ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T370 · 1991-01-25 00:00:00 — En plan för kommunikationerna i dalgång dalgång -- i vilken ligger de trekommunerna -- har enbefolkning på endast något över 30 000. Vad somkomplicerar kommunikationerna där är inte det ''egna''trafikunderlaget, utan det faktum att i särklassstörsta vintersportområde -- -- ligger längst inorr i dalgången. Med en bäddkapacitet på 42 000, engästdygnsvolym på nära 5 miljoner och ett årligtbesökareantal av övernattande besökare i fastaanläggningar på cirka l miljon genererar detta område --framförallt men numera även -- enoerhörd trafik.Dalgångens kommunikationsproblem kan indelas i tregrupper:1. Tillfarterna till dalgången, dels med järnväg frånBorlänge till , dels med väg från södra och västraSverige till , dels från mellersta delen av landet frånöster till . Transportlederna i själva dalgången, från tillSälenområdet.3. Vägnätet i själva fjällområdet.Genom en förnämlig omdisponering av resurserna harproblemen under grupp 3/ ovan lösts, genom att en nyfjällväg kommer att komplettera den befintligafrån Sälens by upp i fjällvärlden.Problemen i grupp 1/ har komplicerats genom attpersontrafiken på järnvägen -- upphör . Även om virkestransporterna frånterminalerna i och fortfarandegaranterar att själva banan inte läggs ner, innebär åtgärdenlikväl att tankarna på en återuppbyggnad av järnvägenMalungsfors -- inte kan anses vara aktuella förnärvarande.Kvar blir då grupp 2/ ovan: vägnätet i Västerdalälvensdalgång mellan i söder och i norr. Enordentlig upprustning av detta vägnät är oerhört angelägen(olycksfrekvensen för personbilar är hög, ochvirkestransporterna tunga och täta), men måste självfalletläggas ut på en längre tidsperiod. Men vad som omedelbartskulle kunna åstadkommas vore en plan för hur vägnätetskall byggas ut, så att markägare, stugägare och turister kanveta vad som kommer och så att nu gällande byggförbud idalgången kunde hävas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten plan för vägnätets avsedda utbyggnad i mellan och bör upprättas.
mot · GE02T371 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A475 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturella satsningar iKronoberg.
mot · GE02T372 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbyggnaden av , sträckan --,finns med i riksvägplanen för perioden --2000, vilket ärbra. Mindre bra är däremot att objektet inte tilldelas medelförrän , trots att utfästelser tidigare gjorts avvägverkets regionchef och representanter förvägförvaltningen om en byggstart eller 1992.Skälen för en omedelbar byggstart är många.Utbyggnaden av riksvägen är gjord från till Kinna.Där tar den gamla sträckningen vid, vilket innebärgenomfart i tätbebyggda områden i såväl som är tättrafikerad med mycken tung trafik.Belastningen och förslitningen på vägbanan är stor. Urmiljösynpunkt är det synnerligen olämpligt med deomfattande utsläppen av avgaser i de bebyggda områdena.Olycksfallsriskerna är uppenbara, så mycket mer som vägenpasserar gymnasieskolan i och går i näraanslutning till ett par grundskolor. De sämrevägförhållanden, som råder, medverkar till dåligtrafikrytm och stockningar i trafiken.Infrastrukturen är mycket betydelsefull för näringslivetsmöjligheter att utvecklas i en ort eller region. Ett dåligttransportsystem i form av vägar, järnvägar ochtelekommunikationer innebär merkostnader förnäringslivet och minskar möjligheterna att erhålla nyaetableringar till bygden. drabbas nu hårt avnedgången inom tekoindustrin. Varsel och friställningar harredan ägt rum i betydande omfattning -- risken är påtagligför att antalet ökar. Det är inte minst ur den synpunktenangeläget att nyetableringar, som ger arbetstillfällen, kanäga rum i kommunen. För näringslivet är det således av vitalbetydelse, att byggs ut i hela sin sträckninggenom och ner till E6 i Varberg.nEn snar utbyggnad av är således mycketangelägen. Den till 1994 planerade starten, när det gällerdelen från till , bör således tidigareläggasoch igångsättas redan innevarande år eller senast underförsta . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden av .
mot · GE02T373 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering av regionkontor för statens vägverk En omorganisation skall enligt planerna äga rumbeträffande statens vägverk. Enligt den nya organisationenskall landet indelas i regioner. För västra planerasen sådan region, som beräknas omfatta de västsvenskalänen från till Värmland.I varje län skall finnas ett regionkontor. Var detta skallligga i den västra regionen är föremål för utredning. Enligtmin mening bör det ligga i . Staden har bravägförbindelser. Den ligger nära . Därfinns en högskola och andra faciliteter av skilda slag.Boråsområdet drabbas nu åter hårt på grund avnedgången inom främst tekoindustrin. Antalet varsel,friställningar och företagsnedläggelser är betydande. Enuppenbar risk föreligger för en ytterligare ökning. Det ärdärför också ur arbetsmarknadssynpunkt angeläget att nyaverksamheter kan etableras i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om placering i avregionkontoret för statens vägverk i den västra regionen.
mot · GE02T374 · 1991-01-25 00:00:00 — föreslår i en utredning till regeringenändringar i nuvarande organisation. Antalet regionkontorförutsätts begränsas till mellan fem och sju, varav ett avsesför Mellannorrland.Närmare 200 anställda inom finns iHärnösand. För verksamheten som sådan talarövervägande skäl för att regionkontoret förläggs tillHärnösand. Om så inte blir fallet drabbas återVästernorrland av en minskning av arbetstillfällen.Marknadskrafterna har inte ens under högkonjunkturkunnat upprätthålla sysselsättningen i länet. Därför är detytterst viktigt att de verksamheter som samhälletfortfarande kan styra förläggs till områden som bästbehöver stöd. är ett av dessa.Tillverkningsindustrin har förlorat 250 arbeten underfjolåret. Nya varsel är att vänta. Även den offentligasektorn har drabbats hårt. Om statlig verksamhet undersådana förhållanden inte ens kan hålla sina ställningar blirföljden minskad attraktivitet för nya etableringar av allaslag. Det behövs positiva signaler till kommunen och dessinvånare. En sådan vore ett snabbt besked om attregionkontoret för i den nya organisationenför lokaliseras till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av vägverketsregionkontor för till .
mot · GE02T376 · 1991-01-25 00:00:00 — är ett län med stor andel grusvägar. Mångaav dessa är under vissa tider direkt olämpliga för den tungatrafik de skall bära på grund av bristande underhåll. Dagligatransporter såsom skolskjutsar, landsvägsbussar, olika typerav jordbruksmaskiner etc. sliter hårt på vägarna. Dåliga vägar leder till stor kapitalförstöring genomatt bussar, bilar, lastbilar, traktorer etc. skakar sönder ochslits ut . Det är därför berättigat med en offensivsatsning för att förbättra vägnätet och helt nödvändigt föratt behålla landsbygd och skärgård levande i Östergötland.Det innebär att statsanslagen för vägunderhåll förÖstergötlands vidkommande måste öka om man villundvika än dyrare reparationer i framtiden.En tvärförbindelse av god standard mellan kommunernaKinda----bör komma till mellan ----liksomvägsträckan --behöver rustasupp, inte minst med tanke på den tunga och intensivatrafiken till och från hamn.Europaväg 66 går rakt igenom ,vilket innebär stora olägenheter för de boende i form avbuller och avgaser. En förbifart bör anläggas för att kommatill rätta med de trafik- och miljöproblem idagbrottas med. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av länsvägnätet iÖstergötland,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tvärförbindelse på sträckanKinda----,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbifart vid .
mot · GE02T377 · 1991-01-25 00:00:00 — Det s.k. Dennis-paketet är äntligen inslaget. En del avinnehållet har mötts med stor tillfredsställelse i Roslagen.En del av mellan och , den s.k.Röra--Söderhall-leden, skall bli motorväg. Vägbyggetskulle tidigare ha påbörjats omkring enligtplanerna. blir det byggstart med invigning under1996. Bygget beräknas kosta 400 milj. kr. En 13meters-väg skulle bli billigare men medföra ett avsevärtstörre antal bilolyckor. Det är bra att satsar påmotorväg när det gäller en så livligt trafikerad riksväg. Vimåste prioritera trafiksäkerheten.Den nuvarande Röra--Söderhalls-leden är smal ochkrokig. Det finns de som kallar den ''asfalterad ko-stig''.Fram till 1996, tills den nya motorvägen blir klar, borde detvidtagas åtgärder för att öka trafiksäkerheten. Ett sätt voreatt sätta ut reflexstolpar utmed vägen.Utöver E3:an mellan och finns detåtskilliga undermåliga vägar. Över huvud taget är detanmärkningsvärt att vägsystem har så lågstandard i jämförelse med så gott som alla andra landsdelari landet. Enligt uppgifter i pressen avser vägmyndigheternasatsa ytterligare vägpengar på de s.k. skogslänen. Jagmissunnar inte dessa län, men under de närmaste 10 årenbör det vara tur att höja vägsystemets standardså att den åtminstone kommer i närheten av den nuvarandevägstandarden i skogslänen.Två kommuniktionsleder har exempelvis fått ochkommer att få allt större betydelse för befolkningen,nämligen ----och ----. Den nuvarande standarden -- medundantag av beträffande väg 77 ärtillfredsställande på Uppsalasidan men inte inom Norrtäljekommun. Här kan transportarbetet inte bedrivas efffektivt.Dessutom är situationen sådan att den mestautrikestrafiken går via hamn trots att den inteska till . av godset ska tillStockholmområdet. En viktig orsak till detta är attfungerande transportleder mellan och Uppsalaresp. De nu nämnda lederna ärbara några exempel. Det finns flera vägar som måste rustasupp.Jag förutsätter att politikerna fortsätter att agera ochvidtaga åtgärder för bättre vägnät i Roslagen. Men detavgörande är att instämmer i motionens syfte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en upprustning av vägnätet iRoslagen.
mot · GE02T378 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering av ett regionkontor för till Enligt till regeringen angåendeförändrad planeringsprocess och organisation föreslås enförändrad regionindelning. Detta skulle innebära attVästsverige blir en region.Det är i detta sammanhang viktigt att omorganisationeninte rycks loss från helheten med finansieringsdelen och nyplaneringsmodell utan att allt detta ses i ett sammanhang.Det är också viktigt att själva indelningen och valet avhuvudorter prövas noga. Det finns dock skäl för attVärmland bör höra till den västsvenska regionen.När det gäller placering av regionkontoret bör förstaförutsättningen vara att inte lägga det i storstadenGöteborg. Detta bl a av ekonomiska, regionalpolitiska,arbetsmarknadmässiga och transportekonomiska skäl.Enligt vår uppfattning bör ett regionkontor förläggas tillFyrstadsområdet och då till . Det finns flera skälför detta.Fyrstad är centralt beläget i regionen vilketsparar transportsträckor vid tjänsteresor.Defyra kommunerna i har enat sig om att Vänersborgär en lämplig lokaliseringsort.Området har brakommunikationer, differentierat näringsliv och ennystartad högskola.Området har aldrig fått del av destatliga utlokaliseringar som tidigare skett.Vägverketslänsorganisation finns NU i med ca 100anställda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attvid förestående förändrade regionindelninglokalisera regionkontoret för den västsvenska regionen tillVänersborg.
mot · GE02T380 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslag till vägar i Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk436 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade anslag tillvägförbättringar och vägbyggnationer i .
mot · GE02T401 · 1991-01-25 00:00:00 — Högsta tillåtna hastighet på motorvägar Två viktiga förutsättningar för att lagar och förordningarskall efterlevas är att lagen i fråga av allmänheten betraktassom motiverad samt att polisen kan beivra eventuellaöverträdelser.När det gäller hastighetsbegränsningen til påmotorvägar som tidigare haft är ingen av dessa bådaförutsättningar för handen. Kör man lagliga på enmotorväg blir man omkörd vilket störtrafikrytmen, och den polisiära övervakningen ser man intemycket till. Polisen har naturligtvis att prioritera sinaknappa resurser på viktigare uppgifter.Man kan till nöds ha förståelse förhastighetsbegränsningen om störremiljövinster stod att vinna. Av allt att döma är så inte fallet,speciellt som utsläppen minskar successivt när antalet bilarmed katalytisk avgasrening snabbt ökar.Alla slår naturligtvis vakt om kravet på högtrafiksäkerhet, men det måste vara svårt attmotivera att samma högsta hastighet skall gälla påhögklassiga motorvägar som på ur trafiksäkerhetssynpunktbetydligt sämre vanliga landsvägar.Enligt min uppfattning bör trafiksäkerhetsverketföranstalta om en återgång till en högsta hastighet påmotorvägar om . Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atthastighetsbegränsning på motorvägarbör slopas.
mot · GE02T402 · 1991-01-25 00:00:00 — Utmärkning av lastfordon m.m. Stillastående lastfordon med eller utan släp har visat sigutgöra synnerligen stora olycksrisker. På olika håll i landethar vid upprepade tillfällen inträffat svåra trafikolyckor,varvid i flera fall bilister som kolliderat med sådanalastfordon omkommit.I är det t.ex. mycket vanligt att traktorer ochsläpfordon parkeras på vägbanan vid lastning avsockerbetor. Även om dessa fordon inte sällan visat sig hadålig eller till och med obefintlig märkning, sägererfarenheterna att även lagenligt utmärkta traktorer etc.kan vara svåra att observera av bilister i mörker och dimma.Detta gäller inte minst om bilisten får möte i det kritiskaskede då han/hon skall passera det stillastående fordonet.Bara på en enda väg i kommun i harflera svåra olyckor inträffat, där personbilar och enmotorcykel bakifrån i mörker kört in i stillaståendetraktorer. I ett fall avled en av passagerarnai en sådan bil, till följd av kollision med stillastående fordonsysselsatt med betlastning. De i olyckorna inblandadebilförarna resp. motorcyklisten försäkrar samstämmigt attde inte observerat den traktor som stod parkerad på allmänväg.Såväl VTK som FK innehåller vissa regler omreflexanordningar för långa och tunga fordon. Därtill harTSV utfärdat vissa närmare föreskrifter om vad som krävsenligt FK. Uppenbarligen är dessa regler klart otillräckligaför att eliminera här berörda olycksrisker.FN:s ekonomiska kommission för (ECE) harantagit ett reglemente (nr 70) om enhetliga föreskrifter vadgäller utmärkning av tunga och långa fordon. Reglementetträdde i kraft . Regeringen godkände den18 reglementet och beslutade att TSV skullevara godkännande myndighet och statens provningsanstaltprovande instans. Trots påstötningar av bl.a. om att ECE-reglementetsregler införs i vårt land har TSV av allt att döma ännu inteuppfyllt sina förpliktelser.Försumligheten framstår som särskilt märklig också motbakgrund av att denna form av utmärkning är lag i t.ex.Danmark, och England.Även om tillgång på reflexmaterial av hög kvalitetsannolikt kan bidra till att reducera antalet olyckstillbudmed stillastående fordon fordras enligt vår uppfattningytterligare åtgärder för att skapa tillfredsställandetrafiksäkerhet i detta sammanhang. Då erfarenheterna visaratt reflexer på parkerade fordon kan vara svåra attobservera för bilist som får möte med fordon med påslagetljus, krävs uppenbarligen någon form av ljussignaler, helstroterande, vilka är väl synliga i på detstillastående fordonet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillämpning av ECE-reglerna omutmärkning av långa och tunga fordon,2. att hos regeringen begär förslag tilllagändring innebärande att stillastående lastfordon skallvara försedda med väl synlig ljusanordning.
mot · GE02T403 · 1991-01-25 00:00:00 — Betalning av fordonsskatten kontrolleras genom ettsärskilt kontrollmärke som anbringas på fordonets bakrenummerplåt. Detta system har visat sig mycket effektivt ochpraktiskt.I systemet finns i och för sig också inbyggt en kontroll avatt fordonet har gällande försäkring. Emellertidbetalas skatt resp. försäkring . innebära att bilskatten förfaller till betalning den 1januari, medan försäkringen skall betalas först några veckorsenare. Det visar sig vara ganska vanligt att betalningen avförsäkringen underlåts.Visserligen är kontroll av fordonets försäkringsstatusmöjlig dels genom bilregistret och dels genomTrafikförsäkringsföreningens databas i , menerfarenheterna visar att utrymmet för försummelse medbetalningen inte är obetydligt. Det är allmänt känt att ettstort antal bilar framförs på våra vägar utan försäkring.De goda erfarenheter som vunnits med systemet medskattemärke på fordonen borde utmynna i slutsatsen att ettliknande kontrollmärkessystem införs också vad gällertrafikförsäkringen. Ett sådant märke kan t.ex. fästas påfordonets bakruta i enlighet med det system för kontroll avtrafikförsäkring som redan finns i avstyrker i sitt betänkande 1990/91:TU 5ett motionskrav av denna innebörd med motiveringen attnuvarande system ger tillfredsställande kontrollmöjligheteroch skydd för skadelidande.Under alla omständigheter är skälen för att införakontrollmärke för trafikförsäkring lika starka som vadgäller redan gällande system för skattekontrollen. Eneffektivare kontroll av betalningen av bilförsäkring lederockså till en mera solidarisk betalning mellanförsäkringstagarna vilket i sin tur kan innebära lägreförsäkringspremier. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om införandeav kontrollmärke för trafikförsäkring av fordon.
mot · GE02T404 · 1991-01-25 00:00:00 — Samhället har åtagit sig att i stor utsträckning svara förskjutsning av barn till och från skolan. Detta sker med hjälpav taxi resp. olika bussbolag. I konsekvens med attsamhället iklätt sig denna förpliktelse ur servicesynpunktborde då rent automatiskt också följa skyldigheten att tillseatt transporterna utförs med iattagande av striktatrafiksäkerhetskrav. Så tycks dock tyvärr inte vara fallet.Enligt uppgift åker ungefär 200 000 av de totalt 300 000 elever, som får skoltransport, medordinarie bussar. Vad gäller skolskjutsar med taxi tycks detinte råda minsta tvekan om att samtliga barn skall beredassittplats. I fråga om busstransporterna, däremot, utsättsbarn inte sällan för onödigt stora risker genom att de intekan beredas sittplats utan i stor utsträckning tvingas färdasstående. Erfarenheterna visar att flera busstransportörerlåter ett mycket stort antal barn, utöver de som kan beredassittplatser, färdas stående långa sträckor.Det råder en allmän uppfattning om att ett sådanttransportsätt inte skall tillåtas. har också ibehandling av tidigare motioner i ämnet principiellt ställt sigbakom kraven på att barn inte skall få transporterasstående, men senast i betänkande 1990/91:TU5 hänvisat tillatt nu gällande bestämmelser är föremål för översyn inomTrafiksäkerhetsverket (TSV).Enligt vad vi erfarit råder emellertid stor oklarhet omsåväl ambitionsnivån vad gäller regler för transport av barnsom när denna utredning avser redovisa sina förslag.Då barns säkerhet vid skolskjutsning är en fråga sommåste tillmätas allra största vikt är det synnerligenangeläget att uttrycker en klar uppfattning omvilka regler som skall gälla för sådana transporter.Utgångspunkten måste då vara att alla barn skall kunnaerbjudas sittplats vid skolskjutsning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkrare skoltransporter.
mot · GE02T407 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi502 hemställsatt hos regeringen begär förslag om slopandeav monopolställning.
mot · GE02T408 · 1991-01-25 00:00:00 — Det har rått ett starkt önskemål frånnäringsliv, kommunföreträdare och enskilda personer omatt bilprovningsstationer skall lokaliseras till ochTorsby i . Dessa framställningar har dock änså länge ej lett till något resultat. Detta trots att de bådakommunerna vid upprepade tillfällen genom skrivelser ochuppvaktningar starkt påtalat det ökade behovet av att enetablering kommer till stånd.Ledningen för har avslagitframställningarna med hänvisning till de stora kostnadersom är förenade med en etablering på nya orter.För kommuninnevånarna och företagarna i ochTorsbys kommuner innebär avsaknaden avbilprovningsanläggningar betydande merkostnader isamband med kontrollbesiktningar. För kommunär den genomsnittliga resvägen för en bilbesiktning.Lägger man där till förlorad arbetsförtjänst så blir det enicke oväsentlig kostnad som bilägaren drabbas av. Vi anserdärför att det borde vara av både samhällsekonomiskt ochprivatekonomiskt intresse att de aktuellabilprovningsstationerna kunde komma till stånd.I finns ca 9 000 fordon som skallkontrollbesiktigas inom området. Även för delfinnns det ett stort antal fordon inom upptagningsområdet.Torsby kommun utgör för övrigt en fjärdedel av länets yta,vilket betyder stora avstånd för många bilägare att kommatill bilprovningen.Bilprovningen, som är obligatorisk för den enskildebilägaren, borde därför vara en service som skulle finnastillgänglig på rimligt avstånd. I annat fall drabbasglesbygdsborna speciellt hårt.Eftersom nu AB inte vill etableraegna anläggningar på de angivna orterna, så skulle vi viljaföreslå en försöksverksamhet, där Svensk bilprovninglägger ut verksamheten hos en bilverkstad. Det bordefinnas goda möjligheter att förläggaprovningsverksamheten till någon av de auktoriseradebilverkstäder, som finns i och . Genom attförlägga till en auktoriserad verkstad skulleAB kunna spara betydande summorbåde för lokaler och utrustning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen lokaliserar enförsöksverksamhet i och kommuner, där denobligatoriska bilprovningsverksamheten utförs av enauktoriserad bilverkstad.
mot · GE02T409 · 1991-01-25 00:00:00 — På många håll och olika nivåer har under en följd av årdiskuterats hur det stora antalet vägmärken skall kunnaminskas.Undersökningar i visar att mängdenvägmärken kan göra en redan komplicerad trafikmiljö änmer komplicerad för trafikanterna.För många och för oklara skyltar avtrubbarmedvetandet, och skylten får inte den effekt den är avseddatt ge, nämligen förbättrad trafiksäkerhet och en klarvägledning om hur trafiken skall kanaliseras.Det finns två stora väghållare i landet. Staten svarargenom för väg och kommunerna för . De flesta av kommunernas vägar är belägnai tätorter. Det är också där som de flesta trafikskyltarnafinns.Skyltfloran har blivit stor, och det borde finnasmöjligheter att genomföra rationaliseringar.Större delen av trafikanterna har tagit körkort under entid när vägskyltarna var färre. Många nya skyltar ochsymboler har tillkommit. Det kan ifrågasättas om mångabilförare verkligen vet innebörden av alla skyltar som de ärskyldiga att tillämpa.Kommunerna har mycket varierande lokalaregleringsföreskrifter. Det är angeläget att få så enhetligabestämmelser som möjligt. Dessutom bör det utrönas omvissa skyltar verkligen är nödvändiga. En förenkling avskyltfloran skulle kunna gagna trafiksäkerheten ochförbättra framkomligheten i trafiken.Lagstiftningen och trafikskyltarna bör i högre grad varainriktade på att i rättstvister skydda trafikanter ocholycksfallsdrabbade. Trafikskyltarna har istället mångagånger fått bli ett skydd som befriar samhället från detansvar det rimligen borde ta när riktlinjerna är oklara. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av gällande ordningmed trafikskyltar i avsikt att uppnå färre skyltar,förenklingar och klarare riktlinjer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mer enhetliga och förenkladebestämmelser för den lokala trafikregleringen.