mot · GE02Ub259 · 1991-01-25 00:00:00 — Årets budgetproposition, vad avser det offentligaskolväsendet, präglas i hög grad av de senaste årens beslutom en ökad decentralisering av skolans verksamhet. Inteminst gäller detta det nya statsbidragssystemet som förförsta gången kommer till uttryck i en budgetproposition.Denna decentralisering leder i långa stycken till enbetydande förenkling och en mer rationell beslutsprocesssom också kommer att avspegla sig i utbildningsutskottetsoch hantering av budgetpropositionen.Centerpartiet har verkat för en ökaddecentralisering inom olika samhällsområden och vi kanmed tillfredsställelse notera att vi nått ganska långt -- i allsynnerhet på skolans område. I och med besluten om''ansvaret för skolan'' har kommunerna fått det hela ochfulla ansvaret för genomförandet av skolverksamheten, förskolans personal, för organiserandet av verksamheten ochför skolans ekonomi. Det nya statsbidragssystemet -- somär ett generellt, finansiellt stöd till kommunensskolväsende -- ger ett stort utrymme för densjälvbestämmanderätt som är grunden för den kommunalademokratin.Samtidigt som vi verkat för ett ökat lokalt ansvar har detvarit angeläget för oss att slå vakt om en likvärdigutbildningsstandard i alla delar av landet. För att dennalikvärdighet -- som inte skall förväxlas med likformighet --skall kunna uppnås är det nödvändigt att kommunerna harnågorlunda likvärdiga möjligheter att erbjuda en godutbildningsstandard. Dessa möjligheter i sin tur är inteendast betingade av kommunernas skattekraft, utan också ihög grad av de skilda kostnaderna för skolväsendet. Enogynnsam åldersstruktur i kombination med långa avståndi de glest bebodda delarna av landet leder oftast till attskolkostnaderna blir höga. Därför har det varit viktigt föross att verka för ett bidragssystem som motverkar dessaskillnader och som ger resurser efter behov.Reformarbetet inom skolan kommer att fortsätta ochregeringen har aviserat ytterligare propositioner underförsta , bl a om gymnasieskolans reformering,om vuxenutbildningen och om folkbildningen. Mot denbakgrunden kommer vi i den här kommittémotionen att ihuvudsak uppehålla oss vid anslagsfrågorna och endast inågra få undantagsfall göra markeringar i läroplansfrågoreller andra spörsmål som kommer att behandlas ikommande propositioner.I denna inledning kan vi också konstatera att regeringentagit fasta på ytterligare ett tidigare centerförslag om ennationell utvecklingsplan för skolan. fördecenterpartiet fram förslaget i en partimotion där vi -- efteratt ha belyst ett antal då aktuella problemområden --konstaterade ''att det saknades en övergripande helhetssyn.Alltför många utbildningspolitiska beslut har fattats utan försökt se sambanden med redan fattade eller väntadebeslut. Detta har haft till följd attutbildningspolitiken kommit att framstå som onödigt ryckigoch ofta kortsiktig. ''HemspråksundervisningenDet nya statsbidragssystemet är som tidigare nämntsutformat som ett sektorsbidrag, dvs ett generellt, finansielltstöd till kommunernas skolväsende. Därav följer attkommunerna själva förfogar över samtliga de resurser somskall användas för verksamheten -- såväl statliga somkommunala. Kommunerna skall själva fatta besluten omhur verksamheten skall vara organiserad och omerforderliga prioriteringar. Mot denna bakgrund anser videt vara principiellt felaktigt att nu skulle fattabeslut om en öronmärkt besparing som i detta fall skulledrabba hemspråksundervisningen. Den besparing somregeringen föreslår -- -- är därför i realiteten engenerell besparing på sektorsbidraget.Regeringens förslag bygger på ett mycket bristfälligtunderlag (i huvudsak ominvandrarundervisningen i ) och skulle -- omdet genomfördes -- i praktiken utplåna de resurser som idagstår till hemspråksundervisningens förfogande. Likartadeförslag har tidigare framförts från regeringens sida, senast ibudgetpropositionen 1988. Då föreslog dåvarandeskolministern atthemspråksundervisningen borde förläggas utanför denordinarie timplanen. Förslaget avvisades med skärpa avutbildningsutskottet som sammanfattade sittställningstagande på följande sätt:''Avslutningsvis vill utskottet stryka under atthemspråksundervisningen självfallet bör ha sammaställning som undervisningen i andra ämnen i skolan ochdärvid ges likvärdiga arbetsmöjligheter. ''Det förslag som regeringen nu redovisat ståruppenbarligen i strid mot klara uttalande omhemspråksundervisningens ställning. Enligt vår mening gerdet inte heller skolhuvudmännen rimliga förutsättningar attfullfölja de målsättningar som lagts fast i gällande läroplan(Lgr 80, sid 145) där det sägs att:Hemspråk ingår i undervisning därföratten harmonisk allsidig utveckling förutsätter att manbehärskar sitt eget språkelever med annat hemspråk änsvenska skall kunna befästa och utveckla sitt hemspråk ochkunna upprätthålla sina kontakter med hemlandet.Om undervisningen förläggs efter skoldagens slut finnsdet stor risk att de elever som bäst behöver undervisningenkommer att avstå, dvs redan svagpresterande elever sominte orkar med en utökad studiekurs. Dessutom skapas nyaproblem för skolskjutselever som redan har en långarbetsdag pga resorna. Förslaget är förkastligt även frånpedagogiska utgångspunkter eftersom det skulle hindrahemspråkslärarna från att delta i undervisningen underskoldagen i förberedelseklasser eller som resurspersoner iden övriga undervisningen. Vidare bidrar regeringensförslag till att hemspråkslärarna segregeras i stället för attpå ett naturligt sätt inlemmas i arbetsgemenskapen.De försämrade arbetsvillkoren för hemspråkslärarekommer sannolikt att leda till att det blir ännu svårare attrekrytera behöriga lärare.Den allra allvarligaste effekten av regeringens förslag ärdock att det ger felaktiga signaler som kan leda till ökadesvårigheter, både för personalen som svarar förhemspråksundervisningen och för de elever som omfattasav densamma. Det finns alltför många i vårt land som lättfinner förevändningar för att visa en negativ och ogenerösattityd gentemot flyktingar och invandrare från andraländer och det vore illa om ett dåligt genomtänktbesparingsförslag skulle bidra till detta.Trots de invändningar som vi redovisat i det föregåendevill vi betona att det självklart finns möjligheter att göraeffektivitetsvinster och besparingar även inomhemspråksundervisningen på samma sätt som inom andraverksamheter i skolan. Men det skall ske inom ramen fördet kommunala ansvaret för undervisningsväsendet ochmed det finansiella stöd som statsmakterna ställer tillförfogande för hela skolsektorn, utan ''öronmärkta''besparingar.Vi föreslår således att avvisar regeringenshemställan vad avser hemspråksundervisningen och tillföranslaget B 8. Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet 300 milj. kr.En flexibel skolstartI samband med regeringens skrivelse till omåtgärder för att stabilisera ekonomin (skr 1990/91:50)aviserades en flexibel skolstart från det år barnen fyller sexår. Förlaget lanserades som en besparingsåtgärd.Förslaget återkommer i en något mer utförligbeskrivning i budgetpropositionen där dock regeringenkonstaterar att reformen på kort sikt kan vålla storapraktiska problem för en del skolhuvudmän. Detta ärsannolikt ingen överdrift.Från sida är vi beredda att pröva fråganom en tidigarelagd skolstart i ett seriöst sammanhang. Ettsådant förslag får dock inte i första hand vara betingat avmöjliga besparingar utan skall utgå från barnens behov ochvad som är lämpligt ur pedagogisk synpunkt. Vidare bör depraktiska förutsättningarna vara klarlagda så långt detta ärmöjligt. Vilka blir konsekvenserna för skolhuvudmännen?Finns det tillgång till lokaler? Går det att klaralärarförsörjningen? Hur skall läroplanen se ut -- etc?En tidigarelagd skolstart kan utformas på flera olika sätt,dels som den nu föreslagna flexibla skolstarten med en bibehållen nioårig skolplikt. Den kan ocksåinnebära att den lagstadgade skolpliktsåldern sänks med ettår och att alla börjar skolan vilket är vanligti vår omvärld. I så fall bör man också ta ställning till omskolplikten skall utökas till att omfatta i stället för somnu nio. Man kan vidare tänka sig att det nuvarandeförskoleåret, då barnen är , mer utformas som ettskolförberedande år som är obligatoriskt för alla barn ochatt därefter följer en nioårig grundskola.Sammanfattningsvis kan vi konstatera att regeringensförslag är otillräckligt berett, att konsekvenserna är oklaraoch att tiden fram till genomförandet är alltför kort.Regeringen bör återkomma till med ett nyttförslag.Åtgärder för att förbättra tillgången på lärareAllt sedan beslutet om den nyagrundskollärarutbildningen har varnatför den situation med tilltagande lärarbrist som vi nuupplever. I samband med propositionen omlärarutbildningens dimensionering och lokalisering (prop1985/86:113) redovisade vi konkreta förslag för attförebygga dagens situation men våra förslag avvisades avriksdagsmajoriteten. Lärarutbildningen skars ned ochutbildningen vid vissa högskolor avvecklades.Efterhand som tiden har gått har våra förslag fått allthögre aktualitet. Vid föregående års redovisade vivåra förslag samlat i en motion om vissalärarrekryteringsfrågor (89/90:Ub515) där vi dels lämnadeförslag på en kraftigt ökad dimensionering, dels föreslog enrad konkreta rekryteringsåtgärder. Flertalet av dessaförslag är lika relevanta och vi hänvisar därför till dennämnda motionen. Vidare kan vi konstatera att en stor delav förslagen nu är på väg att genomföras, trots att de avslogsav riksdagsmajoriteten.Vi återkommer till de rena dimensioneringsfrågorna ivår högskolemotion och nöjer oss med att i dettasammanhang peka på ytterligare några åtgärder som börvidtas i rekryteringsfrämjande syfte. En sådan är attunderlätta för högskolorna med lärarutbildning attutlokalisera delar av sin utbildning till andra orter. På så sättnår man ett nytt rekryteringsunderlag med nya grupper avblivande lärarstuderande. Om utbildningen utformas somdistansutbildning med en stor del av studierna på hemortenoch i övrigt som koncentrerade studieperioder vid''moderhögskolan'' ökar andelen äldre sökande medarbetslivserfarenhet. Dessa kan då bo kvar på hemorten --vilket är en förutsättning om man redan bildat familj och iövrigt hunnit etablera sig.Under de senaste åren, med en kraftig högkonjunkturoch stor efterfrågan på arbetskraft, har många lärare lämnatskolan. Särskilda insatser bör nu göras för att stimuleradessa att söka sig tillbaka till det yrke de är utbildade för.Vidare finns det många som har arbetat som lärareutan att ha haft den formella behörigheten som kanförmodas vara intresserade av att skaffa sig enlärarutbildning. Bland dessa -- och i andra yrkesgrupper --finns det många som har omfattande högskolestudierbakom sig. För sådana, presumtiva sökande tilllärarutbildningen bör det skapas mer flexibla möjligheteratt lägga upp sin utbildning så att tidigare studier ochyrkeserfarenhet kan tillgodoräknas med syfte att kortautbildningstidens längd. Vi menar att det bör vara fulltmöjligt att göra detta utan att äventyra kvaliteten hos defärdigutbildade lärarna.Det är likaså angeläget att formerna för utbildningensgenomförande kan göras flexibel. För många kan det varaen absolut förutsättning att den kompletterandeutbildningen till stora delar kan ske på hemorten eller attden kan genomföras på halvfart med möjlighet tillförvärvsarbete . Regeringen bör uppdra åtUHÄ att i samråd med de högskolor som bedriverlärarutbildning söka finna dessa flexibla utbildningsformer.Vad som här anförts om ytterligare åtgärder för attförbättra lärarrekryteringen bör som sin meningge regeringen till känna.Språkundervisningen i grundskolanI likhet vill vi från centerpartietaktualisera frågan om undervisning i engelska på lågstadiet.Enligt gällande läroplan ingår engelska med tvåstadieveckotimmar i timplanen för lågstadiet. Om detföreligger synnerliga skäl får dock tidpunkten vid vilkenundervisningen börjar förskjutas till årskurs fyra. Trots attdet normala skall vara att undervisningen startar pålågstadiet har de flesta kommuner funnit att ''det föreliggersärskilda skäl'' och således flyttat engelskan tillmellanstadiet. har tidigare funnitanledning att påpeka vad som skall gälla enligt läroplanen(UbU 1989/90:1).Under senare delen av 80-talet har det i någrakommuner bedrivits försöksverksamhet med att inledaengelskundervisningen redan i årskurs ett. Detta är fulltmöjligt eftersom läroplanen redovisar stadieveckotimmarför de olika ämnena vilket gör att man har frihet att lokaltbesluta om utläggningen av tiden över stadiet. I de nuaktuella fallen har man tagit i anspråk delar av timmar försvenska i årskurs ett och sedan ''betalat tillbaka'' tiden tillsvenskämnet i årskurs tre. Försöken har varit mycketframgångsrika och man har på ett naturligt sätt tagit tillvarade kunskaper om engelska ord och termer som de flestanybörjare har med sig när de börjar skolan och på det sättetfått en tidig start i inlärningen av det främmande språket.Även ämnet svenska har vunnit på att få en förstärkning avtiden i årskurs tre.Vi föreslår mot denna bakgrund att som sinmening ger regeringen till känna att man i den nuförestående översynen av läroplanen för låterengelska bli obligatoriskt ämne i årskurs ett på lågstadiet.Motsvarande jämkningar behöver då ske för svenskämnet.Ett sådant beslut får då också konsekvenser förlärarutbildningen och vi återkommer i vår motion omhögskolan till dessa frågor. När det gäller redanyrkesverksamma lärare bör frågan aktualiseras avSkolverket i samband med lärarfortbildningen.En tidigare start av engelskundervisningen skapar vidarenya förutsättningar för att göra ytterligare ett främmandespråk obligatoriskt på högstadiet. Med en allt mertilltagande internationalisering framstår det somnödvändigt att vi ökar våra språkkunskaper. De ökandeönskemålen om att få införa dubbla tillval är ytterligare enindikation på att många kommuner redan insett dettafaktum och vi menar att tiden nu är mogen att ta ytterligareett steg. bör även på denna punkt göra etttillkännagivande med innebörden att regeringen i denreviderade läroplanen för bör införa tyska ellerfranska som obligatoriskt ämne i årskurs sju. Där så ärpraktiskt genomförbart bör även andra språk kunna kommai fråga som alternativ, i första hand finska eller spanska.Med de förändringar som vi här föreslagit i grundskolansläroplan vad gäller språkundervisningen läggs en god grundockså för en revidering av språkprogrammet igymnasieskolan. Vi återkommer till denna fråga i sambandmed den aviserade propositionen om gymnasieskolan.HemkunskapsundervisningenÄven när det gäller detta ämne har itidigare riksdagsmotioner aktualiserat förändringar iläroplanen. Hemkunskapsämnet är av stor vikt när detgäller att ge eleverna grundläggande kunskaper omsambanden mellan goda kostvanor och en god hälsa. Ävenkunskaper om hushållning och miljö hör hemma undersamma rubrik. Ämnet har också stor betydelse när detgäller att bevara och utveckla den svenska matkulturen. Föratt ämnet skall få rimliga förutsättningar att fylla dessauppgifter behövs mer tid och fler sammanhängandearbetspass. Enligt vår mening kan den utökade tiden tasfrån ämnet slöjd som har förhållandevis rikligt med tid i dennuvarande timplanen.Vad som här anförts om hemkunskapsämnet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Bidrag till vissa organisationerUnder anslaget B 1. utgår bidrag tillvissa organisationer. Bland dessa ingår elev- ochföräldraorganisationerna och ochskrivsvårigheter. Vi motsätter oss inte dessa anslag, utananser dem angelägna, men vi ställer oss tveksamma till omdet bör vara uppgift att vara anslagsgivare tilldessa organisationer. Regeringen bör i den kommandekompletteringspropositionen om resurs- och budgetfrågorför den nya myndigheten överväga om inte detta anslag börsamordnas med annan bidragsgivning till organisationer.Med de nya roller som staten och kommunerna nuikläder sig och med den förändrade ansvarsfördelningenbör det, enligt vår mening, inte ankomma på attge särskilda bidrag till löntagarorganisationerna. Vi föreslårsåledes att anslaget i denna del reduceras med 3 874 000 kr.Forskning inom skolväsendetUnder denna rubrik anmäler föredragande statsrådet sinavsikt att ta fram ett underlag till program förskolforskningens framtida inriktning och omfattning. Dettaär angeläget och vi vill i sammanhanget erinra om de förslagsom redovisade i samband med riksdagensbehandling av den senaste forskningspropositionen. Därlyfte vi bl a fram behoven av en väl fungerandeforskningsanknytning av lärarutbildningen,forskarutbildning inom skolområdet och en jämnarekönsfördelning inom forskarkåren.FortbildningAv de resurser som sammanförs under anslaget B 6.Fortbildning m m kommer vissa delar från det tidigareanslaget för kompletteringsfortbildning (2,). Därvar de specialdestinerade till produktion avutbildningsprogram för etersändning. Genom denna åtgärdhar det varit möjligt att nå ett mycket stort antal av skolanspersonal med fortbildningsinsatser till mycket lågakostnader. Denna resurs ställs nu till Skolverketsförfogande men enligt vår mening bör ,genom ett tillkännagivande, säkerställa resurser förproduktion av liknande utbildningsprogram under detkommande budgetåret.Sedan 1982 har kommunerna haft huvudansvaret förlärarnas fortbildning. Detta ansvar blir nu ännu mermarkerat med det kommunala huvudmannaskapet och detnya statsbidragssystemet. Kommunerna skall således självaprioritera angelägna fortbildningsinsatser.Vi delar föredragande statsrådets uppfattningatt staten trots detta inte kan avstå från att styrafortbildningens inriktning. Fortbildning av skolans personalär ju nämligen ett av de mest verksamma sätten att hävdade nationella målen i utbildningen.Den nationella utvärderingen -- vars första resultat vi nukunnat ta del av -- kommer att vara en viktig del avunderlaget för de bedömningar som skall göras om vilkafortbildningsinsatser som är mest angelägna. Det nyaskolverkets fältorganisation kommer också att bidra medsådant underlag, både för nationella fortbildningsinsatseroch för sådana på lokal eller regional nivå.Redan nu kan vi dock identifiera vissa angelägna behov.Dit hör behoven av kraftfulla insatser när det gällerfortbildning inom ämnet religionskunskap. Undervisningeni detta ämne är på många håll eftersatt, främst på grund avbristande kunskaper hos lärarna. Många känner sig osäkrainför religionsämnets stora omfattning, alltifrånkristendomskunskap med utgångspunkt i och svenskkyrkohistoria till andra stora religioner som ocksåförekommer i vårt eget mångkulturella samhälle. De olikareligionernas påverkan på samhällsutvecklingen i skildadelar av världen och de olika kulturmönster som utvecklatsblir allt mer aktuella i av ökad internationalisering.Allt detta leder till ökade fortbildningsbehov.Regionala insatser för handikappade eleverDe nuvarande resurserna för denna verksamhetkanaliseras till största delen över de regionalaplaneringsberedningarna. I samband medomorganisationen av den statliga skoladministrationenkommer ansvaret för verksamheten att föras över till detnya . pågår enutredning om organisationen av denna myndighet liksom avSkolverket. Vi vill i detta sammanhang betona vikten av finner former för en intim samverkan mellanSkolverkets blivande fältorganisation och den regionalaorganisation som kan komma att ersättaplaneringsberedningarna.Vad som anförts i detta sammanhang bör geregeringen till känna.Bidrag till driften av skolväsendetUnder detta anslag som upptar huvuddelen av statensbidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet -- dryga -- redovisas bl avissa besparingar som uppstår i det nya bidragssystemet.Arbetsgivarinträdet för lärare gäller inte fr o m den 1januari 1991. De därav minskade kostnaderna beräknas till588,. Vidare bortfaller vissa kostnader somkommunerna tidigare haft för bättre sjukförmåner ochbättre förmåner vid lärares ledighet. Dessa förmåner somberäknas uppgå till har ersatts med lönemässigkompensation i de nya avtalen.Samtidigt har kommunerna gottgjorts med enengångsvis kompensation för en del av den slutregleringsom skulle ha utgått enligt det tidigare statsbidragssystemet.Denna kompensation har beräknats till 594,2 milj kr.Budgetpropositionen ger inte tillräckligt underlag för attvi skall kunna bedöma om dessa beräkningar är rimliga.Eftersom vi går över till ett nytt bidragssystem är det ocksåsvårt att relatera de nya beloppen till tidigare anslag. Viutgår dock ifrån att regeringen med sitt förslag uppfyller dekrav som ställts i tidigare riksdagsbeslut och de allmännautgångspunkter som anges i budgetpropositionen (sid 74):''Vid övergången från de nuvarandestatsbidragssystemen till ett finansiellt stöd i form av ettsektorsbidrag till skola och vuxenutbildning skall, generelltsett, bidragsnivån i det nya bidragssystemet stämmaöverens med bidragsnivån framräknad enligt det nuvarandebidragssystemets regler. ''Det bör ankomma på den parlamentariska arbetsgruppsom tidigare fattat beslut om (1990/91:UbU4) attfölja upp det nya systemets effekter och vid behov föreslåerforderliga korrigeringar.Med den ovan angivna ambitionsnivån som bakgrund terdet sig än mer anmärkningsvärt att regeringen föreslår enminskning av sektorsbidraget (pga hemspråksbesparingen)med . Vi har redan rest invändningar mot dettaoch föreslår att anslaget tillförs 300 milj. kr.Lika anmärkningsvärd är den besparing påsektorsbidraget som görs med motiveringen att''() påvisat att effektivitetsvinsterkan göras inom grundvux''. Om man skall ha ettsektorsbidrag som är utformat som ett generellt finansielltstöd till kommunernas hela undervisningsväsende så måstedet få ankomma på kommunerna själva att göraerforderliga prioriteringar. Grundvux är en prioriteradverksamhet inom vuxenutbildningen och bör så förbli. Illaunderbyggda och bristfälligt motiverade besparingsförslagkan uppfattas som att statsmakterna nu ändrat uppfattningi detta avseende.Centerpartiet avvisar regeringens besparingsförslag ochtillför anslaget 55 milj kr.Anslaget B 8. Bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet bör föras upp med ett i förhållandetill regeringens förslag högre belopp, eller totalt30 631 451 000 kr.Statens skolor för vuxnaUnder denna rubrik redovisar föredragande statsrådetsin avsikt att återkomma till en samlad bedömning avinriktningen av den framtida distansundervisningen i enkommande proposition om gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen. Eftersom centerpartietaktualiserade dessa frågor redan i en motion i samband medpropositionen om ansvaret för skolan vill vi nu ytterligareutveckla hur vi ser på dessa frågor.Den nuvarande verksamheten inom Statens skolor förvuxna (SSV) i och fyller ett stortbehov. För många lågutbildade vuxna som pga avstånd,rörelsehinder eller andra begränsningar inte har möjlighetatt delta i den vanliga kommunala vuxenutbildningen ärdenna utbildningsform alldeles nödvändig. Om den nu skallavvecklas måste den ovillkorligen ersättas med en nydistansutbildningsform som än bättre fyller dessa behov ochsom också tar hänsyn till de nya förutsättningar som nuråder vad gäller statsbidrag till vuxenutbildning. Elevernashemortskommuner måste bli medvetna om det alternativsom finns i distansundervisningen.Vid utvecklingen av ett nytt distansundervisningsinstitutbör man också ta i beaktande alla de nya möjligheter somerbjuds med den moderna medietekniken. Utvecklingen,inte minst inom satellitområdet, kommer att ge helt nyaförutsättningar för distansundervisningen. InomUtbildningsradion (UR) finns teknisk och pedagogiskkompetens när det gäller att använda modernadistributionsformer för distansundervisning som bör tastillvara i den aviserade samlade översynen.Svenska utlandsskolorVi noterar att tidigare förslag om att inrätta etthögstadium vid skolan i på nukommer att genomföras. I övrigt ställer vi oss positiva tillförslaget att även här göra en översyn av formerna försvensk undervisning i utlandet.