mot · GE02Jo307 · 1991-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslår jordbruksministern attbidragsramen för jord- och skogsbrukets yttrerationalisering och bidragen till byggande av skogsbilvägardras ned kraftigt. Motivet till reduceringen anges vara debesparingar som måste ske inom statsbudgeten.Under anslaget B 4 i bilaga 11 utgår anslag till de ovannämnda verksamheterna. Jordbruksministern föreslår enram på . Förra årets anslag var 40 milj kr.Beträffande anslaget till yttre och inre rationalisering äskarlantbruksstyrelsen ett med 3 milj förhöjt anslag till en nivåpå . Av flera skäl finns det anledning att riktainvändningar mot detta förslag. De viktigaste skälenredovisas nedan.Inledningsvis är det instruktivt att citera direkt urjordbruksministerns egna motiveringar beträffandeskogens betydelse för vårt lands välstånd.Skogen är vår viktigaste exportnäring. Den harutomordentligt goda förutsättningar att medverka till enförbättrad balans i våra utrikes betalningar. Skogensbetydelse för landets ekonomi och välstånd motiverar attskogsmarken som produktionsresurs tas tillvara på bästasätt som andra intressen, som naturvård,friluftsliv och rekreation tillgodoses.Vi kan till fullo instämma i dessa bedömningar. Denskogliga strukturrationaliseringen är ur allmän synpunktdärför mycket angelägen. Det gäller särskiltomarronderingen i starkt ägosplittrade områden av landet.Pågående arbete med detta är ett viktigt led i uppbyggnadenav en effektiv struktur och bör få tillräckliga resurser attfortsätta med minst nuvarande takt. Dessa anslag måste sessom en långsiktig investering för både enskildanäringsutövares och samhällets bästa.Med den kraftiga reducering av anslagen, somregeringen föreslår, finns det risk att pågående projektstannar upp på grund av de ökade kostnader som blirföljden av en högre egenfinansiering. Detta vore särskiltolyckligt eftersom omarronderingen är en process somkräver från planering till genomförande. På grundav frågans komplicerade art krävs det mycket informationoch kontaktverksamhet mellan myndigheter ochfastighetsägare. Det finns en kompetens uppbyggd sominte får förskingras.Kopparbergs länÄgo- och fastighetssplittring finns på flera håll i ,men är särskilt frekvent förekommande i län.I detta län har omarronderingar genomförts för ca 150.000ha . Behovet är fortfarande mycketstort eller ca 750.000 ha enligt bedömningar.Denna arealstorlek säger i sig vilket nationellt problem detrör sig om och vilka samhällsekonomiska vinster som ståratt finna.Genom den utveckling som skett inom det svenskajordbruket är behovet numera mindre av omarronderingarför åkermarken. För skogsmarken finns ingen sådanförändring utan behovet är fortfarande stort. Genom deförändringar som skett inom jordförvärvslagen och annanlagstiftning inriktas arbetet nu mot de mestfastighetssplittrade områdena. Vi anser att detta är en riktigbedömning av behovet.Problem med ägosplittringenFör samhället leder fastighetssplittringen till svårigheteratt få en jämn avverkning och till en ryckig arbetsmarknad.För området blir det en låg och trög aktivitet vad gällerskogsvården. Det blir genom lägre självverksamhet mindrearbetstillfällen i bygden.För den enskilde blir effekterna ofta negativa genomhögre drivningskostnader, höga skogsvårdskostnader, högavägbyggnads- och igångsättningskostnader, mycket gränser(rågångar) att sköta, stora krav på enskilda individer attkunna samverka vid drivningar. Sammantaget storaförluster jämfört med en ändamålsenlig arrondering.ExempelDet har särskilt från en del håll ifrågasattsom insatserna för en bättre struktur är värda den insats somsamhället gör.Följande redovisning av fastighetsindelningen före ochefter en omarrondering är belysande. Exemplet avserMyrbacka i . Här har så gott som allt samägande avfastigheter försvunnit med undantag för fastigheter ägda avmakar eller syskon.Före omarronderingenEfter omarronderingenMedelskifte, skog5,0 ha56,1 haRågångslängd125 mil15 milAntal jordbruksfastigheter520 st80 stAntal marksamfälligheter80 st10 stSe vidare bilaga 1, som ytterligare illustrerar exempel påägosplittring, sist i motionen.Den administrativa merkostnaden för myndigheternainom jordbruk, skogsbruk, skatteväsende m.fl. blir mycketstora. Detta kan illustreras av att t.ex. vid ensamverkansåtgärd på ett ägosplittrat område kangenomsnittsstorleken på de inblandade skiftena vara enhektar och i extrema fall kan ett skifte ha 100 delägare!Politiska målSkogspolitiskt: Att göra det praktiskt möjligt attförverkliga målsättningen som inledningsvis citerades urpropositionen. Bättre skogsvård, meroch bättre virke ur skogen, mer sysselsättning iskogsbruket, förbättrade naturvårdsinsatser.Jordbrukspolitiskt: som har ett osäkert arealunderlag. Dettaär mycket angeläget rent företagsekonomiskt oavsettnationell jordbrukspolitik.Regionalpolitiskt: Förbättra förutsättningarna förglesbygdsföretagandet. Bevara det öppna landskapet.Samhällsekonomiskt: Förenklad administration för allaberörda myndigheter.Båtnadsundersökningar visar att verksamheten ärlönsam.Våra förslagFör förrättningskostnaderna i samband medomarrondering utgår statsbidrag, dels genom nedsättning ilantmäteritaxan, dels genom lantbruksnämndens anslag föryttre rationalisering.I föreslår regeringen att tillyttre rationalisering skall anslås. Denna summa skalljämföras med anslaget för bå 89/90 på , varav10,användes i . Regeringenhalverar anslaget till denna viktiga verksamhet. Vi finnerdetta oacceptabelt.Vi föreslår mot bakgrund av ovan redovisade argumentatt anslaget för yttre rationalisering under B 4, bilaga 11,höjs till 11 milj kr.SkogsbilvägarAvgörande för ett fullgott resultat av arbetet på en bättrestruktur i skogsbruket är att en omfattande utbyggnad avskogsbilvägarna kan ske. Regeringen föreslår en reduceringav stödet till byggande av skogsbilvägar med (förra årets anslag var ). Vi finner det ytterstanmärkningsvärt att dra ned på detta stöd mot bakgrund avatt det finansieras med skogsvårdsavgifter. Dessa föreslås ejreduceras, vilket innebär att medel som betalas in frånskogsägarna i ännu högre utsträckning än tidigare går tillandra ändamål i statsbudgeten.Detta är enligt vår mening helt orimligt. Ett avskaffandeav skogsvårdsavgiften bör kombineras med ett borttagandeav olika bidrag. Först då förs det en konsistent politik.Enligt vår mening skall därför stödet till byggande avskogsvägar kvarstå på åtminstone samma nominella nivå sålänge skogsvårdsavgiften finns kvar. Vi föreslår ett anslagunder C 6, bilaga 11, på 60 milj kr.SkattefrågorViljan att medverka i en omarrondering är beroende avvilka de ekonomiska konsekvenserna blir. Skatterna utgören viktig faktor. Vi föreslår att det vid störrefastighetsregleringar bör medges ett 75-procentigtskogsavdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av anslag till jord- ochskogsbrukets yttre rationalisering,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om oförändrad ram för bidraget tillskogsbilvägar,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett högre skogsavdrag.1]