mot · GE02So293 · 1991-01-25 00:00:00 — Den svenska alkoholpolitiken och EG BakgrundUnder kom det, efter ställningstagande iSveriges riksdag, att framstå som avgjort att önskarbli medlem av EG. En rad sannolika och givna effekter påolika områden synes ej ha blivit beaktade vidställningstagandet. En uppmålad bild av ekonomisk kris iriket användes som grund för att samla en riksdagsmajoritetför ett ja till EG. Frågan borde innan ett sådantställningstagande fått engagera hela det svenska folket.Ett av de många områden som ej beaktades tillräckligtär det alkoholpolitiska. riksdag har under intryckav organisationer inom nykterhetsområdet och det kyrkligaområdet, läkare m fl under en mycket lång följd av årarbetat för en minskning av alkoholkonsumtionen och denegativa följderna av alkoholmissbruk.När nu närmar sig EG och eventuellt bliranslutet till EG föreligger utomordentligt stora risker attnedlagt arbete skall gå förlorat och att ska ta ettflera decennier långt steg tillbaka i utvecklingen. Vårberedskap för snabba förändringar inom alkoholpolitikenär dålig. Prisinstrumentet har varit styrande och resursernapå den förebyggande sidan dåliga.Alkohol i Sverige:TillbakablickStora befolkningsgrupper i kom underindustrialismens framväxt att använda alkohol i sådanutsträckning att ett utbrett missbruk blev resultatet.Missbrukarna, deras familjer, arbetskamrater ocharbetsgivare drabbades av missbrukets effekter. Missbruketfick sådan omfattning att en särskild nykterhetsrörelseväxte fram och den gryende frikyrkliga rörelsen fördömdealkoholen och dess verkningar. Arbetarrörelsen fann attmånga arbetares nyvunna frihet blev förbytt i en fångenskapi spriten. Olika krafter i samhället såg således att alkoholenutgjorde en risk inte enbart för missbrukarna och derasanhöriga. Riskerna fanns ju även att arbetarnas nyvunnafackliga positioner skulle gå förlorade.Under senare decennier har sjukvården ochalkoholforskningen vittnat om de svåra effekteralkoholbruket i landet fått. Man talar om en folksjukdomsom måste utrotas.Det som nämnts här har självklart legat till grund för denalkoholpolitik som utvecklats i . Strategierna för attmöta problemen och minimera effekterna av missbruketbygger på den redovisade bakgrunden.Olika former har använts för att begränsa de negativaeffekterna av alkoholbruket. Alltifrån motbok tillalkoholskatt, från reglering av åtkomst genom beslut omförsäljning och utskänkning till information om missbruketsrisker. Effekterna av olika insatser har ofta debatteratsvarvid skillnaderna i åsikter om bl. a. mål och medelframträtt klart. Det finns dock många klarlagda samband.Så kan exempelvis en sjuprocentig nedgång i konsumtionenförväntas vid en 10-procentig höjning av spritpriset.Även fortsättningsvis behövs en medvetenalkoholpolitik avpassad efter svenska förhållanden. Dennapolitik måste bygga på de problem som finns och kanförväntas i morgon.Världshälsoorganisationens målVärldshälsoorganisationen, WHO, har rekommenderatalla nationer att vidta åtgärder så att den totalaalkoholkonsumtionen kan minskas . Man harkonstaterat vilket gissel alkoholen utgör för människornaoch vilka kostnader som sammanhänger medalkoholbruket.Alkoholpolitik i övriga EuropaAlkoholens roll i olika kulturer, konsumtionsmönstersamt synen på behov av reglerande åtgärder skiljer sigkraftigt åt mellan olika kulturer.Så har exempelvis till stora delar en syn påkonsumtion av alkohol och regleringsåtgärder som liknarSveriges.Danmark och har höga skatter på vin och öl. Manhar införselbegränsningar som en kompletterande åtgärdför att hålla nere alkoholkonsumtionen. De begränsandeeffekterna på alkoholkunsumtionen riskerar nu att gåförlorade. har fastslagit regler vilka innebäratt irländare och danskar får föra in öl för frånövriga . arbetar på att totalt tabort gränshindren även på alkoholområdet. De tillåtnaimportmängderna för sprit och vin skall höjas fram till 1993.Då skall det bli fritt fram för var och en att importera såmycket sprit och vin man vill.I andra delar av har upplysning ochregleringsåtgärder i det närmaste lyst med sin frånvaro.Man blundar och vägrar att se problemen med trafikoffer,orimligt höga sjukvårdsbehov, etc. En starkt bidragandeorsak till ett bristande alkoholpolitiskt engagemang i mångaeuropeiska länder torde vara att mycket stora ekonomiskaintressen finns inom området för alkoholproduktion och dåsärskilt vinproduktion. Dessa starka ekonomiska intressenhar i första hand strävat efter ytterligare förtjänster, vilket iregel sammanfaller med ökad produktion och konsumtion.Det är uppenbart att svårigheterna inte låtit vänta på sig närnågon försökt att bedriva ett missbruksminskande arbete.Även om man på vissa håll försökt och faktiskt minskatalkoholkonsumtionen är den generella bilden attansträngningarna ofta inte bygger på ett reellt intresse föratt åstadkomma minskningar. Vinproduktionen fårexempelvis ekonomiskt stöd av mycket stor omfattning,per EG-invånare betalas ut i stöd tillalkoholindustrin. Cancerbekämpningen får ochprogrammet mot fattigdom per EG-invånare.Invånare i som , , Belgienoch toppar statistiken över konsumtion av vin,sprit och öl mätt i alkohol. Konsumtionen mätt imedeltal per invånare är mer än dubbelt så stor i dessaländer som i . Allt talar för ett direkt sambandmellan konsumtions- och missbruksomfattning ochomfattningen av konsumtionsminskande åtgärder.När EG sätter upp sina mål vad gäller skatter på alkoholtycks ambitionerna att nå reella alkoholminskningar varaytterst begränsade. Grundtesen är att all affärsverksamhetär sund, så ock handel med alkohol. Marknadskrafternasätts i första rummet. Att ta konsekvenserna av dedestruerande krafter som utvecklas vid drogmissbruk sätts iandra rummet. De tycks ej utgöra skäl tillräckliga för attEG med punktskatter m m skall åstadkomma konsumtionsminskningar.Sverige vid ett vägskälSverige skulle redan nu behöva utveckla sina åtgärderför att få ett minskat missbruk. Behovet av förebygganderesurser kommer att bli mångdubbelt större om gårin i EG.Skälen till det sistnämnda är många: inom alkoholområdet ägs ochkontrolleras i vårt land i stor utsträckning av samhället.Ordningen har inneburit att avkastningstörsten harbegränsats. En ökad försäljning har exempelvis ett direktsamband med ökade kostnader för sjukvård m m samhället skall räkna utifrån samhällsekonomiskakalkyler.Vid ett EG-närmande kommer det att ställas krav på atthandeln skall vara fri över gränserna så även vad gälleralkohol. Den samhälleliga kontrollen över import,produktion och konsumtion kommer att minska.RiksdagsbeslutI riksdagsbeslutet om och den västeuropeiskaintegrationen UU8 hänvisas till socialutskottets yttrande,där det framhålls att det inte finns någon gemensamalkoholpolitik inom EG och inte heller någon gemensamskattepolitik. konstaterar attintegrationsarbetet inte får bedrivas så att effektiv svenskalkoholpolitik försvåras. Detta låter bra men är enförsköning av verkligheten. Dels strävar EG åt engemensam skattepolitik vilket gör det omöjligt medsärregler, dels följer med den fria varurörelsen nya problemför att ha en aktiv alkoholpolitik. Detta innebär att oavsettom vi kan få särregler för svensk del vad gällerskattereglerna behövs en betydligt aktivare och förutseendepolitik föras på alkoholområdet för att klara WHO-målet.Om en riksdagsmajoritet framhärdar i sina ambitioneratt få anslutet till EG kan vi räkna med enbetydande ökning av alkoholmissbruket i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förelägga riksdagenett förslag om hur alkoholens skadeverkningar skallminimeras vid ett nära samarbete eller medlemskap i .