mot · GE02Jo253 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningJordbruket har i årtusenden försörjt människan medlivsmedel. Jordbruket har varit en grundförutsättning föratt all den utveckling människan varit med om skulle varamöjlig.Jordbruket har en stor positiv betydelse församhällsekonomin och för att en regional balans skallkunna skapas. Utan ett livskraftigt jordbruk kan inte enlevande landsbygd upprätthållas.Det är nödvändigt att jordbruket bevarar sin kapacitet iform av produktiv för att kunna försörja en alltstörre världsbefolkning i en alltmer miljöförstörd värld.Centern anser att all produktiv skall brukas. Detinnebär att åkermarken i första hand skall finnas tillgängligför livsmedelsproduktion. I andra hand skall den användasför produktion av andra råvaror.Jordbruket som råvaruproducent måste nu komma in iett nytt skede. Miljösituationen i världen och de tilltagandenegativa konsekvenserna av användningen av fossilabränslen innebär att förnybara råvaror måste användasmera. Det är enbart genom att använda råvaror i detnaturliga kretsloppet och genom ren produktion inomenergi- och industriproduktion som de stora globalamiljöproblemen kan åtgärdas. Avfallsproblemen löses integenom att sända soporna till andra länder, utan genom attha en produktion där råvarorna ingår i det naturligakretsloppet och där sopor inte uppstår.Framtiden för jordbruket ligger därför i attmiljöanpassat och flexibelt odla råvaror för olika ändamål.Det innebär odling av livsmedel till en växandevärldsbefolkning, biobränslen till energimarknaden,fiberväxter till pappersindustrin, oljeväxter till oljeindustrinosv. Samhällets insatser inom jordbruket och inommiljöområdet måste inriktas på att stimulera dennautveckling.Centern kräver ett mål för naturresursberedskap. Medhänsyn till en förändrad miljö- och naturresurssituation kanen försörjningskris uppstå. Därför bör åkermarken finnastillgänglig och kunna användas. När livsmedelsproduktioninte är nödvändig kan den användas för annan produktion.Åkermarken får dock inte permanent tas ur produktion.Det vore ett stort strategiskt misstag.En hållbar jordbrukspolitik kan inte reduceras tillnationalekonomiska överväganden. Politiken måste iställetbaseras på analys av jordens avkastningsförmåga ochmänniskornas behov av föda och biologiska råvaror.Ekonomiska överväganden behövs också, men kan aldrigersätta dessa faktiska förhållanden.Vi anser att det behövs en särskild jordbrukspolitik.Jordbrukspolitik innefattar de åtgärder som vidtas frånsamhällets sida för att påverka produktion ochnäringsverksamhet inom jord- och skogsbruk och därmeddem som arbetar inom näringen. Regeringen kallar dettaför livsmedelspolitik.Redan 1983 års livsmedelskommitté fick i uppdrag att geförslag till en samlad livsmedelspolitik. Ambitionen var attden skulle beröra allt från jord till bord, d v s helaproduktionskedjan. Den ambitionen var vällovlig, menutredningen presenterade den gången inga förslag utom försjälva jordbruket. Inte heller den livsmedelspolitiskaarbetsgruppen lyckades forma en livsmedelspolitik.Vi anser att det också behövs en särskildlivsmedelspolitik. Denna bör grundas främst påkonsumenternas berättigade krav på livsmedel. Därför bören översyn göras av livsmedelskedjan efterprimärproduktionen. Översynen bör gällakonkurrenssituationen i handelsledet, prissättning i de olikaleden, marknadens effektivitet, livsmedelskvalitet m m.Dessa frågor har inte berörts i de förslag som regeringenpresenterat tidigare.2. Den globala livsmedelssituationenDet är viktigt att ha ett realistiskt internationelltmiljöperspektiv när jordbrukspolitiken läggs fast. Annarsfinns risk att en felaktig slutsats dras vad gällerförsörjningsförmågan.I börjar miljöförstöringen att sätta djupa spår ilivsmedelsförsörjningen. Markförstörelsen är stor genomenorma bevattningsföretag vid bomullsodlingar. Storaarealer har försaltats och förgiftats av tungmetaller.Aralsjöns medelvattenstånd har sjunkit med ochär en av de ekologiska katastrofer som blivit kända. Denradioaktiva smittan från Tjernobylkatastrofen gjorde likamycket mark obrukbar som hela den svenska åkerarealen.I bl a råder problem med vattenförsörjningen.Stora områden av landet lider av sjunkandegrundvattennivåer och lantbruket måste i många fall avståfrån nödvändig bevattning. Detta leder till att de tidigarehöga skördenivåerna blir svåra att upprätthålla i framtiden.I många är ökenutbredningen ett stort miljöhotsom resultat av skogsskövling och överbetning.Drivhuseffekten kan förvärra förhållandena ytterligare.Det finns risk för att världens livsmedelsförsörjning kanförsämras drastiskt , beroende bla på miljöförstöring.Över hälften av mänsklighetens föda baseras påspannmål. Försörjningssituationen i världen försämras. 'ssenaste prognoser, som bygger på uppgifter från FAO ochamerikanska , tyder på attsituationen är lika dålig som . 1987 räcktede spannmålslager som fanns . 1990 räckte de i62 dagar. Den kritiska nedre gränsen ligger enligt FN vid 60dagar. Under denna gräns finns risk för svåraförsörjningsproblem.Världens totala skörd av spannmål 1990 var en av debästa och största som förekommit. Trots detta räckte inteden till att fylla lagren som många hoppats på. Prognosenför 1991 är att spannmålslagren kommer att räcka till ca 66dagar. Denna mycket lilla ökning sker då skördenvarit mycket stor. Det tyder på att det finns underliggandeproblem som inte uppmärksammats.Världskommissionen för miljö och utveckling skriver isin rapport att världens lager av spannmålmotsvarar av den årliga konsumtionen. Av dettakontrollerar ca en tredjedel och i-länderna tvåtredjedelar. Kommissionen betonar att livsmedelslager äravgörande för att kunna klara bristsituationer. De minskadelagren och den låga nivån är alltså mycket oroväckande.Inriktningen på lång sikt måste vara att ge u-ländernastöd så att de kan bygga upp en egen produktion avlivsmedel. Det innebär stöd till primärproduktionen, dvsjordbruk, men även till lager, distribution m m. På kort siktmåste även i-länderna hålla lager av viktiga förnödenhetersom kan användas vid katastroftillstånd.3. Målsättningen för jordbruketCentern anser att speciella långsiktiga mål förjordbrukspolitiken bör sättas upp. Detta behövs för attriksdag och regering skall ha något att utgå från när manformar den framtida politiken. Det ger politiken stabilitet.Jordbruket är en biologisk näring som mer styrs avnaturens gränser än av marknaden. Produktion avnötkreatur eller spannmål kan inte jämställas medproduktion av t ex bilar eller muttrar. Den biologiskaproduktionen ställer speciella krav på producenten och pålångsiktighet i de politiska besluten. Den övergripandemålsättningen bör vara att jordbruket ska vara långsiktigt,uthålligt och ha en produktionsförmåga så att insattaresurser ger hög avkastning. Jordbruket ska dessutom varabåde miljövänligt och effektivt.BeredskapsmålMiljösituationen i världen försämras ständigt.Försurning, förgiftning och klimatförändringar kan snabbtleda till att ekosystemets produktionsförmåga inte kanupprätthållas. Det finns redan tecken på att sämreskörderesultat kan ha ett samband med detta förhållande.Det är med anledning av detta angeläget att väl vårdaden resurs som jordbruksmarken utgör. Det gällernaturligtvis även i . Med hänsyn till en förändradmiljö- och naturresurssituation kan en försörjningskrisuppstå. Beredskapshänsyn är motiverade av såväl dessaskäl som av rent militära hot.I 1985 års beslut formulerades målet ''att trygga vårlivsmedelsförsörjning såväl i fred som under avspärrningoch krig''. försvarspolitiska beslut utgick man frånatt en konflikt varar . Med det somutgångspunkt sänktes målsättningen vad gällerlivsmedelsberedskapen.Senare internationella konflikter har visat attkonfliktsituationer kan bestå under en längre tid.Förstörelsekraften i moderna krig gör att man måste räknamed ett längre efterkrigsskede med storaförsörjningsproblem. Livsmedel är avgörande för att klaraen krissituation , och den geografiskafördelningen av livsmedelsproduktionen är särskilt viktig.Centern anser att all brukningsvärd åker måste bevaras.Det krävs dessutom en speciell planering av storstädernaslivsmedelsförsörjning vid en krissituation.Mot denna bakgrund föreslår vi att en målsättning förnaturresursberedskap skall utarbetas för det svenskajordbruket. beslut om livsmedelsberedskapsmåletbör åter gälla.KonsumentmålKonsumenterna ska ges goda möjligheter att väljamellan livsmedel av olika slag, där skillnaderna kan avseexempelvis smak, ursprung, produktionssätt ellerförädlingsgrad. Vi kan dock inte accepteraproduktionsmetoder som är oetiska eller direkt skadliga förkonsumenterna bara för att ge valfrihet. bördärför ge regeringen till känna att livsmedel somproducerats på ett i förbjudet sätt ej skall fåimporteras. I en särskild motion visar vi på att dennuvarande kontrollen av importen är otillräcklig.Svenska livsmedel håller en hög kvalitet i eninternationell jämförelse. Det beror bl a på att harklimatiska förutsättningar för produktion med mindreanvändning av kemiska bekämpningsmedel än många andraländer. har dessutom längre gående restriktionervad gäller användningen av kemiska bekämpningsmedel,medicin till djur m m än många länder som vi importerarfrån.Konsumenterna ska garanteras livsmedel av hög kvalitettill rimliga priser. Råvarukostnaderna svarar för en liten delav livsmedlets slutpris, därför spelar bondensarbetsersättning liten roll för det pris som konsumentenmöter. I såväl förädlings- som grossistleden finns enbetydande koncentration och i detaljhandelsledet enöveretablering. Livsmedelshandeln domineras av trestora block. En översyn bör göras av vilken inverkan senareled i livsmedelskedjan har på priset.Livsmedlen måste uppfylla livsmedelslagstiftningenshygienoch renlighetskrav. skalivsmedelspolitiken bidra till en väl sammansatt kost ochdärmed till en bättre folkhälsa. Kosten är en av de viktigastefaktorerna av betydelse för folkhälsan. Vi anser att ettfolkhälsomål bör formuleras som ett delmål ikonsumentmålet. Därigenom skulle det bli lättare attutforma livsmedelskriterier och även se omlivsmedelsproduktionen motsvarar de krav samhället ställerpå kosten.Regeringens beslut att tillsätta en särskildkonsumentberedning är inte tillräckligt för att tillvaratakonsumentintresset. En statlig myndighet eller beredningkan inte stärka konsumenternas ställning. För detta krävsistället god utbildning om dessa frågor för alla pågrundskole- och gymnasienivå. Dessutom måste de ideellakonsumentorganisationerna stödjas.Vi har i en särskild motion fört fram kravet på sänktmatmoms. En sådan åtgärd skulle sänka matpriserna rejältför alla.Regionalpolitiskt målEtt väl fungerande jordbruk är en grundförutsättning fören levande landsbygd och ett öppet landskap. Enmålmedveten strävan måste vara att utveckla landsbygdensom livsmiljö. En levande landsbygd med ett vitalt ochdifferentierat näringsliv, samt en fungerande service harstor betydelse för såväl landsbygdsboende som andra.Landsbygden är en resurs och har kvalitéer som måste tas tillvara och utvecklas till gagn för hela befolkning.I samband med en omställning av det svenska jordbruketkrävs insatser för att bibehålla sysselsättningen inomföretaget och i bygden. Det krävs en utveckling av befintligaföretag utanför de areella näringarna. Ökadsjälvverksamhet i skogsbruket är denverksamhet som då ligger närmast tillhands. Enutförsäljning av domänverkets, bolagens, kyrkans ochkommunernas skogar skulle tillföra det aktiva jord- ochskogsbruket värdefull sysselsättning. Småindustrier,hantverk, hemslöjd, turism m m, är exempel påverksamheter som vid sidan av jordbruket kan utgöraviktiga delar i landsbygdens näringsliv.För jordbruket är det också viktigt att regionerna ärlivskraftiga. Ett jordbruksföretag klarar sig inte utan servicesom post, bank, sjukvård, barnomsorg, skola m m. Detkrävs också möjligheter till socialt umgänge med grannar,föreningsliv o s v. För att jordbruket ska kunna drivas på etteffektivt sätt i hela landet krävs att regionalpolitikenutformas så att landsbygden har en möjlighet att utvecklas.Olika regionalpolitiska insatser måste samordnas. Detskulle därför vara lämpligt om det regionalpolitiska stödettill jordbruket utgick från en samlad regionalpolitik iställetför att vara en del av jordbrukspolitiken. Det skulle dåjämställas med stödet till annan industri och näringsliv.LönsamhetsmålEtt särskilt lönsamhetsmål bör preciseras. Underöverskådlig tid kommer att ha ett gränsskydd somär avgörande för det svenska priset. Volymen avjordbruksproduktionen påverkas inte endast av priset, utanäven av biologiska faktorer. Det bör också i fortsättningenfinnas ett politiskt mål för lantbrukets lönsamhet. Utifråndetta kan gränsskyddets nivå och andra politiska beslutdiskuteras.Lönsamhetsmålet bör formuleras så att lantbruket får enrimlig företagsekonomisk lönsamhet. Det innebär attjordbrukaren vid normal effektivitet har rätt att kräva såvällångsiktig förräntning på investerat kapital som enersättning för utfört arbete.Den nya jordbrukspolitiken beslöt om 1990innebär en avreglering. Inom pågår förhandlingarför att begränsa handelssnedvridande stöd. Mycket kvarstårdock innan en fullständig avreglering genomförtsinternationellt.Jordbrukets olika möjligheter i olika länder och regionerkräver olika lösningar. fram över kommerpolitiska beslut att vara nödvändiga för att skapa dessalösningar. Man kan då ej bortse från att det kan krävas stödfrån samhället av olika slag.4. Det livsmedelspolitiska beslutetI fattade ett nytt jordbrukspolitisktbeslut (prop 1989/90:146, 1989/90:JoU 25). Propositionenföregicks av arbetet i den livsmedelspolitiska arbetsgruppen(LAG). LAGs förslag präglades av krympning och prispressoch skulle leda till fullständig utarmning av svensktjordbruk. LAG fick omfattande och berättigad kritik påmånga punkter. Detta ledde till att den socialdemokratiskaregeringen tvingades ändra inställning i många frågor, i enpositiv riktning. Det gällde bl a att de övergav tanken attställa om till lägre produktion via prispress och i ställetanslöt sig till principen att ställa om till annan produktion.Även de ekonomiska förutsättningarna för att genomförabeslutet förbättrades.I motion om jordbrukspolitiken 1989/90:Jo77,betonade vi att bordet måste städas innan ett nytt systeminförs, dvs bönderna måste ges ersättning för det gångnaåret först. Vi kopplade samman energi- ochjordbrukspolitiken genom att peka på den potential avmiljövänliga biobränslen som jordbruket kan producera.Exportfinansieringen måste finnas kvar så länge somomvärlden använder sig av ett liknande system. Centernföreslog också att ersättningen till omställningen skulle varahögre i början av omställningsperioden för att få entydligare signal till näringen.Jordbruksutskottets arbete ledde till ytterligareförbättringar som tillgodosåg många av förslag.Utskottet lade om omställningsstöden på ett för jordbruketfördelaktigt sätt. Utskottet skärpte också förslagen påenergiområdet. Dessa har sedan följts upp medöverenskommelsen mellan , liberalernaoch socialdemokraterna där en omfattande satsning görs påbiobränsleområdet.Jordbruksutskottets och beslut innebär attprincipen om ömsesidighet gentemot omvärlden skall gällaför gränsskyddet och exportfinansieringen. Detta innebär bla att de pågående GATT-förhandlingarna måste avvaktasinnan några svenska neddragningar eller förändringar kanske.Omställningen av jordbrukspolitiken är nödvändigeftersom den tidigare situationen bl a ledde till dyröverskottsproduktion och låg lönsamhet i jordbruket.Enigheten kring behovet av en omläggning avjordbrukspolitiken var och är mycket stor. Omprövning avjordbrukspolitiken är inte en ren svensk företeelse. Äveni andra länder och ländergrupperingar, t ex EG, pågår ettifrågasättande av och en diskussion om de gamlalösningarna.Debatten i har mycket kommit att handla omprisutvecklingen på varor för såväl producenter somkonsumenter. Detta har blivit en delvis sned debatt,eftersom jordbrukarna erhållit kompensation på annat sätt.Producentpriserna har ej höjts och konsumentpriserna stigitlångsammare än andra priser . Jordbruket harkompenserats genom ett kontantstöd. 1990 var det år då ettav de största jordbrukspolitiska besluten någonsin tagits.Samtidigt var då det gick förhållandevis bra för detsvenska jordbruket vad gäller skördenivåer och lönsamhet.Omställningen av jordbruket måste nu fortsätta enligtriksdagens intentioner. Regering och myndigheter måstenaturligtvis göra allt för att genomföra de beslut somriksdagen fattat i stor enighet. För att omställningen skallklaras på ett smidigt sätt får inte otydliga signaler ges tillnäringen. Omställningen är mycket viktig för att leva upptill devisen att hela ska leva. Ett livskraftigtjordbruk är grunden för en levande landsbygd.Omställningen måste ske på ett sådant sätt att inteenskilda lantbrukare drabbas och inte en omfattandenedläggning eller igenplantering av sker. Viföreslog i samband med det jordbrukspolitiska beslutet atten skulle tillsättas för att följaomställningen och lämna förslag i de fall justeringarbehövdes. Vi föreslår att en kommission nu tillsätts meddetta syfte och för att undvika fler tolkningsproblem underomställningsperioden.Enligt bedömning har den ekonomiskautvecklingen inte varit så dålig för jordbruket under 1990.Den kommer ej heller att vara det under de närmaste åren.Det finns dock en betydande oro i näringen. Den ärberättigad och beror bl a på den tveksamhet regeringenvisat vid genomförandet av beslut. Oron inäringen har lett till en bristande framtidstro. Detta ärallvarligt och riskerar att försämra möjligheterna att klaraomställningen på ett positivt sätt. Därför krävs att regering och riksdagtillsammans med den vi föreslårnoga följer utvecklingen och gör justeringar när så behövs.Under de första åren under omställningen kommer ettbetydande tillskott av ekonomiska medel till näringen iform av omställningsstöd. Om näringen klararomställningen på ett effektivt sätt kommer man att kunnamöta marknadens efterfrågan på ett bättre sätt än tidigare.I detta sammanhang är det viktigt att framhållaenergipolitiken. Den träffade överenskommelsen mellancentern, socialdemokraterna och liberalernainnebär ett trendbrott. Stora insatser kommer att göras förintroduktion av biobränsle i det svenska energisystemet.EnergiöverenskommelsenI träffade , socialdemokraterna ochfolkpartiet liberalerna en överenskommelse om denframtida energipolitiken. Denna överenskommelse innebäratt stora satsningar kommer att göras på biobränslen. Tillbiobränsleeldade kraftvärmeverk kommerinvesteringsbidrag att utgå. Även ombyggnad tillbiobränsleeldad kraftvärme kommer att ges bidrag. Enbiobränslekommmission tillsätts för att bedöma behovet avåtgärder för att stärka biobränslenas konkurrenskraft pålång sikt.Detta kommer att skapa en ny marknad för jordbruket.Den ökade efterfrågan på energigrödor som den nyapolitiken kommer att ge, ger jordbrukare möjlighet attanvända omställningsstödet på ett bra sätt. Det är bra förden enskilde jordbrukaren, för miljön och församhällsekonomin.Enligt överenskommelsen kommer en del av stödet föromställning av att kunna ges direkt till anläggningför etanolproduktion. Detta stöd kan motsvara högstomställningsstödet för . Spannmål skakontrakteras för denna produktion. Detta är ett gammaltcenterkrav som infrias. Genom produktion av etanol tasförsta steget i introduktionen av miljövänliga drivmedel.Samtidigt ges jordbruket möjlighet att producera råvarortill andra ändamål än livsmedel. Detta måste nu följas avfler nya satsningar i samma riktning.5. Internationalisering a. GATTGATTs förhandlingar, den s k Uruguay-rundan, avbrötsföre utan att några resultat uppnåtts. Dettaberodde främst på att EG och inte kunde kommaöverens. När och hur förhandlingarna kan återupptas äroklart.Enligt bedömning kommer varje land att viljaha en egen försörjningsbas för livsmedel även ,bl a beroende på miljöförstöringens negativa effekter förlivsmedelsproduktion. Detta är en viktig utgångspunkt förSveriges agerande i förhandlingarna. Enskilda ländersmöjligheter att ha en egen livsmedelsförsörjning måste slåsfast.Nordiska rådets internationellahavsföroreningskonferens 16--uppmanadedeltagarländernas regeringar ''att säkerställa attinternationella överenskommelser (exempelvis GATTsjordbruksavtal) till fullo beaktar de miljömässigakonsekvenserna av sådana överenskommelser''. Densvenska regeringen måste i de förhandlingar som skerinom hårdare driva miljökraven. Eventuellaöverenskommelser får inte leda till att frihandel sätts förede miljöpolitiska målsättningarna. Det innebär att iförhandlingarna ska betona det som i GATT-överenskommelsen benämns som sanitäraoch fytosanitära regler.Regeringen har vid ett flertal tillfällen visat stor ivrighetatt gå före andra länder i åtaganden i GATT-förhandlingarna. Det gällde bl a notifikationen till ioktober 1989. Regeringen drog också förhastade slutsatservad gällde förändringen av gränsskyddet. Detta ledde tillinförandet av kontantstöd.GATT-förhandlingarna är viktiga för en effektivarevärldshandel. Ett bra resultat i förhandlingarna är viktigtför ett litet land som , där utrikeshandeln är av storekonomisk betydelse. Detta får dock inte leda till attregeringen i förhandlingarna bortser från att försöka göraen för landet så bra uppgörelse som möjligt.b. GränsskyddetRiksdagens beslut om livsmedelspolitiken(1990/91:JoU25) innebär att det svenska gränsskyddet iform av rörliga införselavgifter skall behållas i avvaktan påresultat av GATT-förhandlingarna. Utskottet anför vidare:Det skall inte ske någon ensidig neddragning avgränsskyddet, utan resultatet av GATT-förhandlingarnablir avgörande för anpassning av detta.Vad gäller gränsskyddets utformning m m, skriverutskottet:Frågan om förändringar av gränsskyddet, såväl teknisktsom nivåmässigt, bör avgöras i en takt som en kommandeöverenskommelse i anger. En nordisk utgångspunktär härvid att sänkningar skall göras i reala termer, varvidtidigare sänkningar får tillgodoräknas. Utskottetvill understryka att någon ensidig neddragning ellerförändring av gränsskyddet för del inte bör kommai fråga.Regeringen anför nu i budgetpropositionen att man''förbereder därför en sänkning av gränsskyddet ochkommer i ljuset av GATT-förhandlingarna attpresentera förslag till detta''.Då det ljus GATT-förhandlingarna ger upphov till ärminst sagt begränsat, kan ett sådant besked från regeringentolkas som en total mörkläggning av hela frågan. Det ärdock från utgångspunkt helt klart attgränsskyddets utformning i skall vara fullständigtkopplat till GATT-förhandlingarnas resultat. Innan ettresultat uppnås där kan inte förändra sittgränsskydd. Man måste kunna utgå ifrån att enöverenskommelse mellan fem partier i är hållbarunder den period omställningen av jordbruket gäller. Omden socialdemokratiska regeringen mindre än efteringången överenskommelse lägger förslag som strider motden, kan inte längre ta något ansvar för ellermedverka till genomförandet av den beslutadeomställningen. Vad som anförts om gränsskyddet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.c. Exportstöd m.m.Centern anser att exportverksamhet måste få bedrivasinom branschvisa säljbolag utan hinder av kommandekonkurrenslagstiftning. Avvecklingen av exportstöd bör gåi samma takt i som i omvärlden. Utgången avGATT-förhandlingarna vad avser denna fråga, är mycketosäker. EGs hårdnackade motstånd mot avveckling avstöden kan leda till att lösningen blir en reduktion, men ejborttagande av exportstöden.Om exportstödet i omvärlden finns kvar eller reducerasefter GATT-förhandlingarna bör hos regeringenbegära förslag till system för svenskt exportstöd i enlighetmed beslut om ömsesidighet, på ett sätt som ejstrider mot . Detta bör gälla även systemet medråvarukostnadsutjämning (RÅK).Detta har också stöd i det beslut som fattades avriksdagen om jordbrukspolitiken 1990. (1989/90:JoU25) anför:De nordiska länderna har gemensamt intagit denståndpunkten att de flesta exportsubventionerna böravskaffas.