mot · GE02A432 · 1991-01-25 00:00:00 — Under en stor del av har Södermanlandframstått som något av ett krislän. minskadebefolkningen i antal och det är först under det senaste åretvi kunnat notera en tydlig ökning av invånarantalet.Fortfarande är dock förändringarna ibefolkningssammansättningen ogynnsamma i så måtto attdet är ungdomar i åldern som i hög grad flyttarfrån länet.Fram till den senaste högkonjunkturen var ocksåarbetslöshetstalen exceptionellt höga om man tar ibeaktande länets fördelaktiga geografiska läge. Det varendast några av skogslänen som redovisade högrearbetslöshet. Under ett par års tid har nusysselsättningsläget varit gott och efterfrågan på arbetskrafthar varit större än utbudet men denna situation synes nuraskt vara på väg att förändras. hartvingats notera att antalet varsel om uppsägning har ökatdramatiskt men detta beror intei första hand på att konjunkturen har vänt utan har singrund i struktuella förändringar i näringslivet. Mot denbakgrunden finns det anledning att med en viss oro se på detframtida sysselsättningsläget.Samordnad länsförvaltningRiksdagen beslutade om en ny regionalförvaltning som innebär en samordning av en rad olikalänsmyndigheter till en länsförvaltning. ''Genom reformenmarkeras att som centrala uppgifter har attverka som drivande kraft i den regionala utvecklingen samtta ett regionalt ansvar för den fysiska planeringen'' (utdragur prop. 1988/89:154).För att detta skall vara möjligt krävs att hartillräckliga resurser till sitt förfogande. Det länsanslag -- förregionala utvecklingsinsatser -- som iSödermanlands län förfogar över är helt otillräckligt.Visserligen har i huvudsak ingagenomförandeuppgifter utan dessa åvilar i huvudsak andra,kommuner, landsting, högskola, näringsliv etc, menlänsstyrelsen har -- som framgått här ovan -- att verka somdrivande kraft i den regionala utvecklingen. Detta i sin turställer krav på resurser.I det följande ges några exempel på angelägnautvecklingsområden där måste spela enpådrivande roll om länet skall utvecklas till ett bra län att booch verka i.KommunikationerGoda kommunikationer inom länet är en förstaförutsättning som måste till för att ge goda förutsättningarför arbetsresor, utbildning, vård och kultur för att nämnanågra behov som ger upphov till resor. Men mångasörmlänningar pendlar också över länsgränserna. Enbartmot arbetspendlar ca 9 000 personeroch även mot övriga angränsande län förekommer mångaarbetsresor. Inom länet är det naturligtvis ännu många flersom reser mellan sin bostadsort och arbetsplatsen. Ca 75 %av alla dessa arbetsresor sker med bil vilket ställer storakrav på länets vägnät men förhållandet manar också tillåtgärder för att öka det kollektiva resandet.För är det av största vikt att ett antalav de grundläggande investeringarna i infrastrukturenkommer till stånd . Dit hörutbyggnaden av , den resterande delenmotorväg på 4 och ombyggnaden till motorvägsstandard av väg E 3. Samtliga dessa investeringar är av riksintresse och börprimärt inte belasta de anslag som gäller den inomregionalainfrastrukturen. har i en partimotion omframtidsinvesteringar för regional utveckling anvisat vägarför finansiering av detta.Med en utbyggd Svealandsbana blir det möjligt atttillskapa ett nät av regional tågtrafik som med stor turtäthetoch korta restider skulle ge goda förbindelser frånStorstockholmsområdet till /,//och /. Ettsådant regionalt nät för spårbunden trafik bör vidarekompletteras med persontrafik på TGOJ-banan frånEskilstuna via / till . Ett sådanttrafiksystem -- kompletterat med busstrafik och samordnatmed fjärrtågen -- skulle ge länet en högklassigkollektivtrafik förutsatt att de administrativa gränserna ochsärintressena underordnas kraven på trafiktekniskeffektivitet och optimalt resursutnyttjande.Även länsvägarna behöver en kraftfull upprustning.Södermanlands län har en mycket stor andel av landetsgrusvägar vilket minskar framkomligheten och ställer storakrav på resurser för det löpande underhållet. De senasteårens otillräckliga anslag har medfört ett eftersattunderhåll.Till det sörmländska kommunikationssystemet hörockså hamnen i . har man en vissfärjetrafik till andra -- en trafik som går attutveckla till en betydligt större omfattning. Till hamnensförtjänster hör det goda läget med motorvägsanslutning ochanknytning till järnvägsnätet.Oxelösund har också goda förutsättningar att bli enavlastningshamn för den ständigt ökande transittrafiken tilloch från som går via . Flera tusenlastbilar tvingas passera centrala delarpå väg till eller från orter i södra eller västra . Urmiljösynpunkt är detta mycket olämpligt och därför skulleOxelösund kunna spela en viktig roll som alternativ hamngenom sitt utmärkta läge, söder om till järnvägsnätet ger också förutsättningarför s k kombitrafik där långtradarna forslas vidare ombordpå godståg.UtbildningInom utbildningsområdet kommer den nyalänsförvaltningen främst att ha uppgifter som regionalsamordnare av utbildningsinsatser på alla nivåer. Detkommer att gälla gymnasieutbudet med samordning mellanprimärkommunernas utbildningar och . Detgäller även samverkan mellan gymnasieskolan/kommunalvuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildningarna(AMU) och i viss mån även högskoleutbildningar.Hela vuxenutbildningsområdet kommer att kräva storainsatser . Ett allt merkunskapsintensivt och högteknologiskt arbetsliv ställerhöga krav på välutbildad arbetskraft. blirkunskaperna snabbt föråldrade och vi måste ständigt varaberedda att möta förändringar, nya arbetsorganisationeroch nya tekniker. Allt detta ställer höga krav både påföretagens egen personalutveckling och samhälletsvuxenutbildning. Även om utbildningsnivån ständigt blirhögre så finns det fortfarande många som har en utbildningpå folkskole- eller grundskolenivå. Nya utbildningsklyftoruppstår också, dels därför att den allmännautbildningsnivån är högre hos den yngre generationen, delsdärför att nya kunskapsområden tillkommer. Ett sådantexempel är datatekniken.En väl utbyggd högskola är en annan viktig förutsättningför en positiv utveckling i länet. ärmissgynnat i detta avseende. Alla andra län har sin ''egen''högskola medan vår delas mellan två län och är splittrad påtvå orter, och . Därtill kommer att desamlade resurserna som denna högskola förfogar över ärförhållandevis små, i all synnerhet om man relaterar tillbefolkningsunderlaget. Länet behöver ett kraftigt ökatutbud av utbildningsplatser inom den reguljäragrundutbildningen men också betydligt större anslag förutbildningar på lokala linjer och fristående kurser. Detsenaste är inte minst viktigt för att högskolan skall kunnaerbjuda ett decentraliserat utbud även på andra orter ilänet.Ett sätt att nå detta är att dela den nuvarande högskolanEskilstuna/ i två separata högskolor. En egenhögskola för skulle få en helt annanförankring i hela länet och det skulle vara lättare att samlanäringslivet och den offentliga sektorns resurser bakomhögskolan. En utvidgad samverkan mellan --som har som huvudman -- och den statligahögskolan skulle verka åt samma håll. En sådan utvecklinghar nu inletts i där man nu flyttat in igemensamma lokaler.Ett förslag om att dela högskolan i /Västeråskommer att framläggas i en separat motion och ingårdessutom som en del i högskolemotion.MiljöfrågorInom miljöområdet finns ett mycket stort antal frågordär har ett övergripande ansvar, både somtillsynsmyndighet och som initiativtagare/samordnare.Under föregående år redovisades en omfattandemiljöanalys som dels belyste ett antal problemområden,dels innehöll en omfattande åtgärdskatalog. Detta arbetemåste ständigt hållas aktuellt.Nu har också ett arbete inletts på ett program för attvårda och bevara det sörmländska kulturlandskapet. I en tidav stora omställningar inom jordbruket kommer det attkrävas aktiva insatser för att slå vakt om det öppnaodlingslandskapet och bevara den ''sörmländskalustgården''. Alla möjligheter till fortsatt odling måste dåtas tillvara och den senaste tidens nya signaler påenergiområdet öppnar stora möjligheter härvidlag. Länetskommuner har ett stort ansvar när det gäller att skapaen lokal energimarknad så att en långsiktig avsättning kangaranteras för olika energigrödor.I sammanhanget bör påminnas om den stora resurs somStudsvik Energiteknik utgör. Den överenskommelse somnyligen träffats om den framtida energipolitiken skapar nyamöjligheter när det gäller att utveckla småskaligaenergisystem och tekniker.Övergödning av sjöar och vattendrag liksom dekoncentrerade utsläppen från de kommunalaavloppsreningsverken hör också till de problem som måsteåtgärdas. En intressant företeelse i detta sammanhang ärdet nya vattenbruket vid Stensunds folkhögskola där manangriper problemen på ett annat, mer naturligt sätt.Vattenbruket har fått mycket stor uppmärksamhet, såvälinom som utom landet.FörslagI denna motion har endast redovisats en del av demångskiftande uppgifter som åvilar den statligamyndigheten på den regionala nivån. Som påvisats iinledningen till denna motion har regering och riksdag --med beslutet om samordnad länsförvaltning -- än tydligaremarkerat den vikt man lägger vid roll isamhällsplaneringen. För att dessa vidgade uppgifter skallkunna utföras på ett framgångsrikt sätt är det nödvändigt attlänsstyrelsen förfogar över tillräckliga anslag för deregionalpolitiska insatserna. Jag föreslår därför attlänsstyrelsen i tilldelas ett anslag om 15milj kr för dessa uppgifter. Med stöd av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser förregionalpolitiska insatser i .