mot · GE02Sf609 · 1991-01-25 00:00:00 — Sammanfattning 2 2. Inledning 2 3. Invandringspolitiken 3 3.1 Invandring av arbetsmarknadsskäl 3 4. Flyktingpolitiken 4 4.1 Den internationella flyktingsituationen 4 4.2 Ökat internationellt samarbete nödvändigt 4 4.3 Det europeiska samarbetet 5 5. Flyktingbegreppet 5 6. Den svenska flyktingpolitiken 6 6.1 Handläggningstiderna 7 6.2 Dokumentlösheten 7 6.3 Flyktingkvot och överföringsprogram 8 6.4 9 6.5 Avvisning/utvisning 9 6.6 Arbetslinjen 10 6.7 Yrkeserfarenhet och kompetens måste tillvaratas11 6.8 Arbete även 12Hemställan 121. SammanfattningI motionen behandlas dels frågor om den ökaderörligheten över gränserna, främst i nära omvärld,dels flyktingproblematiken och hur bör ställa sigsom del av världssamfundet.Sedan mitten på 1980-talet har antalet invandrare tillSverige stadigt ökat, för att 1990 uppgå till drygt 60 000 personer. 1990 innebar ändå ett trendbrott, dåantalet invandrare sjönk.Den stora invandringen har självfalletfört med sig en växande debatt om invandrings-och flyktingpolitik. Även om det funnits tendenser tillskrämmande främlingsfientlighet kan vi konstatera att dettrots allt råder en bred uppslutning kring uppfattningen attSverige har en skyldighet att utgöra en för människorsom i sina hemländer riskerar förföljelse för sin politiskauppfattnings skull, sin religion eller sitt etniska ursprung.Samtidigt blir världen allt mindre, i den betydelsen attavstånden krymper och människors naturliga rörlighetökar. Därför föreslås i motionen att bör liberaliserasin arbetsmarknad och möjliggöra för utländskamedborgare att söka arbete och uppehållstillstånd i vårtland. Detta är väsentligt inte minst med tanke på deneuropeiska integrationen.Mot bakgrund av situationen i framför alltSovjetunionen föreslås i motionen att en parlamentariskarbetsgrupp tillsätts med uppgift att bedöma behov avhjälpinsatser till främst de baltiska republikerna.I motionen slås fast att flyktingpolitik skall varagenerös och öppen. från 1951måste aktualiseras och skrivas om för att svara mot dagensflyktingsituation. Flyktingkvoten bör utökas ochöverföringsprogram i samarbete med FN bör övervägas.Vidare redovisas krav på åtgärder för att motarbetadokumentlöshet och lagtrots vid eventuell avvisning.Krav på åtgärder för att slussa ut flyktingar på denordinarie arbetsmarknaden och luckra upparbetsförmedlingsmonopolet återfinns också.2. InledningVår tid kännetecknas av en ökad internationalism. Inomramen för den europeiska gemenskapen pågår ettomfattande integrationsarbete som bl.a. innefattarmänniskors fria rörlighet över gränserna. Vid en svenskEG-anslutning kommer samma fria arbetsmarknad som visedan ett trettiotal år tillbaka haft inom att utökastill att gälla hela . Allt tyder också på attmänniskors benägenhet att förflytta sig över gränserna avarbetsmarknadsskäl kommer att öka under 1990-talet.Samtidigt tyder världssituationen på att storabefolkningsrörelser även fortsättningsvis kommer att ske avflyktingpolitiska skäl. Människor kommer också att fly ellerflytta på grund av ekonomiska skäl, av miljöskäl och pågrund av krig. Inte minst utvecklingen inom kanorsaka stora befolkningsrörelser de närmaste åren.De kommande årens befolkningsrörelser kan -- oavsettorsak -- inte hanteras med samma instrument som tillkom iefterkrigstidens och . Det behövs en nyinvandrar- och flyktingpolitik baserad på dagens ochmorgondagens krav.3. Invandringspolitiken 3.1 Invandring av arbetsmarknadsskälMed invandringspolitik avses enligt gällande begrepp deregler och principer som reglerar vilka utlänningar som skallfå tillstånd att bosätta sig i Sverige.Svensk invandringspolitik har nästanuteslutande präglats av flyktinginvandring. När det gällers.k. arbetskraftsinvandring beviljas uppehålls- ocharbetstillstånd i princip endast om arbetskraftsbehovet intekan tillgodoses inom . Det kan gälla t.ex. vissanyckelfunktioner inom näringslivet och anställningar somutgör ett led i ett internationellt utbyte. Tillfälligaarbetstillstånd kan beviljas exempelvis vikarierande läkare,montörer, artister och idrottsmän.Antalet uppehålls- och arbetstillstånd avarbetsmarknadsskäl uppgick under /90 tillendast 187 personer, trots att hade enhögkonjunktur och trots att delar av arbetsmarknadenstarkt efterfrågade viss personal.Det säger sig självt att nuvarande tillämpning avgällande regler är alltför snål för att tillfredsställa enskildasönskemål om arbete och arbetsmarknadens behov av t.ex.välutbildad arbetskraft. Den harmonierar inte heller medden ökande rörligheten hos människor ochintegreringssträvandena i Europa.Sveriges rigida inställning till invandring avarbetsmarknadsskäl har medfört att personer, som med enannan invandringspolitik hade kunnat söka arbete i vårtland, i stället tvingas ställa sig i kön av asylsökande.Av regeringens senaste skrivelse om invandrar- ochflyktingpolitiken framgår att regeringen tillsatteen utredning om förutsättningarna för och inriktningen aven sammanhållen flykting- och immigrationspolitik.Utredningen skall redovisa ett principförslag senast den 15januari 1991. En interdepartemental arbetsgrupp hartidigare redovisat en skiss i denna fråga, som åtminstonedelvis överensstämmer med vår bedömning.Sverige bör visa betydligt större öppenhet än närdet gäller att bevilja arbetstillstånd för utländskamedborgare.Under hela efterkrigstiden har det funnits en gemensamnordisk arbetsmarknad. Erfarenheterna av denna är god.Inom EG finns också en gemensam arbetsmarknad. Genomdet s.k. kommer med stor sannolikhet EG:sarbetsmarknad och den nordiska arbetsmarknaden attförenas. Moderata samlingspartiet anser att snarastbör ansöka om medlemskap i . Därmed kommer Sverigeatt kunna påverka hur den gemensamma europeiskaarbetsmarknaden i fortsättningen skall utvecklas. Moderatasamlingspartet anser det naturligt att den gemensammaeuropeiska arbetsmarknaden successivt bör utvidgas till attomfatta fler europeiska länder.Vi anser vidare att det är naturligt att de s.k. fyrafriheterna, således även den fria rörligheten för arbetskraft,därefter utvidgas till samtliga OECD-länder.För medborgare som inte omfattas av den gemensammaarbetsmarknaden bör förutsättningen för att erhållaarbetstillstånd i vara att ett arbete är ordnat innantillståndet ges. Arbetstillstånd skall kunna vara av såvälpermanent som tillfällig natur. Tillståndet skall varapersonligt och inte kunna anföras som skäl för annananhöriginvandring än beträffande maka/make och barn.4. Flyktingpolitiken 4.1 Den internationella flyktingsituationenEnligt , , finns detf.n. cirka 15 miljoner flyktingar runt om i världen,huvudsakligen i tredje världen. Dessutom finns minst likamånga potentiella flyktingar som inte passeratnationsgränser, s.k. displaced persons, vilka inte omfattasav det internationella skydds- och hjälpsystemet.Flyktingsituationen i världen är alltså mycket allvarligoch några tecken på minskade flyktingströmmar dekommande åren kan knappast ställas i utsikt. Vissaförändringar av flykting- och migrationsströmningarna kandock förväntas, t.ex. en ökad ''flykt från fattigdom''.Trycket från de fattiga utvecklingsländerna med en kraftigtväxande ung befolkning gentemot ett förhållandevis riktEuropa med en åldrande befolkning torde komma att öka.Flyktingströmmarna från de forna krigshärdarna utanförEuropa torde komma att minska, men nya uppblossandekonflikter kan skapa nya flyktingmönster.Flyktingströmmarna från Öst- till kommertroligen att fortsätta och utökas med allt fler migranter. Inteminst kan komma att starkt påverkas vid eventuellamigrationsströmmar från och Sovjet.Det framgår av regeringsskrivelsen att en särskildarbetsgrupp har bildats inom medrepresentanter för utrikes- ocharbetsmarknadsdepartementen, som har till uppgift att följaoch bedöma utvecklingen i öst med avseende på eventuellinvandring. Inte minst det engagemang som svenska folketvisat inför de baltiska folkens frihetskamp visar ett brettfolkligt stöd för balternas sak.Moderata samlingspartiet föreslår att en parlamentariskarbetsgrupp bör tillsättas med uppgift att följa och bedömautvecklingen i öst, att bedöma hjälpinsatser till och grunderför svenskt mottagande av framför allt baltiskamedborgare.4.2 Ökat internationellt samarbete nödvändigtDen viktigaste uppgiften för svensk flyktingpolitik är attgenom internationella organ främja mänskliga rättigheteroch bistå flyktingar i de länder där dessa befinner sig, oftasti närheten av hemländerna. bör därför ävenfortsättningsvis stödja FN:s och de humanitärahjälporganisationernas flyktingarbete.Det är också viktigt att det internationella samfundetangriper grundorsakerna till varför människor flyr, t.ex.genom utvecklingsinsatser i ursprungsländerna.Erfarenheten har visat att svåra kulturkrockar kan uppståvid flykt till främmande länder med helt andrakulturmönster och att det troligen varit långt bättre att biståflyktingarna i eller i närheten av deras hemländer, t.ex.genom näringslivs- och bostadsprojekt. Ökadeansträngningar bör också göras när det gäller invandraresrepatriering, då förhållandet i deras hemländer förbättras.Moderata samlingspartiet anser att vissa ekonomiskaresurser för flyktingmottagande och utvecklingsbistånd istället bör omfördelas till förmån för insatser i fattigareländer för att förebygga flyktingströmmar. I förlängningenbör diskuteras om inte delar av anslaget till invandrarverketkan omfördelas till sådant flyktingstöd.Vi föreslår nu att av biståndsstödetomfördelas till anslaget till ,. Konkret yrkande om detta framläggs i annanmotion.4.3 Det europeiska samarbetetModerata samlingspartiet påtalade i partimotion tillföregående att varken eller något annateuropeiskt land ensamt kan ta ansvar för världens 15miljoner flyktingar och att ett ökat europeiskt samarbete iflyktingfrågorna var nödvändigt. Inte ens inom Nordenråder en harmoniserad flyktinglagstiftning, vilket bordevara ett grundläggande krav. Representanter för moderatasamlingspartiet har föreslagit detta i , hittillsutan framgång. Ansträngningarna att åstadkomma en sådanharmonisering bör dock fortsätta.En harmonisering av flyktinglagstiftningen bör äveneftersträvas med andra länder, främst med Västeuropa.Detta är särskilt viktigt med tanke på det integrationsarbetesom pågår inom EG.Vi föreslog vid föregående att skulle tainitiativ till en alleuropeisk konferens om kontinentensflyktingpolitik . Något sådant initiativ har densvenska regeringen dock inte tagit.Regeringsskrivelsen redovisar att det ''från svensk sidafinns ett aktivt deltagande i det internationella samarbetet''.Regeringen hänvisar också bl.a. till en ministerkonferensom öst--väst-migration i regi, som medÖsterrike som värd skall hållas i i januari 1991.Moderata samlingspartiet upprepar nu sitt förslag om attSverige bör initiera en alleuropeisk konferens med målet attharmonisera flyktinglagstiftningen i samtliga statersamt att finna lösningar på de alltmer omfattandeflyktingströmmarna i tredje världen.5. FlyktingbegreppetDen grundläggande konventionen om flyktingar är 1951års , den s.k. . Tilldenna ansluter protokoll angående flyktingarsrättsliga ställning (New York-protokollet). Den senastesvenska lagstiftningen beträffande flyktingar, som trädde ikraft , står i överensstämmelse med bådadessa instrument.Sverige tillämpade enflyktingbedömning som var betydligt generösare änovannämnda lagstiftning. Den s.k. de facto-flykting- eller b-flyktingparagrafen medgav t.ex. politisk asyl på grund av''flyktingliknande skäl''.Moderata samlingspartiet föreslog under en följd av åren lagtillämpning som mera strikt följde konventionen omän med en generös tillämpning.Inte minst den politiska turbulensen kring den nyautlänningslagen gjorde att strömmen av asylsökande ökadetill det dubbla , och den svenskaflyktingmottagningen utsattes för oerhört storapåfrestningar. Regeringen beslutade då att tillämpautlänningslagens 3 kap. 4§ andra stycket 2 om ''särskilda skäl'' för att inte beviljaasyl för krigsvägrare och de facto-flyktingar. Detta innebäratt uppehållstillstånd endast ges till konventionsflyktingaroch personer som har ett särskilt starkt behov av skydd.Moderata samlingspartiet motsatte sig inte att dennauppstramning gjordes av asylbegreppet, även om vikritiserade och fortfarande har skäl att kritisera den''nödbromsning'' som skedde och att lagstiftningen fick enretroaktiv verkan. Människor som hade trott sig komma hitpå helt andra premisser har på grund av långahandläggningstider kommit att bedömas helt olika från endag till en annan, trots helt likartade skäl.Den nuvarande bedömningen av rätten till asyl harmedfört att av de asylsökande gesuppehållstillstånd jämfört tidigare. Dettabetyder att bör ha ökade möjligheter att geinvandrarna ett värdigt mottagande.Moderata samlingspartiet anser att det är pliktatt erbjuda dem som flyr undan förföljelse möjligheten . En sådan syn på internationella förpliktelserbaseras på den medmänsklighet och humanitet på vilket ettciviliserat samhälle vilar.Moderata samlingspartiet anser emellertid inte attSverige kan bedriva en flyktingpolitik som skiljer sig alltförmycket från den som bedrivs i övriga och vi anser --som redovisats ovan -- att den europeiskaflyktinglagstiftningen bör harmoniseras.Den s.k. flyktingkonventionen som ligger till grund förvår utlänningslagstiftning är emellertid av gammalt datumoch speglar inte dagens situation. Vi föreslår därför attregeringen tar initiativ till en ny , sombaseras på de förhållanden som råder i världen i dag.Signaler om behov av en ny flyktingkonvention har ocksåkommit från flyktingkommissariatet i Genève.Fram till dess att en flyktingkonvention, som speglardagens och morgondagens flyktingpolitiska situation på ettbättre sätt än den nuvarande, har kunnat förverkligas, börregeringens bedömning av flyktingskäl från den 13december 1989 ligga fast. Det är viktigt att riktlinjerna förSveriges flyktingpolitik är fasta och konsekventa och attvårt land ger klara signaler till utlandet om de regler somgäller.6. Den svenska flyktingpolitikenVårt land skall förbli en för människor som i sinahemländer förföljs på grund av sin politiska uppfattning, sintro, sin ras eller sitt etniska ursprung.Svenska ansvariga myndigheter måste också kunna geett värdigt mottagande av de flyktingar som kommer hit.Genom användningen av ett striktare asylbegrepp harSveriges möjligheter till detta ökat.Den svenska flyktingdebatten har tidvisvarit mycket intensiv och vissa flyktingfientliga inslag harförekommit såväl i debatten som i demonstrationer ochdestruktiva handlingar mot t.ex. flyktingförläggningar.Det är viktigt att på alla sätt motverkafrämlingsfientlighet och rasistiska tendenser. De politiskapartierna har här ett stort ansvar. En fri debatt, tidiginformation till mottagande kommuner, en öppenredovisning av kostnaderna för flyktingmottagningen,undvikande av särbehandling och ett så snabbt inlemmandeav flyktingarna i arbetslivet som möjligt är bästa grundenför förståelse för flyktingpolitiken. Rättvisa,verklighetssinne och respekt för individens lika värde trotsolikheter i hudfärg, religion och kultur bör präglaflyktingpolitiken.6.1 HandläggningstidernaDet som har kritiserats mest i flyktingpolitiken är dehittills långa handläggningstiderna, vilka främst beror på attantalet asylsökande varit nästan dubbelt så stort som detantal invandrarverket dimensionerats för. Trots kraftigtökade resurser och en ny decentraliserad organisation, somavsåg att åstadkomma en effektivare och snabbarehandläggning av utlänningsärenden, har ärendebalansernaökat. Det finns vid flyktingförläggningarna asylsökandesom väntat utan att kunna få besked om huruvida defår stanna i eller ej. Den ovissa väntan är en plågaoch ännu värre är det när den som kanske väntat ellermera avvisas från vårt land.Målsättningen vid den nya organisationens införande varatt invandrarverket efter polisens utredning skulle kunnafatta beslut i klara fall. I ärenden som inteär så klara att beslut kan fattas omgående bör verket kunnafatta beslut efter polisens utredning. Vidöverklagande beräknades avgörande ske inom två månader.Polisen har hunnit i kapp med sina utredningar, meninvandrarverket släpar fortfarande efter medärendehandläggningen. I budgetpropositionen föreslåsdärför åter en höjning av verketsförvaltningskostnadsanslag, som i stort sett är en omräkningtill helår av 1990/förstärkning av anslaget.Regeringen har satt som mål att ärendebalanserna skallvara avarbetade till och att invandrarverketdärefter skall kunna arbeta enligt den gjorda målsättningen.Vi anser att handläggningstiderna ovillkorligen måstenedbringas i enlighet med det uppsatta målet och motsätteross därför inte nu det ökade anslaget. Vi förutsätter dock attytterligare anslagshöjningar inte kommer att begäras. måste kunna rationalisera och effektiviserasin verksamhet, särskilt som tillströmningen av asylsökandenu tycks ha stabiliserats.6.2 DokumentlöshetenDokumentlösheten, som innebär att en asylsökandekommer till gränsen utan vare sig identitets- ellerfärdhandlingar, är ett internationellt problem, som varitmycket omdiskuterat i vårt land. Under vissa perioder hardet förekommit att av de asylsökande harsaknat varje form av handling, som kunnat visa derasidentitet eller första asylland. Enligt uppgifter från polisenpå saknar fortfarande mellan 80 och 90procent av dem som söker asyl på flygplatsen dokument.Från moderata samlingspartiets sida beklagar vi denupphetsade debatt som ägde rum inför antagandet av dennya utlänningslagen och den bordläggning som skedde av deparagrafer som gällde dokumentlösheten och möjlighetenför polismyndigheten att göra en ytlig kroppsvisitering samtvid synnerliga skäl hålla en person i förvar för utredning. Ettland måste kunna ställa vissa krav på vilka personer somskall få komma in över gränsen -- även på asylsökande.Ytterst handlar det om respekten för en individs identitetoch i förlängningen det svenska medborgarskapet. Dethandlar också om den legitima rättigheten att skydda vårtland mot bl.a. terrorister och brottslingar.Den 1 juli 1990 trädde de tidigare bordlagda delarna avlagen i kraft och har redovisat att 243personer tagits i förvar av utredningsskäl samt160 personer av identitetsskäl t.o.m. den 30 september1990.De nya lagbestämmelserna innebär att bestämmelsernaom förvar av barn har inskränkts och att förvarav barn av utrednings- och identitetsskäl ej får ske. När detgäller barn har således lagen liberaliserats väsentligt, vilketenligt vår mening är bra.Fr.o.m. räknas dokumentlöshetsom en nackdel för den sökande vid tillståndsprövningen,såvida inte rimliga skäl kan anges. Vi anser detta varariktigt.Från moderata samlingspartiets sida har vi länge settmycket allvarligt på dokumentlösheten. Vi har förståelseför att det ligger i flyktingskapets natur att vissa handlingarkan saknas, men någon form av dokument, t.ex. enfärdbiljett, bör kunna uppvisas.Det framgår bl.a. av regeringens skrivelse attregeringsrepresentanter för flera europeiska länder ingår ien grupp tillsatt av bl.a. UNHCR som analyserar åtgärderför att komma till rätta med dokumentlösheten.I partimotion till föregående föreslog vi bl.a.att det system som används vid amerikanskaflygplatser med internationell trafik bör införas. Vidankomsten till flygplatsen leds där passagerarna tillpasskontrollen utan möjlighet att uppehålla sig itransferhallarna och därmed utan möjlighet att göra sig avmed identitetshandlingar. Internationella passagerare kanledas i en egen kö för uppvisande av transferbiljetter. Viupprepar vårt förslag.6.3 Flyktingkvot och överföringsprogramStatens invandrarverk har i sin anslagsframställningföreslagit att flyktingkvoten skall höjas från nuvarande 1 250 till 2 000 . Regeringen avvisar detta i förslaget tillstatsbudget.Vi beklagar denna inställning från regeringens sida.Moderata samlingspartiet har vid ett flertal tillfällen, senastvid behandlingen av socialförsäkringsutskottets betänkande1989/90:SfU 17, föreslagit en höjning av kvoten till 2 000 . Vi upprepar detta krav, då vi anser att enhöjning skall ses som ett led i en generös flyktingpolitik. Detskall dessutom prioriteras framför mottagande avspontanflyktingar med flyktingliknande skäl. Önskan omdetta har också kommit från FN:s flyktingkommissarie.Utöver en ökad flyktingkvot bör också studeraerfarenheter från framförallt vad gäller s.k.överföringsprogram och överväga om inte merkontinuerligt bör utnyttja denna form av flyktinghjälp.Överföringsprogram innebär att sluter avtal medFN om att ta emot en viss grupp . Det kanröra sig om en språklig, etnisk eller yrkesmässigt homogengrupp. Detta har med stor framgång gjort en gång,då avtal slöts med FN om att ta emot ca 5 000 vietnamesiska båtflyktingar. däremot harunder slutit liknande överföringsavtal och har enlång och positiv erfarenhet av detta. Regeringen bör därförnärmare studera denna form av hjälp och övervägamöjligheterna att tillämpa den även för del.6.4 har föreslagit att i utlännings-och medborgarskapsärenden skall inrättas på försök underen treårsperiod. Denna nämnd skall i princip överta deöverprövningsuppgifter som faller på regeringen.Avsikten är att avlasta regeringen löpande ärenden för attdärigenom skapa utrymme för ett mera långsiktigt reform-och planeringsarbete. Vissa särskilt viktiga, principiellaeller känsliga ärenden skall dock även fortsättningsviskunna överlämnas till regeringen. Lagstiftningen har avutredningen föreslagits träda i kraft den 1 oktober 1991.Ett införande av en utlänningsnämnd bör ha betydelsebl.a. för handläggningstidens längd iöverprövningsärenden. Vi anser att en sådan nämnd snarastbör införas.6.5 Avvisning/utvisningEnligt den nya utlänningslagen används begreppetavvisning när utlänningen inte har och inte heller, näravlägsnandefrågan aktualiseras, har haft uppehållstillståndi efter ankomsten hit. Begreppet utvisning användsenligt den nya lagen för avlägsnande av utlänningar, somantingen blir kvar i sedan ett uppehållstillstånd hargått ut, eller som har begått brott av viss svårighetsgrad ellerutgör en risk för landets säkerhet.Nekas en person asyl i skall denneavvisas/utvisas så snart detta är möjligt.Avvisningen/utvisningen skall ske smidigt och med visadrespekt för personen som är föremål för den.En allvarlig aspekt på sådana ärenden är de fall där desom skall avvisas/utvisas hålls gömda av privatpersoner,vilket därmed förhindrar verkställigheten av beslutet.Denna form av lagtrots är oacceptabel och måste beivras.Det är i detta sammanhang viktigt att poängtera attbeslut om avvisning/ utvisning självfallet måste prövasindividuellt och efter noggrant övervägande. Vi förutsätterockså att detta sker.6.6 ArbetslinjenBland det allra viktigaste i flyktingmottagandet är atthandläggningstiderna förkortas väsentligt. Kortahandläggningstider bör kunna innebära att flyktingarnasnabbare än tidigare kan komma i arbete. Detta inte minstberoende på att kommunerna numera -- på grund av dennya flyktingbedömningen -- snabbare visat sig kunna taemot dem som beviljats uppehållstillstånd. Således fannsden endast 2 800 flyktingar med uppehållstillstånd vid förläggningarjämfört med ca 7 000 i slutet av år 1989.Målsättningen bör naturligtvis vara att den flykting somfått uppehållstillstånd också skall kunna beredas enkommunplats med det snaraste. Med det nyaersättningssystemet till kommunerna, som trädde i kraftden , har kommunerna fått ett incitament attunderlätta för flyktingarna att snabbare få en förankring idet svenska arbetslivet. Det ligger nu makt uppåkommunerna att använda idérikedom och fantasi för attsnabbt kunna hjälpa de nya invånarna till ett aktivt arbets-och samhällsliv. Med tanke på att kommunernas kostnaderför socialbidrag ökat kraftigt på grund avflyktinginvandringen bör detta vara enangelägen uppgift för kommunerna.I samband med att förslaget om det nya kommunalaersättningssystemet behandlades i föreslog vi frånmoderata samlingspartiet att övergångsbestämmelser bordeha tillskapats för vissa kommuner som varit ''generösa'' i sittflyktingmottagande. kommun beräknade t.ex. enförlust om i förhållande tilltidigare system.