ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Kr410 · 1991-01-25 00:00:00 — Det statliga stödet till fria trossamfund, m.m. De ideella folkrörelserna har under fåttvidkännas en tyngre och svårare ekonomisk situation.Indragna statsbidrag jämte urholkade anslag harsammantaget medverkat till att det ideella förenings- ochförsamlingsarbetet har fått en tyngre ekonomisk situation.I samband med fjolårets beslut om reformeradinkomstbeskattning uppmärksammades effekterna av denbreddade och förändrade momsnivån. Finansministernuttalade i regeringens förslag till attfolkrörelsernas situation bör följas ''särskilt uppmärksamt''.Han hävdade vidare att om effekterna skulle varabesvärande skulle kompenserande insatser göras frånstatsmaktens sida. beslöt ställa sig bakom dettauttalande med en tydlig hänvisning till att regeringen i åretsbudgetproposition skulle återkomma till dessa frågor.I uppmärksammades situationen avföreträdare för såväl liberalerna somsocialdemokraterna. Och i fråga om att särskilt aktivt följafrågan och vidta nödvändiga åtgärder stod en helt enigriksdag bakom.För idrottsrörelsens del föreslås en relativt kraftigkompensation. För de handikappades organiationer skerockså en viss uppräkning, och dessutom har folkpartietliberalerna i en särskild motion föreslagit en ytterligareförstärkning. Däremot får inte och defria trossamfunden någon kompensation. Det verksamhets-och lokalbidrag som uppräknats är inte en förstärkning medanledning av skatteomläggningen utan en allmän ökning avverksamhetsbidraget. Till följd av kulturutskottets avriksdagen godkända uttalande om att antalet betjänadepersoner kraftigt ökat och antalet församlingar vuxit särskilti invandrarkyrkorna.Vid halvårsskiftet tar staten över folkbokföringen. Försvenska kyrkans del innebär det en kraftigt minskad utgiftsom avräknas i budgetpropositionen men innebärförslag till att man ger full utkompensation för merkostnader på grund avskatteomläggningen. Liknande villkor borde gälla för defria trossamfunden och andra ideella folkrörelser.Den av statsmakten ofta uttalade välviljan gentemot detideella folkrörelsearbetet och särskilda beslut attneutralisera eventuella ekonomiska påfrestningar medanledning av skatteomläggningen är självfallet förpliktandeför . Det finns därför anledning att snabbt se överbehovet av kompensation för den utökadeskattelagstiftningen som skattereformen medfört för deideella rörelserna. Det är angeläget att det frivilliga ochideella arbetet ges rimliga arbetsvillkor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det statliga stödet tilltrossamfunden och övriga folkrörelser.
mot · GE02Kr411 · 1991-01-25 00:00:00 — Statens bidrag till trossamfund utgår innevarandebudgetår med närmare 57 milj.kr. till trossamfund fördelasdessa medel till de frikyrkliga samfunden, anglikanskakyrkan, estniska evangelisk-lutherska kyrkan, de islamiskaförsamlingarna, de judiska församlingarna, de ortodoxa ochösterländska kyrkornas ekumeniska råd, Stockholmskatolska stift och ungerska protestantiska kyrkan.Riksdagens kulturutskott har i sitt betänkande KrU1989/90:13 förklarat att bidragen till trossamfunden bordefå en real uppräkning. Regeringen föreslår nu att bidragetökar med 10 milj.kr. Åtskilligt återstår emellertid att göraför att bidraget skall ha uppnått den nivå somkulturutskottet syftade på. Vi föreslår därför att anslageträknas upp med 3 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Bidrag till trossamfund (G1) för /92 anvisar . utövervad regeringen föreslagit, dvs. ett reservationsanslag på .
mot · GE02Kr501 · 1991-01-25 00:00:00 — Utlokalisering av myndighet för turism och rekreation I anslutning till de regionalpolitiska beslut som tagits avriksdagen har möjligheterna till utlokaliseringar av deprivata tjänstenäringarna, myndigheter och verkdiskuterats.Riksdagen har då uttalat en prioritetsordning därutlokaliseringarna främst bör ske till skogslänen samtsydöstra om inte utlokaliseringarna löserarbetsmarknadsproblemen i skogslänen bidrar deutlokaliserade verksamheterna till en differentiering av densvaga arbetsmarknad som råder främst i inland.Under senare år har kommunikationerna förbättratsavsevärt till inland, främst på flygets område.Därmed har ytterligare ett hinder för utlokaliseringarundanröjts. De förbättrade telekommunikationerna medallt bättre datakommunikation är också en positiv faktor idetta sammanhang.Nyligen har Revisorer lämnat ett förslag omSveriges Turistråd. Revisorerna föreslår bl.a. att turistrådetska bli en central myndighet för turism och rekreation.Regeringen har också förutskickat en utredning. I dettasammanhang bör lokaliseringen av den nya myndighetenprövas.Turistrådet som bildades har totalt ca 100 anställdainklusive den personal som är stationerad påutlandskontoren. Även om den nya myndigheten förväntasfå fler arbetsuppgifter kommer det att bli en relativt litenmyndighet som med lätthet kan utlokaliseras tillNorrbottens inland.Några orter som bör vara lämpliga att utlokalisera till ärfrämst , samt kommun iNorrbottens inland.Samtliga dessa kommuner har dessutom en mycket godtradition att främja och utveckla turismen, en miljö somsäkerligen skulle gynna utvecklingen av en centralmyndighet för turism och rekreation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av en nymyndighet för turism och rekreation.
mot · GE02Kr503 · 1991-01-25 00:00:00 — Över hela världen ökar turismen. Ökad ledighet,förbättrade kommunikationer och en numeravälorganiserad turistverksamhet har skapat starktförbättrade möjligheter för människor i de flesta länder attfritt välja hur och var de vill tillbringa sin fritid. Turismenhar vuxit till en världsindustri av för de flesta länder storbetydelse.Inte heller vårt land kan bortse från de ekonomiskaföljderna av turistbalansen. Svenskar reser mycket ochgärna, resultatet har blivit ett ständigt stigande negativtturistnetto. Enda möjligheten att förbättra detta är att ökaturismen till vårt eget land och naturligtvis också att görasemestrande i så attraktivt att allt färre tillbringarsin ledighet i andra länder.Få områden torde dock så självklart vara den enskildesensak som hur han eller hon tillbringar sin lediga tid. Denstatliga turistpolitiken bör därför begränsas till åtgärder avövergripande slag och inte syfta till att påverka denenskildes val.Sveriges turistråd är huvudansvarig för den statligaturistpolitiken. har regering och riksdag i olikaformer medverkat till att målen för verksamhetblivit alltmer diffusa och bl.a. som en konsekvens därav hardet ifrågasatts om kan fullgöra sin uppgift medett rimligt resultat.RRV har avgivit en starkt kritisk skrivelse som utförligtredovisas i budgetpropositionen. revisorer hargjort en bedömning av verksamhetens måluppfyllelse och ibudgetpropositionen aviseras tillsättandet av en särskildutredare med uppgift att granska målen för ochfinansieringen av turistråds fortsatta verksamhet.Vi delar den uppfattning som RRV framfört attturistrådets huvuduppgift bör vara att, utifrån ett nationelltperspektiv, såsom sektorsorgan främja en ökning avturismen i . Rådet bör således inte åläggasregionalpolitiska eller sociala uppgifter. Vi förutsätter attden särskilde utredaren, som skall vara färdig med sittarbete , föreslår en mera klart avgränsadverksamhet för turistrådet.Det finns skäl att påpeka av flera av de svårigheter somdrabbat turistrådet har sin grund i formuleringav målen. Rådets arbete har heller inte underlättats genomde nya skattepålagor som hårt drabbat hela turistnäringenvilket medfört ett minskat utnyttjande av svenska hotell ochrestauranger. Nedläggning och konkurser har hårt drabbatnäringen. Vi förordar en klarare inriktning på denturistfrämjande verksamheten.Vi delar också uppfattningen att rådets verksamhet ihögre grad måste samordnas med såväl näringsliv somSvenska institutet och . Vi anser emellertid attturistrådet, i avvaktan på de förslag som den särskildeutredaren kan komma med, redan nu bör koncentrera sinverksamhet till uppgiften som sektorsansvarigt organ.Delegationen med dess myndighetsfunktion bör därvidupphöra och styrelsen kompletteras med nödvändigsakkunskap.Anslaget till turistrådet bör därvid kunna minskas med 8miljoner kronor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om turistrådets organisation ochverksamhet,2. att under anslaget B6. Stöd till turism och rekreation för /92anvisar ett reservationsanslag av .
mot · GE02Kr504 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So226 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt lika stora satsningar bör göras på flickidrotten som påpojkidrotten och att satsningar görs på breddidrotten påelitidrottens bekostnad om pengarna inte räcker till båda,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt pengar tas från de statliga lotterierna till stöd åtföreningarna inom ungdoms- idrotten för att stödja dessa ideras arbete att få med de ''glömda'' ungdomarna i sinverksamhet.
mot · GE02Kr507 · 1991-01-25 00:00:00 — Elitidrott på lika villkor över hela landet Idrott är en viktig del av livet för hundratusentalsungdomar i vårt land. Idrottfostrar till samarbete, hänsyn och respekt för varandra.Idrott är också en del i människors möjligheter att bibehållaoch kanske förbättra sin egen hälsa.En nödvändig förutsättning för att kunna bedrivaelitidrott över hela landet och på ungefär lika villkor är attresekostnaderna inte tvingar föreningar på knä. Det måstevara möjligt för en förening i exempelvis att åka flygtill sina bortamatcher i de södra delarna av vårt land, likavälsom det är angeläget att lag från de södra delarna kananvända flyg till sina matcher i de norra delarna.Tidsåtgången kräver detta!I dag innebär långa reseavstånd ofta ruin för klubbarna.Kostnaderna för resor har ökat mest . I dagär det inte alldeles ovanligt att klubbar tvingas tacka nej tillavancemang upp i en högre division eller annatidrottsutbyte på grund av just de höga resekostnaderna. Iett sådant läge är detta med lika villkor var man än bor i vårtland inte mycket värt.Riksidrottsmötet har fattat beslut om attspecialidrottsförbunden genom olika åtgärder skallmedverka till att skapa förutsättningar för idrottsutövandepå lika villkor över hela landet. Dock kan jag konstateraatt frågan inte fått en acceptabel lösning. Fortfarandehamnar idrottsungdom i -- och även andra delar avnorra -- utanför deltagande i nationellt idrottsutbytepå grund av alltför höga resekostnader.Riksdag och regering kan inte lämna över ansvaret föridrottsutövande på ''lika villkor'' till Riksidrottsförbundetutan uppföljningsansvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av attidrottsutövande av nationell karaktär skall göras möjligtoavsett avstånd.
mot · GE02Kr508 · 1991-01-25 00:00:00 — Förbättrade möjligheter till fritid och rekreation för människor med funktionsnedsättning För många människor med funktionsnedsättningar kandet vara svårt att överhuvudtaget få tillgång till enstimulerande fritid och rekreation. Olika undersökningarvisar att människor med funktionsnedsättningar ofta har enmycket torftig fritid. För att en rekreationsvistelse skall varagivande för denna grupp krävs en väl anpassad miljökombinerad med personlig service.I dag driver en del handikapporganisationer och andraintressenter hotell och liknande anläggningar som äranpassade för att kunna ge människor medfunktionsnedsättningar en meningsfull fritid ochrekreation. Behovet av tillgängliga anläggningar ökar ochallt fler aktörer inom turist- och rekreationsnäringen visarett intresse för att utöka och anpassa utbudet avanläggningar för människor med funktionsnedsättningar.I takt med att närmar sig ett medlemskap i antalet turister med funktionsnedsättningar att ökaoch därigenom även efterfrågan av tillgängliga ochanpassade turistanläggningar.Kostnaderna för att driva handikappanpassade hotelloch rekreationsanläggninar är höga på grund av deomfattande krav på tillgänglighet som ställs, t.ex. stora ytoroch tillgång till tekniska hjälpmedel.Anläggningarna kräver ofta en stor personaltäthet föratt kunna ge nödvändig service. Anläggningarna finansierasi dag delvis genom bidrag från kommuner, landsting ochstaten.Industridepartementets budget ''Stöd till turism ochrekreation'' har ej utnyttjats för att stödja utbyggnaden avhandikappanpassade turist- och rekreationsanläggningar.Olika källor för turistnäringen anger en årlig omsättningi landet motsvarande belopp mellan ,dessutom omsätter svenskar på resor utomlands minst 20miljarder kronor. En mycket liten del av dessa summoromfattar människor med funktionsnedsättningar.Sveriges turistråd avsätter resurser för att planera,samordna och genomföra åtgärder för att främja turism ochrekreation för människor med funktionsnedsättningar iSverige.Vi föreslår att statsbidraget till rekreationsanläggningaröverflyttas till industridepartementets budget, ''Stöd tillturism och rekreation''. Det bör även utredas om regionalabidrag kan ges eftersom anläggningarna ger sysselsättning iregioner där det råder brist på arbetstillfällen.Sveriges turistråds verksamhet bör i större utsträckninginnefatta insatser som riktar sig till människor medfunktionsnedsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisation och åtgärder för attförbättra möjligheterna till fritid och rekreation förmänniskor med funktionsnedsättning.
mot · GE02Kr509 · 1991-01-25 00:00:00 — Effekterna av mervärdeskatten inom turismen Den av beslutade skatteomläggningen innebärför turismen:att de särskilda reduceringsreglerna avseendemervärdeskatt på serverings- och hotelltjänster slopades 1januari 1990 att persontransporter till destination inom landet beläggsmed mervärdeskatt att persontransporter ut ur landet undantas frånmervärdeskatt att lifttransporter i skidbackar beläggs medmervärdeskatt 1991.Under riksdagsbehandlingen uttalades att det inte kundeuteslutas att man inom vissa utsatta turistorter, där prislägetredan i dag är högt, kan få vissa svårigheter att hävda sig ikonkurrensen med motsvarande turistmål utomlands. Ibetänkandet utgår utskottet ifrån att regeringenuppmärksamt kommer att följa utvecklingen i dettahänseende och om förhållandena så påkallar vidtar deåtgärder av regionalpolitisk art som kan erfordras, utannågon särskild framställan från sida.Regeringen har sedermera gett () i uppdrag att följa utvecklingen på vissa turistorter. ''Uppdraget skall inriktas på att följa utvecklingen avefterfrågan på turism och därtill relaterade tjänster underåren 1990, 1991 och 1992. Uppdraget skall slutligen ledafram till en bedömning av de skattepolitiska beslutenseffekter på den regionala utvecklingen samt övervägandenom eventuella åtgärder av regionalpolitisk art.'' Slutrapportskall lämnas samt delrapporter och1992.SIND har tolkat uppdraget så att eventuella förslag tillåtgärder skall lämnas först i slutredovisningen 1993.Statistik på nationell nivå visar en tydlig nedgång inomturistnäringen. I är turistnäringen av störrebetydelse än i landet i övrigt. Enligt Statistiskacentralbyråns beläggningsstatistik är nedgången dubbelt såstor i som i landet i övrigt. Vi ser med störstaoro på den framtida utvecklingen.Vi anser att den konsekvensutredning som regeringengett SIND i uppdrag att göra, och de förslag som kankomma med anledning av detta, måste fram betydligtsnabbare än . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidpunkten för en utvärdering avmervärdeskatten på turism.
mot · GE02Kr510 · 1991-01-25 00:00:00 — sträcker sig mellan vidVänern till Östervallskog i . När kanalen invigdesl868 var den en viktig länk i industrins och bygdensutveckling. Stora mängder sågade trävaror, papper ochmassa och styckegods har på de dryga hundra åren passeratgenom kanalsystemet.Efter järn- och landsvägarnas tillkomst minskadesuccessivt kanalens betydelse som godstransportled ochidag används den uteslutande för turiständamål.I slutet på 60-talet övertogs ansvaret för kanalen avlandstinget i och ochkommunerna i och kommun som bildadeStiftelsen för framtida bestånd. Årligenhar de berörda landstingen och kommunerna tillskjutit 2,5miljoner kronor i driftsstöd.De båda landstingen har beslutat att trappa ned sinverksamhet i stiftelsen och deras stöd upphör helt år 1993.Därmed bortfaller av det årliga tillskottet.Redan idag är den ekonomiska situationen besvärande.Medel för underhåll saknas vilket kan leda fram till attkanalen måste upphöra med sin verksamhet.Som en följd av beslut l978 har underen femårsperiod en upprustning skett av iform av statligt beredskapsarbete. Kanalen har avsevärtförbättrats , ändock kvarstår ettupprustningsbehov. sjösystem är klassatsom ett område av riksintresse för det rörliga friluftslivet.Kanalen är en av landets vackraste vattenvägar och idagkanske den mest populära. passerade 7 700fritidsbåtar och en stor del av dessa kom från utlandet.Dessutom upprätthåller fyra större passagerarbåtarregelbunden turlistetrafik.Kanalen är således i flera avseenden ett riksintresse ochäven i fortsättningen bör staten deltaga i nödvändigaupprustningsarbeten.Vid förra behandlades motioner angåendeDalslands kanal i kulturutskottet. Utskottet konstateradeatt kanalen var av stort intresse för turismen regionalt och iett nationellt perspektiv. Kanalen var också kulturhistoristintressant. Vidare pekade utskottet på möjligheten attansöka om medel via Riksantikvarieämbetet.Kanalbolaget har också utnyttjat denna möjlighet menhar hitintills ej lyckats få något positivt besked.Riksdagen bör därför nu besluta att medel avsätts förupprustning av . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att upprustning av Dalslandskanal skall igångsättas,2. att beslutar att 5 milj.kr. fördelade på tre åranvisas från anslaget B6 under tolfte huvudtiteln.
mot · GE02Kr515 · 1991-01-25 00:00:00 — Idrotten betyder mycket för många människor. Vi kanträffas och ha roligt, både som aktiva och som publik.Dessutom betyder idrotten mycket för vår fysiska hälsa.Idrottsrörelsen har också en viktig funktion somdemokratisk folkrörelse.Idrotten är också vår i särklass största ungdomsrörelse.Två tredjedelar av pojkarna och hälften av flickorna iåldersgruppen 7--utövar någon idrott. Den spelaralltså en mycket viktig roll som förebild för unga människor. ''Därför är det viktigt att våra ungdomar inom idrotten mötsav förebilder, som lär dem att utveckla inte bara manligautan också kvinnliga egenskaper'', skriver man i Idrottensjämställdhetsplan inför 90-talet.Inom idrottsrörelsen är av de aktiva medlemmarna kvinnor. () ijämställdhetsplanen att kvinnornas andel bland ledare och istyrelser i rörelsen är mycket liten. I planen markerasåtgärder som RF anser viktiga att vidta för att främjajämställdheten och låta kvinnliga värderingar nå insteg äveninom idrotten. Man har satt upp mål och delmål för att ökakvinnornas andel på ansvariga poster och befattningar inomidrotten.De sammanlagda statliga anslagen till idrotten uppgårtill ca 800 milj. kr. Hur stor del av dessa pengar som går tillkvinnor respektive män som grupp är inte möjligt att se ellerens uppskatta. Det har i forskningsprojekt gjorts försök attanalysera hur stor del av anslagsposterna i statsbudgeten1986 som gick till kvinnor respektive män. Vad gälleridrotten kunde man då se att männen fick en större del.Dessa beräkningar byggde på uppgifter om kvinnors ochmäns deltagande både som utövare och som åskådare. Detpågår nu inom RF arbete med att ta fram metoder förytterligare analyser.Då idrotten berör så många människor i vårt land, ungaoch gamla, kvinnor och män, vore det av stort värde attRF:s jämställdhetsplan kompletterades med en analys avhur stor del av de statliga anslagen till idrotten som går tillkvinnor respektive män. En sådan analys skulle redovisas istatsbudgeten och skulle på så sätt ge ett bättrebeslutsunderlag inför kommande beslut om anslag tillidrotten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om analys och redovisning av hurstor del av statens anslag till idrotten som går till kvinnorresp.
mot · GE02Kr516 · 1991-01-25 00:00:00 — Villkoren för vissa organisationer inom turistområdet I en bilaga till anslagsframställning införårets budgetarbete redovisas den verksamhet ett stort antalorganisationer bedriver inom turistområdet. Bland dessaorganisationer återfinns , , ,organisationer med anknytning till båtlivet och m.fl.Gemensamt för dessa organisationer är att de utför ettbetydelsefullt arbete, var och en inom sitt speciella område,för att stimulera till semester, rekreation och motion iSverige. De arbetar samtliga under pressade ekonomiskavillkor och med en synnerligen stor andel ideellt arbete.Samtidigt är det lätt att konstatera att dessaorganisationer utför ett värdefullt arbete. De besitter enunik kunskap inom sina respektive områden och de har enutomordentligt stor förmåga att nå ut till de grupper dearbetar för.Enligt vår mening skulle ett ökat stöd till dessaorganisationer ge dels ett gott utbyte, dels snabba resultat.Deras verksamhet tyngs nämligen inte av någon tungadministration, långa beslutsvägar eller brist på projekt. Dehar också visat prov på storuppfinningsrikedom när det gäller att finna sponsorer inomnäringslivet för att kunna finansiera delar av en angelägenverksamhet. En viss grundtrygghet är emellertid i längdenen förutsättning för att de skall kunna fortsätta med sinverksamhet.Vi anser det angeläget att , inom ramen försitt anslag, medverkar till förbättrade förutsättningar fördessa organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre villkor för de i motionennämnda organisationerna med anknytning till turismen.
mot · GE02Kr518 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N317 hemställsatt belutar att anslaget B6 minskas med 60milj. i enlighet med vad som anförts i motionen.