mot · GE02Kr202 · 1991-01-25 00:00:00 — Gruvdriften vid startade i början på1500-talet. Under regeringstid fickgruvdriften ett starkt uppsving. Det var under denna tidgruvan hade sin största statsfinansiella betydelse. Ungefären tredjedel av Kronans silver härrörde från Sala.Under gruvdriftens storhetsperiod under Vasatidenväxte ett samhälle, den s k gruvbyn, upp intill gruvan.Uppenbarligen saknade gruvbyn planering och tycks meraha präglats av förhoppningar om att silverfyndigheternaskulle kunna ge snabb rikedom.Senare skapades ett mer ordnat samhälle genom att Salastad grundades och den ursprungliga gruvbyn isamband med detta utrymdes.BrytningsmetoderMerparten av gruvan är bruten med den s ktillmakningsmetoden. Berget upphettades och sprack, ävenutan vattenbegjutning. var sist i landet (1877)med att överge denna urgamla brytningsmetod. Parallelltmed tillmakningsmetoden användes också krut. lades driften ned bl a beroende på ettlångvarigt prisfall och mindre lyckade försök till annanproduktion.Gruvan och miljöerna kring den uppvisar flera särdrag.Den mycket långvariga och konsekventa användningen avtillmakningsmetoden är unik för norra . Helt skildatekniknivåer fanns sida vid sida, å ena sidan den mycketprimitiva tillmakningsmetoden, å andra sidan avanceradeanordningar för malmuppfordring och länspumpning avgruvan. Två stora vattensystem -- omfattande sammanlagtett 70-tal sjöar -- tryggade kraftförsörjningen till gruvan ochhyttan. Genom att vattendragen norrut fördämdesändrades vattendelaren. Ytterligare ett särdrag kannämnas, nämligen att samtliga produktionsled, frånbrytningen av malmen till de färdiga silvertackorna, fanns iSala.Riksantikvarieämbetet () förklarar attSala silvergruva är genom sin långa historia och sin tidvisstora betydelse för ekonomi av ett intresse förkulturminnesvården som närmast är jämförbart med Falukoppargruva. Gruvdriften gav upphov till staden ochinnebar en omformning av landskapet nordväst häromgenom det omfattande dammsystemet. Gruva, bebyggelse,dammsystem och vattenföring samt de olika platser iområdet som innehåller rester av verksamheter som hängersamman med gruvbrytningen är av otvetydigt riksintresseför kulturminnesvården. Det gäller därför att söka formerför ett säkerställande. Ett bevarande skall göra möjligt att iframtiden uppleva den befintliga miljön och bebyggelsenvid själva gruvan, de arkeologiska resterna, som vittnar omtidigare bebyggelse och om gruvdriften i äldre tider,exempel på platser utanför själva gruvområdet därytterligare bearbetning av malmen skett samt lämningarna iform av kanaler, tunnlar och dämmen för vattenföringen tillgruvan.Geografiskt lägeSala silvergruva ligger strax söder om stadstätortsbebyggelse. Detta innebär att gruvan är belägen såatt den kan nås av en befolkning på omkring 2,5 -- 3,0miljoner med bil eller buss på mindre än två timmars restid.Inom detta område finns också , vilketinnebär att silvergruvan är ett lättillgängligt turistmål förhela och även för utlandsturister.Inom finns ett uttalat behov avmål för dagsutflykter. Med en utveckling av Sala silvergruvasom turistattraktion kan den bli ett mycket tilltalande målför sådana utflykter.Nuvarande ägarförhållandenSala kommun har av genomförköp förvärvat gruvområdet för att därigenom kunnaförvalta det kulturhistoriskt intressanta området som haften synnerligen stor betydelse för Salabygden och förhela rikets ekonomi. För att säkerställa visningsrätten harkommunen även träffat avtal med omrätt till utnyttjande av vissa markområden ochunderjordiska gruvhål och schakt som förvärvat avAvesta AB.InvesteringsbehovSala silvergruvas olika byggnader är i stort behov avunderhåll för att kunna bevaras. Arkeologiska utgrävningarav den gamla gruvbyn har utförts vid flera tillfällen.Gruvmuseet håller på att ytterligare utvecklas och utvidgas.Det komplicerade vattenoch fördämningssystemet behöverrestaureras. Att musealt rekonstruera tillmakningsmetodeni sin rätta miljö framstår som ett angeläget projekt liksomatt i övrigt göra arbetsmiljöerna från svunna seklerförståeliga för nutidens människor. Hiss behöver installerasför att underlätta för besökare att ta del av gruvans inredelar.RAÄ har förklarat jämte damm- ochkanalsystem liksom den ännu bevarade rutnätsplanen fråntidigt 1600-tal i Sala innerstad som riksintresse förkulturminnesvården.RAÄ håller på att ta fram en bevarandeplan, somberäknas vara klar , innebärande bl a:förslag till disposition av gruvområdet,program förbyggnadsåtgärder,analys av områdets historiskautveckling med förslag till rekonstruktion av tidigarearbetsmiljöersamt program för att göra områdettillgängligt och attraktivt för turistiska och andraverksamheter.Allt detta kostar pengar. Enligt RAÄ:s preliminäraberäkningar utgör kostnaden . En kommunav storlek saknar förutsättningar att klara av detta påegen hand.För att underlätta finansieringen har Sala kommunbildat ett särskilt bolag, Sala Gruv och medförhoppningen att finna olika finansieringskällor. Menmöjligheterna är starkt begränsade. Därför är det ytterstangeläget att staten tar ett stort kostnadsansvar förbevarandet av den riksklenod som utgör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda statliga insatser förbevarande av den kulturhistoriskt värdefulla Salasilvergruva med omgivningar.