ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub633 · 1991-01-25 00:00:00 — Pedagogisk forskning pekar på behovet avundervisningssätt och inlärningssituationer som gerimpulser och engagemang till båda hjärnhalvorna. Dagensskola har emellertid i sitt arbetssätt en väl ensidig inriktningmot ett engagemang av den vänstra hjärnhalvan, som ärutpräglat sorterande, analytisk, logisk och språklig.Lärarna är i alltför hög grad hänvisade till att på egenhand skapa en undervisningssituation med ett friarearbetssätt som låter de praktiskt-estetiska-skapandeämnena på ett naturligt sätt integreras som en pedagogiskmetod inom all undervisning.Särskilt angeläget förefaller detta vara just , närskolstarten ska göras flexibel, så att alla barn får rätt attbörja skolan det år de fyller sex. Någon har sagt att oronför att barnen inte är skolmogna är mindreberättigad än oron för att skolan inte är mogen att ta emot6-åringar. Och säkert är att det med flexibel skolstartkommer att krävas större kunskaper om barns behov ochstörre insikter i vilka förutsättningar som är viktiga förbarns utveckling. Kraven kommer också att öka när detgäller inslag av kreativa uttryckssätt och utrymme för barnssociala och kulturella behov.En konsekvens av forskning och erfarenheter på dettaområde satta i relation till målen i Lgr 80 innebär attförändringar måste göras i skolans arbetssätt. Men också attlärarna i sin utbildning och fortbildning måste få förbättrademöjligheter att fullfölja målen.Ett första viktigt steg för att nå målen bör vara att tittapå den undervisning lärarna får vid lärarhögskolan.Utbildningen måste ge den blivande läraren förutsättningarför ett skapande och integrerat arbetssätt som i den dagligaarbetsmiljön erbjuder eleverna inlärningstillfällen och ettinlärningsklimat som genomsyras av en helhetssyn påeleverna.I dag sker uttagning till lärarutbildning ihuvudsak enbart utifrån betyg. Vid rekrytering av nyalärarkandidater med allsidig kompetens kan det visa sigviktigt att fästa avseende och värdera även andra kunskaperoch erfarenheter än de teoretiska. Det kan därför finnasanledning att överväga att se över intagningskriterierna tilllärarutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om innehållet i lärarutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avintagningskriterierna till lärarutbildningen.
mot · GE02Ub635 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår i bilagatill budgetpropositionen, att den av beslutadeprofessuren i medicinsk kvinnoforskning skall benämnasallmänmedicin, särskilt kvinnoforskning och förenas meden överläkartjänst vid i för kvinnliga forskare har breda erfarenheter avkvinnoforskning och hur ämnesinnehållen har förändratsunder åren fram till . De beskriver det som attforskningen har gått från jämställdhetsforskning tillkvinnoforskning och vidare till könsteoretisk forskning(gender research) där maktrelationen mellan könenfokuseras.I forskningen skall kvinnors kunskaper och erfarenheteranvändas, och tidigare okända samband och verklighetersynliggöras. Kvinnors speciella livsvillkor i samhället skalllyftas fram. Maktförhållanden mellan könen har visat sig hastor betydelse för hur kvinnors och mäns liv utformas. Dettagäller såväl i förvärvslivet som privat.Den professur som föreslås inrättas vid Linköpingsuniversitets medicinska fakultet har en mycket allmänämnesbeskrivning. Det blir en professur i allmänmedicinoch kopplingen till en överläkartjänst betyder att endastspecialistutbildade allmänläkare kan söka den professursom enligt beslut om forskning skall beröramedicinsk kvinnoforskning.Det är viktigt att de internationella erfarenheterna inomkvinnoforskningen tas tillvara och att den närmarebeskrivningen av ämnesinnehållet speglar utvecklingeninom kvinnoforskningen, dvs innefattar könsteoretiskforskning. Vid bedrivs kvinnoforskningeni enlighet med den inriktning som Forum för kvinnligaforskare beskriver. En professur i enlighet med Forumsförslag skulle innebära att professuren bättre står isamklang med utvecklingen inom kvinnoforskningen.Professuren bör då också förläggas till ienlighet med det förslag presenterade isamband med UHÄ:s remiss betr professuren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktning och lokalisering avprofessuren i medicinsk kvinnoforskning.
mot · GE02Ub636 · 1991-01-25 00:00:00 — har den mest heltäckande miljö-och hälsoskyddsutbildningen i . Den omfattar miljö-och hälsoskyddslinjen med påbyggnadsmöjligheter. Tilldetta kommer ett stort antal fristående kurser ämnade bl.a.för utbildning och vidareutbildning.Vidare tas miljöaspekterna upp i ökande omfattning i denaturvetenskapliga, tekniska och medicinskautbildningslinjerna. Viktigt är också att detta börjar ske i desamhällsvetenskapliga utbildningarna samt ilärarutbildningarna.Miljöforskningen vid universitet är bådebrett och djupt företrädd främst inom detnaturvetenskapliga och medicinska området. En väletablerad miljögiftsforskning finns exempelvis inom detmiljökemiska området och forskning rörandebräckvattenmiljön byggs upp vid UmeåMarina Center i Norrbyn. Forskning inommiljökonsekvensområdet håller också på att utvecklas ianslutning till miljö- och hälsoskyddslinjen.Vidare förekommer i miljöforskning vid SLU,Skogshögskolan och Röbäcksdalen, samt vid FOA 4,, och vid Arbetsmiljöinstitutet.För att i viss mån utveckla och samordna dennaforskning finns vid ettcentrum för miljövetenskaplig forskning, CMF. Detta är enbörjan till en samordning av miljöforskningen i . MenCMF behöver ytterligare stöd för att verkligen kunna hållasamman den relativt splittrade tvärvetenskapligamiljöforskningen. Särskilt viktigt är det att ökade resurserläggs ned på spridningen av forskningsresultat till skolor,myndigheter, företag och allmänhet.Efter en grundlig utredning av den högremiljöutbildningen i finns ettförslag om att avsevärt utöka utbildningsinsatserna inomområdet. Universitets- och högskoleämbetet föreslår bl.a.att miljö- och hälsoskyddslinjen i skall utökas med 30utbildningsplatser och att linjen skall förlängas från att vara3-årig till att bli 4-årig. Arbetsmarknadsbehovet på främstkommunal nivå är fortfarande mycket stort avhögskoleutbildade miljö- och hälsoskyddare.Denna utökning och förlängning av linjen skall därförske . Utökningen måste ocksålångsiktigt ses som fördelaktig för forskningen ochforskarutbildningen inom miljöområdet.Som helhet har alltså en god och utvecklingsbarforsknings- och utbildningsbas inom större delen avmiljöområdet. Det som behövs är att utbildningen,forskningen och forskningsinformationen knyts sammanmed den övergripande miljöpolicy som har''att utveckla och stärka utbildning och forskning inomområdet miljö- och hälsoskydd...''.Miljöaspekterna måste in i större delen av all forskningoch utbildning. Viktigt är också att agerar somföregångare vad gäller föreskrifter, planering, byggande,lokal- och utrustningsutnyttjande osv. En satsning påfortbildning behövs för all universitetspersonal inom dettaområde.För att förverkliga allt detta borde en miljövetenskapligfakultet inrättas. Ett mer gångbart namn kunde vara''Miljöhögskolan i ''. Detta skulle tydligt peka motambitionen att utveckla kunskaper för ett långsiktigthållbart samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta en miljöhögskola vidUmeå universitet.
mot · GE02Ub638 · 1991-01-25 00:00:00 — Det moderna samhället är komplicerat och sårbart.Stora värden går till spillo genom olika slag avolyckor -- framför allt bränder. Vägtrafiken skördar årligenett stort antal offer. Olyckor i industrin och på andraarbetsplatser är också vanliga.Sårbarheten har ökat behovet både av bättreförebyggande åtgärder mot olyckor och av en ökadberedskap för insatser när en olycka har inträffat.Befolkningsskyddet och räddningstjänsten genomgår sedanflera år en utveckling som syftar till att höja effektiviteten.Som exempel kan nämnas att det ökade hotet i den kemiskaverksamheten har fordrat omfattande åtgärder inom bådeden kommunala och den statliga räddningstjänsten.Samordningen av verksamheten i fred med förberedelsernaför verksamheten i krig är en annan viktig del avsträvandena att förbättra de förebyggande åtgärderna ochberedskapen för räddningsinsatser.Brist på brandingenjörerDen utveckling av befolkningsskydd och räddningstjänstsom har beslutat om försvåras av den brist påpersonal med högre utbildning --brandingenjörsutbildning -- som rekryteras till ett mycketstort antal ledande befattningar inom den kommunalaräddningstjänsten i landet. Ett betydande antalbrandingenjörer behövs också inom statliga myndigheteroch bl.a. hos industrier med egen beredskap mot olyckor,försäkringsgivare och företag inom områdena brandteknikoch riskhantering.Brandingenjörsutbildningen lokaliserades tillLunds universitet. utökades antaletutbildningsplatser från tidigare 15 till 25 i högskolansregi. En ytterligare utökning till 30 elevplatser äger rumunder år 1990.Redan vid tillkomsten av den nya utbildningen rådde deten stor brist på brandingenjörsutbildad personal. Debedömningar av behovet av personal med denna utbildningsom har gjort tillsammans medkommunerna visar på att obalansen kommer att kvarståunder en stor del av . Detta kommer att allvarligthämma den utveckling av befolkningsskydd ochräddningstjänst som har beslutat om och somkommuner och statliga myndigheter har till uppgift attgenomföra.Särskilda svårigheter i norra särskilt problem i detta sammanhang är attrekryteringen av elever till brandingenjörslinjen i Lundhittills nästan uteslutande skett från södra och mellerstaSverige och inte från de norra delarna av landet. Omunderlaget för antagningen av elever inte förändras inom denärmaste åren riskerar det att ytterligare begränsamöjligheterna till rekrytering av kvalificerad personal tillräddningstjänsten i norra . En sådan begränsningskulle leda till stora olägenheter för det skydd sommänniskor i en stor del av landet ställer krav på i både fredoch krig. Den utökning av rekryteringsmöjligheterna somär nödvändig, förutsätter i stället en ny lokalisering av endel av utbildningsplatserna. är en ihuvudsak teknisk högskola med flera angränsandeutbildningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att brandingenjörsutbildningenbör utökas och någon del av utbildningen förläggas tillhögskolan i .
mot · GE02Ub640 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning på högskolor för invandrare De nu genomförda statsbidrags- och SFI-reformernaställer krav på ökad individualisering och differentiering iintegrationsarbetet för flyktingar. Att ta tillvaraflyktingarnas tidigare utbildnings- och yrkeserfarenhet ärett viktigt mål i detta arbete. bedrivs i samarbete medlänsarbetsnämnderna en rad utbildningsprojekt riktade tillhögutbildade flyktingar i syfte att ''försvenska'' derasutbildning och ge dem tillräckliga språkkunskaper för densvenska arbetsmarknaden. Dessa projekt blir ofta dyralösningar som endast kommer ett fåtal individer tillgodo.Andra grupper av flyktingar med högskoleutbildningsom målsättning har en lång väg att gå för att kvalificera sig.Efter genomgången SFI-undervisning, ofta i gruppersammansatta av personer med sinsemellan helt olikamålsättningar, får man komplettera med svenskstudier vidKomvux och därefter rikstest. Detta får endast göraspå ett fåtal högskoleorter, trots att kompetensen finns påmånga fler högskolor. Det innebär rese- och logikostnaderför de studerande som måste vara i , Göteborgeller för att genomgå testet.För gäststuderande anordnas på vissa högskoleorterpreparandutbildning i svenska under två terminer, undervilka de kvalificerar sig till språklig behörighet förhögskolestudier. Termin två är i mån av plats öppen även förflyktingar, men det faktum att endast vissa orter bedriverkurserna stoppar många ändå.Skall man göra allvar av ''hela Sverige-strategin'' iflyktingmottagande och dessutom uppnå målen attindividualisera och tillvarata den enskildes resurser ärhögskolan en alltför dåligt utnyttjad resurs.Högskolornas ordinarie utbildningar skulle i högre gradkunna utnyttjas för att ge redan utbildade flyktingar''svensk'' kompetens. Vägen till högskolan skulle dessutomavsevärt förkortas om preparandutbildningen förgäststuderande öppnades fullt ut för flyktingar och gesmöjlighet att lokalisera ut till alla högskoleorter där behovfinns inom ramen för det ordinarie kursutbudet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öppna högskolornaspreparandkurser för gäststuderande även för flyktingar somavser att studera på högskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lägga ut dessa kurser medefterföljande rikstest på alla högskoleorter.
mot · GE02Ub642 · 1991-01-25 00:00:00 — Kulturmiljövårdsutbildning vid högskolan i Kulturmiljövården har blivit en allt viktigare sektor isamhället. Staten och övriga offentliga institutioner, liksomhembygdsrörelsen och enskilda markägare har ökat sinainsatser för att bevara och levandegöra vårt kulturarv.Länsmuseerna kommer att byggas ut ytterligare. Allt flerlänsstyrelser får en biträdande länsantikvarie, vilket ärpositivt.Det finns emellertid ett område som inte har följt medutvecklingen och det är utbildningssidan. Visserligen är deolika ämnena arkeologi, konstvetenskap,arkitekturhistoria, etnologi, kulturgeografi etc. deviktigaste för kunskapsuppbyggnad. Denbebyggelseantikvariska utbildningen vid GöteborgsUniversitet är en viktig resurs, men när det gällerkulturmiljövård är det fortfarande bara StockholmsUniversitet som har en renodlad utbildning omfattande 30poäng. Genom att utbildningen bara finns på en ort ochbehovet är så stort i hela landet finns det anledning attanordna utbildning på ytterligare en ort. Högskolan iKarlstad är under en intressant utveckling och med hänsyntill dess tillgång på forskare och lärare som sysslar medkulturmiljövård ur olika aspekter borde den vara enintressant lokaliseringsort.Utöver högskolans resurser finns det kompetens vidVärmlands Museum och vid . Sammantagetinnebär detta att en kompetent lärarstab kan ställa upp fören bra utbildning. I finns det också gott ompraktiska studieobjekt som fornlämningar, stadsbebyggelseav varierande ålder, finnkulturen, träkyrkorna,industrilämningarna och det varierande kulturlandskapet.En utbildning i kulturmiljövård vid därigenom kunna bli en stor nationell tillgång i denframtida kulturmiljövården som kommer att ta ökadesamhällsresurser i anspråk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillkulturmiljövårdsutbildning vid högskolan i .
mot · GE02Ub643 · 1991-01-25 00:00:00 — En natur- och kulturvetarlinje vid högskolan i De medelstora högskolorna i landet har en stor fördel isin flexibilitet, sina stora möjligheter till samarbete överämnes- och fakultetsgränser samt korta beslutsvägar.Den regionala och lokala profilen är ytterligare en fördelvid utveckling av ny utbildning och ny kompetens.I har ett ökande samarbete successivt skettmellan natur- och kulturvårdare. Gemensamma projekt ochett ökande inslag av integrerade utbildningsinslag har ägtrum.BehovetI anledning av den nya ochnaturresurslagen har ökade krav ställts på kompetens inomnaturvårds- och kulturmiljövårdsfältet inom kommunerna.De små kommunerna kan inte inom överskådlig tid tillsättatjänster som kommunantikvarie resp. kommunekolog medinriktning på naturvården varför en bredare utbildningborde kunna ge en funktionell lösning.Behovet av en sådan utbildning begränsas inte enbart tillkommunerna. På museerna men också hos vissa företaginom naturvårds- och miljövårdsområdet, liksom t.ex. inomjordbruksrörelsen, finns behov av en liknande kompetens.Utbildningens innehållUtbildningens inriktning bör vara flexibel, men viktigaämnen är geologi (både bergarts- och kvartär-),kvartärbotanik, biologi, kulturgeografi, arkeologi,kulturmiljövård, etnologi, arkitekturhistoria m.m.Utbildningen bör läggas upp tvärvetenskapligt medintegrerad teori och praktik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen föreslår att högskolan iKarlstad får i uppdrag att närmare utreda behov, inriktningoch utbildningens uppläggning för en lokal utbildningslinjeför natur- och kulturvetare.
mot · GE02Ub644 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildningsministern avstyrker i budgetpropositionenUHÄ:s förslag till fort- och vidareutbildning avmuseitjänstemän. Avstyrkan baseras på de invändningarsom ansvarsmuseerna riktat mot förslaget. Förslaget hardock fått stöd från övriga delen av Museisverige, t.ex.länsmuseernas samarbetsråd, landsantikvarieföreningenoch ett flertal museer.UHÄ:s förslag är enligt min uppfattning ytterstmotiverat och av stor betydelse för utvecklingen inommuseivärlden. Utbildningen är viktig för allapersonalkategorier inom museerna. Kraven på dessa harökat i takt med besparingskrav och ökad efterfrågan påmuseernas tjänster från olika intressegrupper: företag, barnoch ungdom etc. Den föreslagna utbildningen fyller därfören stor och viktig funktion.Ansvarsmuseernas invändningar mot likriktning ochbrister vid tillämpningen i de praktiska momenten vid enplacering utanför håller enligt min mening inte.Med ett utnyttjande av olika lärarkrafter från olika typer avmuseer och olika delar av landet kan en väl så bredutbildning genomföras som i . Ansvarsmuseernahar inte heller annat än undantagsvis kunnat visa ettvarierat kursutbud som skulle kunna ersätta det av UHÄföreslagna.Den av UHÄ föreslagna utbildningen bör därför enligtmin mening komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fort- ochvidareutbildning inom museiområdet.
mot · GE02Ub645 · 1991-01-25 00:00:00 — Laboratorieassistentutbildningens anpassning till EG och har SHSTF framfört kravet attlaboratorieassistentutbildningen inom den kommunalahögskolan bör förlängas och UHÄ har föreslagit enförlängning till 100 poäng.Anledningen till behovet av förlängd utbildning är attlab.assistenternas arbete är mycket kvalificerat och kräveren god grundutbildning. Det har också skett en oerhörtsnabb kunskapsutveckling med alltmer kompliceradeprovtagnings- och analysmetoder.Sjukdomen aids kräver stora kunskaper ilaboratoriemetodik och hygien men också förmåga attkunna möta dessa patienter på ett psykologiskt sätt.Det finns ett ökande behov av lab.assistenter tillmedicinska forskningslaboratorier och inomläkemedelsindustrin till följd av utvecklingen inom t.ex.bioteknik.Sedan laboratorieassistentutbildningen reviderades1982 -- och utbildningen skars ned -- har UHÄ följtutbildningen. En hel del problem har kunnat kartläggas.Framför allt gäller det brist på överensstämmelse mellanutbildningens längd och dess innehåll.Det har även förts fram förslag om förlängning avpåbyggnadslinjerna för lab.assistenter. Det har gällt kliniskcytologi och blodgruppsserologi.Nödvändigheten av en förlängning av dessa utbildningarhar inte tillgodosetts av regering och riksdag.Situationen för t.ex. laboratorieassistenterna har påsenare år tagits upp till diskussion när det gäller denframtida anpassningen till EG. Även gentemot dennordiska arbetsmarknaden behövs en anpassning. Desvenska lab.assistenternas motsvarighet i ochDanmark har en treårig utbildning. Det skulle för densvenska utbildningens del närmast motsvara en 120-poängsutbildning.De ovan nämnda utbildningsfrågorna har fått väntaalltför länge på en lösning.I årets budgetproposition sägs att påbyggnadslinjernainom är föremål för en översyn. UHÄutreder t.ex. rehabiliteringslinjens längd, innehåll ochförkunskapskrav. Föredragande statsrådet säger: ''Jag utgårfrån att UHÄ även ser över de övrigamedellånga vårdutbildningarna vad gäller längd ochinternationell gångbarhet. ''Det är nu hög tid att ett förslag läggs fram i dennautbildningsfråga! Med hänvisning till det anförda hemställs1.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av anpassning avlaboratorieassistenternas utbildning till EG och till dennordiska arbetsmarknaden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påbyggnadsutbildningen iklinisk cytologi och blodgruppsserologi bör förlängas.
mot · GE02Ub646 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom både ekonomilinjen och internationellaekonomlinjen förekommer ett stort studerandeutbyte meduniversitet och högskolor framför allt i , Österrikeoch Frankrike.På internationella ekonomlinjen förläggs en halv till entermin till universitet och högskolor i ovan nämnda länder.Det är här fråga om att sända ut hela undervisningsgrupper,inte bara enstaka prioriterade elever. Utlandsstudierna hargett ett utomordentligt gott resultat och verksamt bidragittill att förbättra utbildningen. De har satt in de svenskastudierna i ett europeiskt system och klart visat att vårutbildning är av europeisk klass.Eftersom all ekonomutbildning i grunden ärinternationell är det viktigt att utveckla systemet medutlandstermin till ekonomlinjen, där den endastförekommit frivilligt i begränsad omfattning. Det utbytetbör i första hand byggas upp med engelskspråkiga länder.Insatserna med utlandstermin har till stor delfinansierats genom tillfälliga anslag, bl.a. anslag frånnäringslivet, olika stiftelser och av de studerande själva. Föratt verksamheten skall bli effektiv, måste den få en stabilfinansiering via riksstatsanslagen. Ett reguljärt och centraltinslag i utbildningen kan inte bygga på tillfälliga anslag.Merkostnaden för en utlandstermin varierar kraftigt.Utöver utgifter för undervisning och resor för de studerandetill de utländska orterna kommer kostnader förkontaktverksamhet och uppbyggnad av nätverk avkontakter. kommer också krav på andramotprestationer såsom erbjudande av kurser vid Lundsuniversitet på engelska, tyska och franska förutbytesstuderande. Merkostnaden för denna verksamhetkan beräknas till ca per studerande inomutbildningen.Satsningen på utlandsstudier bör genomföras under entreårsperiod. Antalet nybörjare på ekonomilinjen är260 och på internationella ekonomilinjen 90. Totalamerkostnaden för denna verksamhet uppgår därför undertreårsperioden till ca . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag syftande till attkvaliteten i ekonomutbildningen kan hållas på en hög nivå.
mot · GE02Ub647 · 1991-01-25 00:00:00 — Oavsett vilken form det internationella utbytet tar, är detnödvändigt att den svenska högskolan är förberedd för attsåväl ta emot utländska studerande som att medverka till attsvenska studerande kan förlägga delar av sina studierutomlands, kunde man läsa i budgetpropositionen 1988.Förhandlingar pågår, enligt budgetpropositionen, om ettsvenskt deltagande i EG-programmet ochföredragande statsråd räknar med att under det kommandeåret uppdra åt UHÄ att vara svenskt ERASMUS-kontor.För att vi verkligen aktivt skall kunna medverka i dettaarbete, krävs att vi förbereder oss för dettasamarbete.Ett stort problem för de utländska studerande ärbostadsfrågan. har praktiskt taget inget gjorts för attlösa den. är den prekär för dessastuderande. Vi tvingas nu säga nej till åtskilliga studerandeeftersom vi inte på rimligt sätt kan få fram bostäder till dem.Med ett genomförande av programmet ERASMUSkommer studerandeutbytet att mångdubblas. Dengenerositet och hjälpsamhet som de svenska studerandemöter runt om i , måste vi också kunna återgälda.Avsikten är inte att skall bekosta bostäderför utländska studerande. Men man måste tillse att bostäderfinns tillgängliga i rimligt antal för denna kategori. Ettinternationellt studenthus bör därför inrättas i anslutningtill . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationellt studenthus förgäststuderande i .