mot · GE02Jo722 · 1991-01-25 00:00:00 — Det internationella klimatvårdsarbetet3 3. Situationen i Sverige4 3.1 Koldioxidutsläppen i Sverige4 3.2 Koldioxidutsläppen i framtiden5 4. En offensiv klimatvårdsstrategi7 4.1 Hur skall kunna avvärja hotet frånväxthuseffekten7 4.2 Kärnkraften måste användas 8 4.3 Miljörelaterad energibeskattning8 4.4 Modernisering och förnyelse9 4.5 Bejaka förändringen av vårt samhälle10 4.6 Svenska insatser i utlandet11 5. SammanfattningUnder har växthuseffekten tornat upp som detstörsta hotet mot den globala miljön. De hotandeförändringarna av jordens klimat riskerar att bli enödesfråga för vår planet. Om de oroväckandeklimatförändringarna skall förhindras fordras eninternationell kraftsamling. Runt om i världen pågår ettintensivt arbete i syfte att avvärja detta hot.Sverige måste spela en pådrivande roll i detinternationella klimatvårdsarbetet. Det fordrar att vinationellt gör det som står i vår makt för att minskautsläppen av framför allt koldioxid. måsteskyndsamt utarbeta en klimatvårdsstrategi.Moderata samlingspartiet anser att även skallsträva efter att uppfylla Torontokonferensensrekommendationer. En offensiv klimatvårdsstrategi skaparförutsättningar för att, i enlighet med Torontokonferensensrekommendationer, minska de svenska koldioxidutsläppenmed . Det skulle innebära att desvenska koldioxidutsläppen skulle minska från 65,5 till 52,4miljoner ton per år.För att nå detta mål krävs en övergång till bränslen medringa eller inga koldioxidutsläpp och en ökadenergieffektivisering inom bl.a. trafiksektorn. För attpåskynda denna utveckling måste koldioxidbeskattningenskärpas och trafikbeskattningen förändras i miljövänligriktning. Kärnkraften måste få användas så länge som denuppfyller högt ställda säkerhetskrav.Sverige bör inom ramen för det kommandemiljösamarbetet med EG prioritera klimatvårdsfrågorna.Ett EG-medlemskap ger möjlighet att aktivtpåverka . EG kommer i sin tur attspela en betydelsefull roll i det internationellaklimatvårdsarbetet. EG kommer att drivapå demokratiseringsprocessen i ochSovjetunionen, vilket kommer att vara bra för miljön i helaEuropa.Överföring av teknik som kan minskakoldioxidutsläppen i och börprioriteras inom ramen för det svenska biståndsanslaget.Sverige bör även stödja återbeskogningsprojekt i tredjevärlden.Sverige bör verka internationellt för att en bindandeklimatvårdskonvention kommer till stånd vid om miljö och utveckling i 1992.2. Det internationella klimatvårdsarbetetVid utformadeöver 300 vetenskapsmän och politiker från närmare 50länder ett handlingsprogram som har kommit att ligga tillgrund för en stor del av det internationellaklimatvårdsarbetet. Programmet innefattade bl. a. följandekrav:Ett förslag till konvention till skydd för atmosfärenbör upprättas till år 1992Energipolitiken bör utformas såatt koldioxidutsläppen jämte utsläppen av andraväxthusgaser reducerasEnergipolitiken bör globaltinriktas på att hålla koldioxidhalten i atmosfären på enkonstant nivå. Detta innebär att koldioxidutsläppen måsteminska till mindre än hälften av dagens utsläppSom eninledande åtgärd bör de rika industriländerna minskautsläppen av koldioxid till år2005. Hälften av detta bör uppnås genomenergieffektiviseringar och hälften genom anpassning påutbudssidan.Särskild roll kan spelas av kärnkraft omsäkerhets-, avfalls- och spridningsfrågorna kan ges enlösning. Förnybara energikällor och biomassa bör ocksåägnas särskild uppmärksamhet.Konsumentprodukterbör förses med miljödeklarationÖkade resurser börställas till förfogande för forskning och teknisk utvecklingsamt för överföring av kunskap och teknik till de fattigaländerna när det gäller minskade utsläpp och skydd avkustområdenAvskogningen måste hejdas ochåterbeskogning uppmuntras.Den 13 juni 1990 tog den västtyska regeringen ett beslutatt minska koldioxidutsläppen till2005. Den överträffar därmed rekommendationen frånTorontokonferensen -- om en 20-procentig minskningtill år 2005.Arbetsgrupper tillsattes i samband med beslutet för attta fram konkreta åtgärder inom energiförsörjningen,trafiken, bostadssektorn etc. för att uppnå målet.Arbetsgruppernas resultat låg till grund för det beslut somförbundsregeringen fattade om att inleda ett konkretprogram för koldioxidminskningen och att sättaminskningsmålet för gamla DDR till ett betydligt högrevärde än 25 procent.Tyskland räknar med att kunna minska utsläppen genomen övergång från kol till gas och genom en betydandeförändring av den specifika energiförbrukningen, d.v.s.energiförbrukningen relaterad tillbruttonationalprodukten. Man räknar framtill 2005 med en god ekonomisk tillväxt.Flera länder -- däribland , ochDanmark -- har fattat beslut om att följaTorontokonferensens rekommendationer. EG och EFTAhar kommit överens om att koldioxidutsläppen skallstabiliseras till år 2000.Även måste enligt vår uppfattning sträva efteratt uppfylla rekommendationer,vilket kräver en aktiv klimatvårdsstrategi.3. Situationen i SverigeRiksdagen har redan fattat beslut som tillsammans bordeinnebära minskningar av bidrag tillväxthuseffekten. riksdag beslutade att CFC-användningen skall upphöra . beslutadeockså, på moderat initiativ, att koldioxidutsläppen inte skalltillåtas öka. Socialdemokraterna motsatte sig beslutet omkoldioxidtaket. beslutade också att ett svensktprogram för att minska koldioxidutsläppen till vad naturentål skall tas fram. Socialdemokraterna reserverade sig ävenmot detta beslut. Regeringen har tyvärr fortsatt attbehandla klimatvårdsfrågorna styvmoderligt. Den har ännuinte presenterat något förslag till klimatvårdsprogram. Detär därtill utomordentligt oroväckande attsocialdemokraterna nu har slutit en uppgörelse medfolkpartiet och om energipolitiken, vilkeninkluderar ett frångående av beslut omkoldioxidtak. Socialdemokraterna hävdar dessutom attkoldioxidtaket redan har överskridits. Det är fel. Men ävenom så skulle ha varit fallet vore det knappast ett argumentför en tamare klimatvårdspolitik, utan precis tvärtom.Sverige saknar klimatvårdsstrategi, vilket är olyckligt.Koldioxiden svarar för det största relativa bidraget tillväxthuseffekten och intar därför en särställning. Enverksam klimatvårdsstrategi måste därför främst inriktas påatt minska koldioxidutsläppen.Utsläppen av koldioxid härrör framför allt frånförbränning av fossila bränslen, dvs. kol, olja och naturgas.Utsläppen har ökat ochsärskilt kraftigt sedan slut. Globalt settbidrar även förändrad markanvändning och skövling avregnskogar till att öka koldioxidhalten i atmosfären.3.1 Koldioxidutsläppen i SverigeKoldioxidutsläppen i kulminerade vid början av1970-talet. har de svenska koldioxidutsläppenminskat med . Det är främst kärnkraftensom bidragit till denna gynnsamma utveckling. Olja harkunnat ersättas med elkraft och en rad miljöskadligautsläpp har minskat. Även i ett kortare perspektiv kan vikonstatera att minskningar av koldioxidutsläppen, så längekärnkraften kvarstår, visat sig vara möjliga. Mellan åren1987 och 1989 minskade koldioxidutsläppen från 66 till 62miljoner ton i avrundade tal, eller med ca fem procent.Detta har kunnat ske trots att vägtrafiken, som svarar förcirka en tredjedel av utsläppen, har ökat.Tabell 1 Reella koldioxidutsläppÅrReella koldioxidutsläpp(miljoner ton CO2)197394198081198766198863198962Källa: SCB och IVLSocialdemokraternas tal om att koldioxidtaken redanhar överskridits är därför inte med sanningenöverensstämmande.Diagram 1 visar hur de svenska koldioxidutsläppenfördelade sig 1988.Diagram 1 IN HÄR!1988 svarade industrin för avde totala utsläppen. Huvuddelen av industrinskoldioxidutsläpp härrör från förbränning av fossilabränslen.Industrisektorns koldioxidutsläpp har minskat med 50procent . Denna utvecklingkommer enligt vår bedömning att kunna fortsätta, om än ilägre takt.1988 svarade transportsektorn för avde totala utsläppen. har transportsektornsutsläpp ökat med drygt 20 procent.Utsläppen av koldioxid står i direkt relation tillbränsleförbrukningen och det är därför angeläget atteffektivisera energianvändningen i transportsektorn. Dentekniska utvecklingen är av den arten att vi bedömer detfullt möjligt att uppnå nolltillväxt avutsläppen från trafiken.1988 svarade bostads- och servicesektorn förknappt av de totala utsläppen. Utsläppen har idet närmaste halverats . Detta beror på minskadoljeanvändning. Den politik som möjliggjort dennautveckling måste fullföljas.Koldioxidutsläppen från el-, gas- och värmeverksvarade 1988 för av de totala utsläppen.3.2 Koldioxidutsläppen i framtidenEn eventuell kärnkraftsnedläggning skulle snabbt ökautsläppen av koldioxid. Enbart avvecklingen av tvåkärnkraftsreaktorer skulle resultera i dramatiska höjningarav koldioxidutsläppen.Den socialdemokratiska partistyrelsen skrev inför förrahöstens partikongress följande:Fossila bränslen, främst naturgas, kommer att nyttjas förelproduktion, i den utsträckning det blir nödvändigt. (Socialdemokratiska partistyrelsen 1990)En nedläggning av kärnkraften skulle följaktligen ledatill kraftigt ökad användning av fossila bränslen.Koldioxidutsläppen skulle öka drastiskt. En långsiktigminskning av koldioxidutsläppen skulle omöjliggöras.Numera erkänner kärnkraftsmotståndarna detta öppet.Miljöpartiet skriver i årets energipolitiska motion att ''dettredje avvecklingsåret kan koldioxidutsläppen därför haökat med upp mot ''. Det är värt att notera attmiljöpartiets politik förutsätter en mycket drastiskreducering av elanvändningen. Detta torde dock kräva enökad fossil förbränning som ersättning för elkraft. Det äromöjligt att kompensera dessa kraftiga ökningar genom attminska utsläppen från andra sektorer.Naturvårdsverkets aktionsprogram motluftföroreningar, LUFT `90, målar upp en dysterframtidsbild till följd av en kärnkraftsavveckling. Fram tillår 2015 kan utsläppen i det närmaste tredubblas.Diagram 2 IN HÄR!De stora utsläppsökningarna förklaras av den -- avregeringen -- planerade nedläggningen av kärnkraften.Kärnkraften kommer att ersättas med fossila bränslen;naturgas, olja och kol. Utsläppen av andra miljöskadligaföroreningar kommer också att öka kraftigt.Naturvårdsverket är starkt kritiskt till att ersättakärnkraft med fossilbaserad kraft. I sitt yttrande överbetänkandet ''Den elintensiva industrin underkärnkraftsavvecklingen'', en utredning som förutspår attkoldioxidutsläppen ökar med 40--fram till år2010, skriver naturvårdsverket:En ökning på denna nivå torde vara unik om man jämförmed övriga industrialiserade länder. Genomförs en sådanutbyggnad kommer trovärdighet i detinternationella miljöarbetet att allvarligt skadas. (SNV 1990)En annan effekt av kärnkraftsavvecklingen är attelpriserna kommer att öka kraftigt. Hushåll och industrierkommer därför återigen att öka sin oljeanvändning, vilketytterligare höjer koldioxidutsläppen.Om kärnkraften behålls skapas däremot en möjlighet attklara koldioxidtaket även vid ökad elanvändning. Dettaförutsätter att naturgas och biobränslen ersätter olja ochkol. Utsläppen skulle då -- trots oförändrad eller till ochmed ökad elproduktion -- kunna minska.4. En offensiv klimatvårdsstrategi 4.1 Hur skall kunna avvärja hotet frånväxthuseffekten?Det finns tre metoder för att minska koldioxidhalterna iatmosfären:1. Minska utsläppen 2. Öka koldioxidupptaget 3. Bygga upp koldioxidförrådetSkogstillväxten i är betydligtstörre än avverkningen. ökar.Kolförrådet kan byggas upp genom industriell förädlingav skogsråvaran, dvs att kolet tas ut ur kretsloppet -- underkortare eller -- i form av virke eller andraträprodukter.Ett annat sätt att öka koldioxidupptaget i biomassa är attutnyttja en del av skogsmarkens outnyttjadetillväxtpotential. Förbättrad skötsel och intensifieradebrukningsmetoder ökar koldioxidupptaget.Beskogning är ytterligare en metod som diskuterats.Skogen binder koldioxid. En beskogning av 10 000 ha fram till och med skulle leda till ettökat koldioxidupptag om koldioxid per årvid denna tid.De två sistnämnda metoderna kan endast till en viss delförbättra situationen. viktigaste bidrag till deninternationella kampen mot växthuseffekten måste därförvara att söka frysa och långsiktigt minska utsläppen. Sverigeskulle då kunna fungera som ett internationellt föredöme.De senaste 20 årens minskningar i visar att det ärmöjligt för världens industrinationer att ta på sig ett störreansvar än vad den tredje världens nationer kan komma attta.En aktiv luftvårdspolitik skapar dessutomförutsättningar för sänkningar av ozonhalten, vilket ocksåär bra från klimatvårdssynpunkt.Skulle däremot de svenska utsläppen öka skulle dettakunna ge andra länder ett alibi för att inte göra något.Sverige skulle dessutom tvingas stå utanför en internationellöverenskommelse om utsläppsminskningar, vilket voredjupt olyckligt.4.2 Kärnkraften måste användasFör att skall kunna begränsa koldioxidutsläppeni enlighet med rekommendationermåste beslutet om att förtidsavveckla kärnkraftenupphävas.En nedläggning av kärnkraften skulle bana väg för enmassiv utbyggnad av fossileldade kraftverk. Detta skulleförsvåra den enligt vår mening önskvärda övergången tillbiobränsle. har i en skrivelsetill industriminister pekat på effekterna av enförtida kärnkraftsavveckling. slår fast:''Ur bioenergins synvinkel är därför en senarelagd start avavvecklingen en fördel. ''Den viktigaste klimatvårdande åtgärden i är attbehålla kärnkraften fram till dess att miljömässigt bättrealternativ finns tillgängliga.4.3 Miljörelaterad energibeskattningKoldioxidutsläppen från olika bränslen varierar. Genomatt gå över till bränslen som ger låga koldioxidutsläpp kande totala koldioxidutsläppen reduceras. En konvertering avkoloch oljeeldade kraft- och kraftvärmeverk till naturgasminskar de totala utsläppen.Koldioxidutsläppen från olika kraftverk varierarberoende på vilket bränsle som används enligt följande:BränsleKoldioxidutsläpp (ton/TWh)Olja270 000Kol390 000Naturgas240 000Olja och kol kan även ersättas med förbränning av soporoch biobränslen. Sorterade sopor som bränns i modernaförbränningsanläggningar kan uppvisa miljömässigt godautsläppsvärden. Att inte tillvarata energiinnehållet isoporna är ett slöseri med resurser. Därtill kommer attkontrollerad förbränning ofta orsakar mindremiljöpåverkan än deponering av sopor på soptippar.Bränder i sopdeponier leder till utsläpp av många olikagiftiga gaser. Metangasläckaget från sopdeponier kommerdessutom att reduceras. Metan är också en växthusgas ochdärför är ett minskat läckage en positiv klimatvårdsåtgärd.Förbränning av sopor och biobränslen lämpar sig ännuinte för ren elproduktion, men biobränslebaseradkraftvärmeproduktion kan bli ett intressant alternativ redanpå kortare sikt.För att stimulera övergång till biobränslen ochfossilbränslen med relativt sett lågt kolinnehåll förordar vien modern och miljöanpassad energibeskattning.Punktbeskattningen på energiområdet bör enligt vårmening upphöra. Beskattningen bör stimulera en övergångtill miljömässigt bättre energiformer och därför börkoldioxidbeskattningen enligt vår mening skärpas.Koldioxidskatten bör tas ut på såväl värme- somelproduktion.Vårt energibeskattningsförslag innebär enmiljörelaterad omfördelning av dagens skatteuttag påenergiområdet. Bioenergins konkurrenskraft skullehärigenom stärkas i förhållande till fossilbränslebaseradenergiproduktion. Etanol och metanol som framställts urbiomassa bör inte beläggas med koldioxidskatt. Leveranserav värme från fjärrvärmeanläggningar bör enligt vår meningmomsbefrias. Biobränslebaserad fjärrvärme skulle då blihelt skattefri. Inom fjärrvärme och övrigbostadsuppvärmning kommer biobränslen och naturgasgradvis att kunna ersätta olja.4.4 Modernisering och förnyelseOm skall klara av att uppfyllaTorontokonferensens rekommendationer fordras enfortgående modernisering -- förnyelse -- av hela samhället.Nya industriprocesser, resurssnåla trafiksystem och effektivenergianvändning är nödvändigt för att kunna minskakoldioxidutsläppen.Marknadsekonomin spelar en betydelsefull roll i dennadynamiska moderniseringsprocess, eftersom endast en frimarknad kan åstadkomma en effektiv resurshushållning.Politiken måste syfta till att skapa utvecklingsutrymme.Hård politisk styrning och detaljreglering hämmar dennanödvändiga förnyelse. Politiken bör skapa möjligheter --bland annat genom att bejaka teknisk förnyelse.Inom industrisektorn förutsätter detta att svenskindustri har en god tillgång på el, vilket i de flesta fall är ennödvändig förutsättning för att nya och miljömässigt renareindustriprocesser skall kunna introduceras.Sverige behöver en energi- och Europapolitik somväcker näringslivets förtroende. Det krävs också enförnyelse av den svenska infrastrukturen, i vilken blandannat det svenska vägnätet ingår.Den svenska industrin hävdar sig förhållandevis väl i ettinternationellt perspektiv. har en modernindustristruktur. Marknadsekonomin har drivit frameffektiva och resurssnåla industriprocesser. Staten bör intediktera villkoren för exempelvis el- och energiprissättning,eftersom en effektiv resurshushållning förutsätter en friprissättning.Även hushållssektorn kan effektivisera sinenergianvändning. Den kontinuerliga förnyelsen avexempelvis hushållsapparater leder till en effektivareenergianvändning. Nya kylskåp, tvättmaskiner ochbelysningsarmaturer är mer energieffektiva än äldre. Enmiljömärkning av olika konsumentprodukter bör därföräven innefatta uppgifter om energiförbrukning.Den ständigt fortgående moderniseringsprocessen isamhället gör att koldioxidtaket inte står i någonmotsatsställning till ekonomisk utveckling.En modernisering av befintliga kraft- ochkraftvärmeverk kan ge värdefulla energitillskott.Genom att öka verkningsgraden i exempelvisvattenkraftverk och kraftvärmeverk kan mer energiutvinnas. Kraftvärme och en viss ökning av effektuttaget ikärnkraftsverken kan öka elkraftsproduktionen utan ökadeutsläpp som följd. Värmepumpstekniken ger enkoldioxidfri energi.Inom trafiksektorn kan ett antal konkretaåtgärder genomföras. Den lägsta bränsleförbrukningen ochdärmed koldioxidutsläppen erhålls normalt vid hastigheterkring /h. Vid högre hastigheter ökar visserligenutsläppen, men de allra största koldioxidutsläppen bildasvid hastigheter understigande /h.Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) skriver i sinlägesrapport om Trafik, miljö och hälsa följande:Ännu allvarligare är den starka ökningen vid hastigheterunder /h. Detta innebär att körning i kötrafik -- somär vanlig i storstadsområdena -- mer än fördubblarkoldioxidutsläppen jämfört med körning i optimalhastighet. (379, 1990)För varje ny årsmodell minskar den genomsnittligabensinförbrukningen med en procent. Nya motorer är oftamer bränslesnåla. Bränsleförbrukningen kan minskasgenom bättre samspel mellan motor och växellåda, samtgenom minskat rulloch luftmotstånd. Även fortsattutveckling av turbotekniken kan ge ökadbränsleeffektivitet. En snabbare förnyelse av bilparken ärdärför positiv från miljösynpunkt. För att påskyndautskrotningen av äldre bilar bör därför en höjdbilskrotningspremie övervägas.Det vore enligt vår mening en fördel omtrafikbeskattningen i större utsträckning relaterades till defaktiska miljöeffekterna.Målet bör vara att uppnå såväl en enkel och rättvis sommodern och miljörelaterad trafikbeskattning.Beskattningen bör premiera ny teknik som uppvisar godamiljöegenskaper, exempelvis fordon som drivs med el elleralternativa bränslen med goda miljöegenskaper. Somexempel anser vi att förmånsbeskattningen bör ändras så attden faktiska privata körningen beskattas fullt ut.Kringfartsleder och bättre trafikstyrning innebär ocksåminskade utsläpp. Jämn och lugn körning ger minskadeutsläpp. Erfarenheter bl.a. från utlandet visar att storapositiva effekter kan uppnås med hjälp av kringfartsleder.Ny teknik erbjuder oanade möjligheter. Framtidensteleteknik kan komma att innebära minskat resebehov.Under de kommande åren kommer kraftfulla satsningaratt göras för att modernisera tågtrafiken i . Fram tillår 2005 skall restiderna över stora avstånd i det närmastehalveras. Bakgrunden till denna massiva satsning är att dengemensamma marknaden kräver effektiva, snabba ochmiljövänliga transporter. Ett svenskt EG-inträde kommeratt kräva motsvarande insatser av oss.4.5 Bejaka förändringen av vårt samhälleSamhället förändras successivt. Denna omvandling ärmer långtgående än vad t.ex. utvecklingen av nyaindustriprocesser och bättre bilar är. Såväl produktions-som konsumtionsmönster förändras. Nya teknologiertränger ut äldre. Nya typer av företag ersätter äldre företag.Under 1980-talet har utvecklingen gått i riktning mot ökadmiljöhänsyn. Miljöengagemanget har fått ett starkt fäste isamhället och det har kommit att präglasamhällsutvecklingen.Omvandlingen av samhället i miljövänligare riktningkan exemplifieras på många sätt:Kunskaps- ochserviceföretag växer fram som tung ochenergikrävande produktion spelar en gradvis mindre rollNya material är lättare och kräver mindre energi förtransporterStörre internationaliserade marknader ledertill nya produkter där forskning och utveckling spelar enstörre roll medan längre produktionsserier ger resurssnålareproduktionNya teknologier ersätter gamla. Inomtrafiksektorn kan detta ta sig i uttryck i en kommersiellintroduktion av elbilenVäxande kvalitativa krav på vårvälfärd leder till en varuoch tjänsteproduktion som ställermindre krav på fossila bränslenDenna omvandling ställer krav på en öppenhet för nyteknik, nya kunskaper och ekonomisk tillväxt. Denförutsätter att en växande del av vår energianvändning skersom elförbrukning.Utveckling av elbilen -- för att ta ett tydligt exempelfordrar industriell utveckling och ekonomisk tillväxt.Produktionen kommer att kräva en internationell marknad,inte enbart en lokal sådan. Den drivs inte med elbrist utanmed el. Det är svårt att säga om eller när elbilen kan blitekniskt och kommersiellt konkurrenskraftig. Men symboliserar den en utveckling som kommer att gemindre koldioxidutsläpp.4.6 Svenska insatser i utlandetDe hotande klimatförändringarna är ett i allra högstagrad internationellt problem. Internationella problemkräver internationella lösningar.Sverige måste ta klimatvårdsfrågornapå allvar. Genom att följa Torontokonferensensrekommendation om en 20-procentig reducering avutsläppen och 2005 kan fungera som ettföredöme. Vi kan visa att det är möjligt att uppfylla viktigaåtaganden på miljöområdet.Ett svenskt medlemskap i ger möjlighet attpåverka inifrån. EG beslutade ihöstas att koldioxidutsläppen skall stabiliseras till1990 års nivå. Flera har fastställt merlångtgående målsättningar. har, som tidigarenämnts, beslutat om en 25-procentig utsläppsminskning tillår 2005 i landets västra del. I östra utlovasbetydligt större utsläppsminskningar. EG kommer troligtvisockså att använda ekonomiska styrmedel för att minskakoldioxidutsläppen.Det vore värdefullt om kunde etablera ettdjupare samarbete med de länder som är föregångare påklimatvårdsområdet.EG kommer att aktivt hjälpa ochländerna i att övergå till marknadsekonomi ochpolitisk pluralism, vilket kanske är den allra viktigasteenskilda åtgärden för att snabbt minska utsläppen. kan vi se miljömässiga effekter av frigörelseprocessen iÖsteuropa. Omoderna och resursslukande industriertvingas lägga ned. kommer nya mer moderna ochresurssparande industriprocesser att växa fram.Det svenska biståndet måste ges en tydlig miljöprofil.Sverige kan exempelvis stimulera effektivareenergianvändning i . Stöd bör också utgå tillolika typer av återbeskogningsprojekt i tredje världen.Sverige bör dessutom agera internationellt för att förhindraskövlingen av de tropiska regnskogarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som nationellt delmål fastställer att desvenska koldioxidutsläppen skall minska med 20 procentfrån ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en offensiv svenskklimatvårdsstrategi,3.