allvarligt försämrat den regionalaoch inomregionala balansen. Orsaken är främst den fördaekonomiska politiken och näringspolitiken. Regeringen harstimulerat och prioriterat storföretagen och de mestexpansiva regionerna.Den tidigare överhettningen i svensk ekonomi förbytsnu snabbt till lågkonjunktur och lågt kapacitetsutnyttjandei stora delar av landet. Den socialdemokratiskakoncentrationspolitiken orsakade arbetskraftsbrist ochstark löneglidning i framför allt storstadsregioner. Samtidigtrådde i många delar av landet för låg ekonomisk aktivitet.Den av socialdemokraterna och liberalernagenomdrivna finansieringen av skattereformen är på flerapunkter klart negativ för den regionala balansen. Genominförande av 25-procentig moms på energi, kollektivtrafikoch turism samt ca halverat värde av reseavdragenmotverkar socialdemokraterna och liberalernade regionalpolitiska målen.Centern konstaterar också att regeringen ibudgetpropositionen kraftigt nedrustar de regionalpolitiskaanslagen.Den regionala problembildenRegionalpolitiska kommittén, REK 87, visade att i ca 150kommuner har befolkningen minskat under 1980-talet.REK 87 konstaterar att glesbygdskommunerna är entydigaförlorare och detsamma gäller övriga små och medelstorakommuner över hela landet.Många kommuner har förlorat en mycketstor del av sin befolkning. Femton kommuner har minskatsin folkmängd med mellan . Utflyttningenhar lett till starkt sjunkande ungdomsandelar medanandelen pensionerade i många fall närapå har fördubblats.Centern anser att den negativa befolkningsutvecklingsom pågått och pågår i stora delar av landet måste hejdasoch vändas. I annat fall riskerar betydande geografiskaområden att inom något eller några decennier bli i detnärmaste ödebygder. Det krävs inte bara ett stopp förutflyttningen från dessa områden. Det krävs även eninflyttning till de områden som länge haft vikandebefolkningssiffror. Detta är nödvändigt om de skall kunnaöverleva och utvecklas långsiktigt. Detta förutsätter enbreddad arbetsmarknad och fler jobb.En sådan politisk inriktning är livsviktig förutflyttningsområden men är av lika stort intresseför människorna i snabbt växande koncentrationsorter.Levande landsortsbygder och fungerande storstadsmiljöerger tillsammans den bästa förutsättningen för en positivutveckling av hela riket.Koncentrationens avigsidor som t.ex. trafikstockningar,hälsofarliga luftföroreningar, höga markpriser ochbostadskostnader samt hotade grönområden är det pris somflertalet boende i folkrika regioner får betala förkoncentrations- och centraliseringspolitiken. Iutflyttningsområdena hotas serviceunderlag ochgenomförda basinvesteringar utnyttjas dåligt. Enbalanserad utveckling i alla regioner är till fördel ur såvälsamhällsekonomiska som miljömässiga utgångspunkter.Kapitalströmmarna i samhället går i riktning motstorstadsområdena. Därmed hämmas andra regionersmöjligheter till en positiv utveckling. Politiken måsteinriktas på en rättvisare ekonomisk fördelning av resursernaöver landet.Regional och inomregional balans ett övergripandepolitiskt målRegional balans förutsätter att statsmakterna vid beslutinom alla samhällssektorer beaktar vad målet regionalbalans kräver. Samhällets insatser måste samordnas så atthela landet främjas.Den mest positiva utvecklingen av samhällsekonominerhålles om mänskligt kunnande, samhällsinvesteringar ochråvarutillgångar tas till vara över hela landet.Det är med denna utgångspunkt nödvändigt med enhelhetssyn på och samordning av alla politiska områden.Samordnade åtgärder är avgörande för möjligheterna att fåtill stånd såväl en levande landsbygd, fungerandemellanorter, som en balanserad storstadsutveckling.Målsättningen för regionalpolitiken måste vara attskapa förutsättningar för fungerande regioner, dvs.regioner som fungerar ekonomiskt, socialt, kulturellt samtekologiskt. Detta förutsätter en decentralistisk helhetssyndär målet regional balans är centralt.Geografiskt bör begreppet ''region'' enligt vårmening vara liktydigt med de lokala arbetsmarknaderna.Den geografiska stödområdesavgränsningen måste utgörasav kommuner eller i vissa fall del av mycket ytvidakommuner. Utformningen av det regionalpolitiska stödetmåste anpassas därefter. Därutöver tillkommer över helalandet behovet av riktade insatser för landsbygdsutveckling.Detta bör ges regeringen till känna.ResursområdenEn majoritet i beslutade om enstödområdesindelning med två s.k. stödområden. Dennaförändring var negativ.Mätt i folkmängd halverades det regionalpolitiskaområdet, vilket var ett felaktigt och defensivt beslut.Centern föreslår att begreppet stödområde utmönstrasoch ersätts med begreppet resursområde. Berörda områdenär tillgångsområden för landet och de blir till än störretillgång med breddade arbetsmarknader och med enförbättrad infrastruktur.Den ändrade benämningen till resursområde motiverasockså bl.a. av att berörda områden till folkhushålletbidrar med miljarder i t.ex. vinster från vattenkraften ochexportinkomster från skogs- och gruvnäringarna.Sammantaget har dessa delar av landet starkt bidragit tillvälståndsutvecklingen. De är och har varit''resursområden'' till gagn för hela landet. Detta bör gesregeringen till känna.Ändrad gräns för resursområde A(Stödområde 1)Följande kommuner och kommundelar bör enligtcenterns mening föras till högre område. Förhållandena inedanstående områden är likartade med förhållandena i dekommuner som av tidigare planerats i högstaområde. Följande områden flyttas till högsta område;: kommuns övre församling,: kyrkobokföringsdistrikt iÖrnsköldsviks kommun, församlingarna , ,och i kommun, län:Bräcke kommun, : kommunernaBjurholm, , , samt Fällfors, Jörnsoch församlingar i kommun,: kommun samt Markbygdenskyrkobokföringsdistrikt i kommun.Decentralisera statlig förvaltningDen centrala statliga myndighetsorganisationen harexpanderat kraftigt både vad avser antal myndigheter ochstorlek. Överblicken har gått förlorad och byråkratin ärtärande. Många myndigheter har fått en onaturlig storlekoch tillskansat sig en betydande makt.Beslut skall fattas nära de -- eller också av -- människorsom berörs. En decentralisering av funktioner från dencentrala nivån till läns- och kommunnivå måste ske.Ett aktivt och systematiskt arbete måste komma tillstånd för att minska de centrala myndigheterna både vadavser storlek och inflytande. Den kunnighet och erfarenhetsom präglar kommun- och länsnivån talar entydigt föratt uppgifter kan överföras till dessa nivåer. De centralaverken behöver en mindre stab med hög kompetens somlänk mellan regering/riksdag och kommun/länsförvaltning.En radikal minskning av den centrala nivån innebär ocksåstora besparingar. Den centrala statliga förvaltningen börpå kunna halveras.Omfattningen kan dock variera beroende på hur storcentral administration myndigheterna har och med hänsyntill det decentraliseringsarbete som tidigare bedrivits. Ettförslag med denna inriktning bör snabbt tas fram.Vid statlig utlokalisering av delfunktioner och verk skallde län uppmärksammas som visat ett dokumenterat intresseoch aktivt arbetat för inomregional balans. Detta bör gesregeringen till känna.LänsparlamentLandstingen skall omvandlas till länsparlament somövertar länsstyrelsernas och statliga länsorgans uppgifter avpolitisk och länsutvecklande art. Detta är en demokratiskreform som ger de folkvalda landstingen utökadebefogenheter och ett övergripande ansvar för länsfrågorna.Detta skapar förutsättningar för att få ett störreengagemang och vilja att lösa länens regionala problem. Enstark regional nivå är av största vikt i ett allt mer omfattandeEG-samarbete.Administrationen i den inomregionala utvecklingenVi föreslår att länsstyrelserna ges i uppdrag att läggaförslag om decentralisering av tjänster inom bl.a.länsstyrelsen, , länsarbetsnämnden,lantbruksnämnden, utvecklingsfonden m.fl. länsorgan.Landstingens centrala förvaltningar kan minskas genomkonsekvent delegering av befogenheter. Delfunktioner kanockså med fördel läggas ut från centrala förvaltningar.UtvecklingsfondernaRegeringen har genom att dra in frånutvecklingsfonderna undandragit småföretagen ettbetydande kapital. Detta får klart negativ inverkan på denregionala balansen. har avvisat dessa åtgärder.Utvecklingsfonderna har stor betydelse för denregionala utvecklingen. Det är väsentligt att dessa fonderinte berövas sitt kapital utan även i fortsättningen kanbedriva en meningsfull och förstärkt verksamhet till gagnför småföretagsamhetens utveckling. I dagenskonjunkturläge bör inte regeringen verkställaindragningarna av kapital från utvecklingsfonderna.Infrastrukturella åtgärderCentern föreslår i en partimotion till årets ettomfattande investeringsprogram i framför allt vägar,järnvägar, forskning och utbildning. Dessa investeringar ärnödvändiga av flera skäl. Infrastrukturen är nedsliten ochbehöver rustas och förnyas. Dessutom är investeringar iinfrastruktur ett bättre sätt att använda statens begränsadetillgångar än att ha dessa bundna i t.ex. statliga företag. Viföreslår därför att investeringar i infrastruktur betalas meddet kapital som flyter in via den av oss föreslagnaförsäljningen av statliga företag.Investeringar i infrastruktur, t.ex. vägnätet, är avavgörande betydelse för möjligheterna att skapa regionalbalans och en levande landsbygd. Kommunikationer är enväsentlig del i den infrastruktur som behövs för attmänniskor ska kunna bo, arbeta och ta till vara resurserna ihela landet. Företagsamhet och fungerandearbetsmarknader är helt beroende av attkommunikationerna fungerar på ett bra sätt.TransporterTransportkostnadernas betydelse för näringslivetskonkurrensförmåga måste uppmärksammas närmare. Enfortsatt svensk integration med kommer attkräva att transportkostnaderna bättre överensstämmer medövriga . Det är naturligtvis nödvändigt att vidbedömningen också väga in de olika transportalternativensmiljökostnader.Det är viktigt i alla länder att snabbt komma fram tillgemensamma krav på miljövänliga bränslen ochutsläppsbestämmelser.VägnätetI stora delar av landet är bilen det mest ändamålsenligafärdmedlet. Därför är det nödvändigt att upprätthålla engod vägstandard i hela landet. I den framtida satsningen påvägnätet är länsvägarna viktiga.En betydande andel av länsvägnätet har svag bärighetoch saknar beläggning. Det är angeläget att snabbaförbättringar kan åstadkommas.Centern föreslår i motionen om investeringar iinfrastruktur att ett tioårigt upprustningsprogram förbeläggning och förstärkning av grusvägnätet skall utarbetas.Centern avsätter en riktad miljard kr tillgrusvägnätet utöver regeringens förslag.Till förbättrat underhåll till länsvägnätet i övrigt föreslårvi att ytterligare skall investeras.JärnvägarJärnvägen är för många regioner en viktig pulsåder. Fördet befintliga järnvägsnätet krävs kapacitetshöjandeåtgärder i form av såväl dubbelspår somhastighetshöjningar.Effektiva och snabba person- och godstransporter påjärnväg kan medverka till att avlasta vägnätet och därmedminska underhållskostnaderna och förbättra miljön.Vi har i vårt infrastrukturprogram föreslagit attsatsningar på järnvägsutbyggnad tidigareläggs. Banverketsplanerade utbyggnader bör kunna starta tidigare. Vi har /92 avsatt utöver regeringen tillinvesteringar i järnvägens infrastruktur.Dessa investeringar i järnväg och vägnät kommer att geen positiv effekt och skapa framtidstro. Ledigentreprenörskapacitet kommer till användning. Därmedskapas arbete och en positiv utveckling i regionerna.Näringspolitik och ny teknikDen tekniska utvecklingen inom t.ex. data- ochelektroteknik rymmer inom sig utomordentligaförutsättningar för att vara ett verksamt medel fördecentralisering och regional balans. För att möjliggöradatautbyggnad och kontakt mellan olika regioner bör detövervägas om en läns- och en rikstaxa kaninföras för telenätet. Hela landet måste få tillgång tillavancerad teknik och avancerat tekniskt kunnande. Denhittillsvarande utvecklingen innebär emellertid enkoncentration till framför allt norra delar.Det är enligt vår mening av avgörande betydelse att nyteknik snabbt skall komma hela landet till del.Småföretagens möjligheter att ta del av och utveckla nyteknik kräver speciella insatser. Det gäller bl.a. de s.k.spetsteknologierna där många småföretag har högkompetens och möjlighet att utvecklas. Ett exempel pådetta är rymdverksamhet. har anslagit ytterligare10 milj kr utöver regeringen till denna verksamhet.Utveckla småföretagenDe mindre företagens utveckling samt nyföretagandethar stor betydelse för möjligheterna att skapa en merbalanserad närings- och bebyggelsestruktur över hela landetoch därmed för möjligheterna att skapa regional balans. Degenerella åtgärderna för att utveckla infrastrukturen är engrund som småföretagens utveckling måste vila på. Det ärsärskilt viktigt att skapa gynnsamma villkor förnyföretagande och utveckling i de många små företagen. Demindre och medelstora företagen har en avgörandebetydelse för möjligheterna att bredda arbetsmarknaden iflertalet av våra kommuner. I en särskild motion omnäringspolitiken utvecklar vi dessa frågor närmare.EnergiI träffade , socialdemokraterna ochfolkpartiet liberalerna en överenskommelse om denframtida energipolitiken. Denna överenskommelse innebäratt stora satsningar kommer att göras på biobränslen. Tillbiobränsleeldade kraftvärmeverk kommerinvesteringsbidrag att utgå. Även ombyggnad tillbiobränsleeldad kraftvärme kommer att ges bidrag. tillsätts för att bedöma behovet avåtgärder för att stärka biobränslenas konkurrenskraft pålång sikt.Enligt överenskommelsen kommer en del av stödet föromställning av att kunna användas till anläggningför etanolproduktion. Detta stöd kan motsvara högstomställningsstödet för . Spannmål skakontrakteras för denna produktion. Detta är ett gammaltcenterkrav som uppfylls. Genom produktion av etanoltas första steget i introduktionen av miljövänliga drivmedel.Samtidigt ges jordbruket möjlighet att producera råvarortill andra ändamål än livsmedel. Detta måste nu följas avfler nya satsningar i samma riktning.Denna uppgörelse innebär ett trendbrott och är ett stortsteg i rätt riktning för en förstärkning av den regionalabalansen och en positiv landsbygdsutveckling.Tyvärr har den socialdemokratiska bristen påenergipolitik inneburit tio förlorade år för miljövänliga ochinhemska energislag. förutsätter att vid de årligaavstämningstillfällena skall ytterligare snabba steg i rättriktning kunna tas.Genom överenskommelsen kommer arbetstillfällen attskapas i trakter och orter som mest behöver dessa.Uppbyggnad av biobränslehantering och småskaligvindkraft är exempel på sådana satsningar.Vattenkraften som regional resursCenterpartiet har tidigare föreslagit att en del avvattenkraftsvinsterna, motsvarande /kWh, skallåterföras till vattenkraftskommunerna för bl.a. utvecklingav näringslivet.Enligt vår mening bör beslut om en avgift på /kWhav den vattenkraftproducerade elen tas ut av kraftbolagenfrån . Intäkterna från avgiften skall återgå tillde bygder där elen produceras. Lönsamheten förvattenkraften är sådan att förslaget enligt vår mening ejmotiverar någon höjning av elpriset. Medlen skall användasför näringslivsutveckling och allmänt regionalpolitiskt stöd.Medlen bör inte användas till att bärasektormyndigheternas kostnader för deras insatser iberörda bygder.Ett halvt öre/kWh bör gå direkt till regionalt utsattavattenkraftskommuner. Övriga medel bör fördelas avlänsstyrelserna till kommunerna med beaktande avutbyggda vattenkrafttillgångar samt behovet av regionalutveckling inom respektive kommun.Från avgiftsskyldighet bör små vattenkraftverk med eneffekt understigande 1 500 kW undantas.Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att seöver vattenkraftens betydelse i regionalpolitiken. Det ärbeklagligt att konstatera att den fördröjts. Vi förutsätter attregeringen återkommer till medförslag i denna fråga.Areella näringarJordbruket är av avgörande betydelse för en levandelandsbygd. I vissa regioner är jordbruket med tillhörandeservice- och förädlingsföretag den dominerande näringen. kommuner där jord- och skogsbruk står för avsysselsättningen kan man räkna med att tillhörandeserviceoch förädlingsföretag står för lika stor andel avsysselsättningen. Därmed är jordbruket utomordentligtviktigt för att upprätthålla sysselsättningen i dessa områden,exempelvis , småländska höglandet ochskogslänen.Ett livskraftigt jordbruk är också väsentligt för attupprätthålla ett öppet landskap. Dessutom kan närhetenmellan konsument och producent bara upprätthållas dåjordbruk bedrivs i hela landet.Omläggningen av jordbrukspolitiken innebärmöjligheter att ställa om produktionen till annanproduktion än livsmedel. Detta måste nu utnyttjas tillkraftfulla satsningar på produktion av energiråvaror ochråvaror till bl.a. kemisk industri. Detta ger möjligheter förlandsbygden i framtiden.Jordförvärvslagen måste tillämpas så att aktivajordbrukare har möjlighet att komplettera sina företag.Idag sker köp av fastigheter i kapitalplaceringssyfte, ofta avjuridiska personer. Detta motverkar strävandena att värnafamiljejordbruket och möjligheterna tillkombinationssysselsättningar.Lantbruksnämnderna måste ges möjlighet att villkoraförvärvstillstånden så att principen om boende--brukandeverkligen upprätthålls. Förvärvstillstånd för jord- ochskogsbruksfastigheter måste enligt vår mening alltidförutsätta att köparen är bosatt eller beredd att bosätta sigi bygden.Utbildning och forskning som redskap för regionalutvecklingKunskapens betydelse för samhällsutvecklingen kan inteöverskattas. Det är de mest kunskapsintensivaverksamheterna som är mest expansiva. En högutbildningsnivå är en förutsättning för att skallkunna hävda sig i den internationella konkurrensen.Utbildningsväsendets struktur och lokalisering har storbetydelse för möjligheterna att uppnå en balanseradregional utveckling. Vi har i en motion om infrastrukturanslagit utöver regeringen till investeringar ilokaler och utrustning. Detta skall användas så att deregionala högskolorna förstärks med forskningsresurser ochantalet utbildningsplatser ökar.Den regionalpolitiska utredningen 87 betonadevikten av decentralisering av den kollektivaforskningen/utvecklingsarbetet och föreslog att 50 milj krper landsdel skulle anslås för utvecklingsarbete i kollektivform.Centern anser att en förhandlingsgrupp bör tillkallasmed uppgift att uppta förhandlingar med stiftarna i syfte attminst statens andel av institutens totalbudget förläggs tillorter med mindre högskolor eller orter där ensamlokalisering med det regionala näringslivet kan ansesutvecklande och givande.Kultur och mediaKulturens roll för en regional utveckling harunderskattats. Den regionala kulturen i form av länsteatrar,regionmusik m.m. har utvecklats positivt.Kulturarbetarkoncentrationen skulle minska ifallkulturcentrumbildningarna (R:en) decentraliserades. Viföreslår en utredning som får i uppdrag att redovisa hurdagens kulturcentrumbildningar kan ersättas av direktlänssamarbete. Kulturspridningen bör gå vidare genomdirekt länssamarbete.Sveriges Televisions resurser bör omfördelas. Deregionala TV-sändningarna bör erhålla av TVsbudget. En sådan inriktning skulle betyda mycket för detregionala och lokala kulturlivet.Miljön och regional utvecklingDecentralisering är ett medel för att skapa ettmiljövänligt samhälle som är effektivt utan att tära pånaturresurserna. Ett decentraliserat boende ger dockförutsättningar att kunna leva i en fullvärdig miljö. Detcentraliserade boendet och arbetslivet som enriksdagsmajoritet främjat är en avgrundorsakerna till de miljöskador vi ser . Ettdecentraliserat samhälle med industrier och bostäder näravarandra och lokaliserade över hela landet minskar behovetav transporter och därmed negativ miljöpåverkan.En annan negativ effekt av det centraliserade samhälletär att möjligheterna att upprätthålla landskapsvård ochnaturskydd drastiskt har minskat. Möjligheterna att bevaraartrikedomen av örter, träd och djur är betydligt större dåmänniskan lever i ett decentraliserat samhälle.Landskapsvården och naturvården måste på ett naturligtsett inlemmas i jordoch skogsbruket. Det förutsätter attdessa näringar har möjlighet att verka i hela landet.Vårt vackra öppna svenska landskap är skapat av mångagenerationer brukare. Ett kulturarv som inte får raseras.Jordbruk, energi- och industriråvaruproduktion måstetillsammans vara i en storleksordning som hävdar ochöppethåller vårt kulturlandskap. Detta skall ges regeringentill känna.Ungdom för framtidEn viktig målsättning för det regionalpolitiska arbetet äratt skapa förutsättningar och möjligheter för ungdomar attkunna bo och arbeta i sin hembygd. En grund är attsamhällets insatser på utbildningsområdet kommer helalandet till del. Det är också viktigt med ett fullgott utbud avfritidsaktiviteter. Av central betydelse är också att passandebostäder kan erbjudas i mindre tätorter och pålandsbygden.Centerpartiet har i denna och andra motioner lagtförslag om kraftigt förstärkta resurser för att utveckla helalandet. Ungdomars möjligheter till boende, arbete ochutbildning kommer med våra förslag att förbättras avsevärti tidigare utflyttningsområden.Bl.a. har föreslagit att ett stimulansbidragom skall införas för byggande av smålägenheterpå landsbygden och dess småorter. Vidare har centerpartietföreslagit betydande regionalt inriktade ekonomiskaförstärkningar vad beträffar , gymnasieskolanoch högskoleutbildningen. Målsättningen är att utbildningskall kunna beredas ungdomar så nära hemorten sommöjligt. Vi har vidare lagt förslag om insatser för attförbättra villkoren för kvinnligt företagande i syfte att geunga kvinnor en breddad arbetsmarknad och störremöjligheter att välja bostadsort m.m.Kapitalmarknaden och den regionala utvecklingenGrundläggande för möjligheterna att skapa regionalbalans är att det finns god tillgång på kapital.Koncentrationen och etableringen av företag i några få orterdränerar utsatta regioner på ekonomiska resurser.Erfarenheterna visar att kapitalströmmarna går från utsattaregioner till expansionsområden. Löntagarfonderna är ettsådant exempel. Löntagarfonderna innebär bl.a. attekonomiska resurser tas från småföretag och utsattaregioner och kanaliseras till storföretag ochkoncentrationsorter. Införandet av löntagarfonderna gårstick i stäv med strävanden att skapa ettdecentraliserat och differentierat näringsliv. Fonderna bördärför avskaffas.De av beslutade riskkapitalbolagen får sammaeffekt, vilket utvecklat i annan motion. Detta beslutbör rivas upp.Statliga kreditgarantierRegering och riksdag har avskaffat möjligheterna att iresursområdena erhålla lokaliseringslån. ansåg attstatliga lokaliseringslån kunde avskaffas, men att statligakreditgarantier borde ha fått ersätta de statligalokaliseringslånen. Vi motiverade vårt förslag med attbankerna tog små risker i berörda områden på grund av attandrahandsvärdet vid en eventuell konkurs var lågt. Vårafarhågor är till fullo besannade varför vi föreslår attriksdagen beslutar om att införa statliga kreditgarantier iberörda områden. Vi föreslår att ett reservationsanslag på1.000 kr anslås.Kommunerna och den regionala utvecklingenDet är stora skillnader i servicenivå och skatteunderlagmellan våra kommuner. Skillnaderna mellan högsta ochlägsta kommunalskatt uppgår till perskattekrona.Det finns ett direkt samband mellan svag kommunalekonomi, lågt serviceutbud och hög skattesats åena sidan och behov av regionalpolitiska insatser å andrasidan. Människor i kommuner med de lägsta inkomsternabetalar de högsta kommunalskatterna och tvärtom.Centern vill understryka att höjda kommunalskatter ären mycket dålig lösning.