mot · GE02Ub129 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Intresset för humaniora var i ständigtväxande. Näringslivet rekryterade i ökad utsträckninghumanister. Behovet av medarbetare med fördjupadeinsikter i andra länders språk och kulturer växte sig alltstarkare med den ökande internationaliseringen av densvenska industrin. Både samhälle och företag kände ocksåett behov av att få en bredare belysning av konsekvensernaav den teknik som utvecklades -- en analys som kräver såvälsamhällsvetenskapliga som humanistiska kunskaper.Mot den bakgrunden har regeringen uttryckt sitt stöd förde humanistiska vetenskaperna i de två senasteforskningspropositionerna. I 1987 årsforskningsproposition understryks kulturvetenskapernasbetydelsefulla roll och vikten av att bevara och hållalevande det historiska perspektivet. De förslag som ladesinnebar betydande förstärkningar av resurserna vid dekulturvetenskapliga institutionerna. Även i 1990 årsproposition framhålls vikten av humanistisk forskning.Kunskaper och insikt om den egna historien, sägs det där,bidrar också till en bättre förståelse för andra människoroch deras kulturer. Humaniora ger oss redskapen attkommunicera med och förstå omvärlden och kunskapersom är av grundläggande betydelse både för bedömningenav förhållandena i vårt eget land och för kvalitén i vårkontakt med andra länder. I utvecklingen av den svenskaforskningen anser regeringen det angelägetatt också de humanistiska vetenskaperna stärks.De argument som regeringen i de nämndapropositionerna framför har vuxit sigännu starkare. Genom utvecklingen av kontaktermed den europeiska kontinenten, och särskilt det växandesamarbetet på utbildningens och forskningens områden, harkunskapen om det europeiska kulturarvet vuxit ytterligare ibetydelse. Det är ingen tvekan om att latinet och grekiskanvad gäller både språk och kultur är grundläggande i dettaarv. Det gäller såväl Väst- som Östeuropa.Latinet har mycket starkt påverkat andra språk. Deromanska språken är direkta avkomlingar av latinet, och enständig ström av latinska lånord har under tidernas loppträngt in också i de andra europeiska språken. Engelskansordförråd, exempelvis, härstammar till från latinet. Många vardagsord i svenskan äregentligen latin eller grekiska, t.ex. centrum, summa,penna, krona, öre, drama, schema, skola. Ännu flerlatinska och grekiska ord möter vi i dagstidningar ochfacktexter. Vetenskapliga termer nyskapas ständigt pålatinskt och grekiskt ordmaterial. Vitamin, dataterminal,astronaut, digitalur är exempel på sådana lånord. Ord, somtidigare förefallit främmande och svårbegripliga, kommermed kunskaper i latin eller grekiska i en ny dager och mankan sätta in dem i ett vidare sammanhang.Kunskaper i de klassiska språken är också en avnycklarna till den gemensamma europeiska historien. Detfinns en stor önskan, inte minst bland unga människor,att få ta del av ett historiskt arv. Den som följer med i dennya svenska litteraturen kan t.ex. notera hur klassiskamyter och texter har fått en renässans.Mot bakgrund av de uttalanden som regeringen har gjorti forskningspropositionerna om värdet av humaniora i vårtsamhälle, och med hänsyn till de förstärkningar av dehumanistiska vetenskaperna som faktiskt har skett under desenaste åren, ter det sig mycket egendomligt att regeringenmed förslagen gymnasieproposition undergräverdenna förstärkning genom en allvarlig försvagning av denhumanistiska grunden i gymnasieskolans undervisning.I propositionen kallas de förutvarande gymnasielinjernaför program. Samhällsvetenskapsprogrammet -- och då idetta sammanhang dess humanistiska gren -- ochNaturvetenskapsprogrammet är i regeringens förslag intelikvärdiga till sin omfattning.Samhällsvetenskapsprogrammets sammanlagdagaranterade undervisningstid är , medansamma tid för Naturvetenskapsprogrammet är 1750. Enskillnad i omfattning mellan dessa program skulle varamotiverad om Naturvetenskapsprogrammet innehöll tid förpraktik i skolverkstad. Sådan verksamhet har emellertidlyfts ur Naturvetenskapsprogrammet.Mot den bakgrunden finns det anledning att söka finnavägar för att låta de båda programmen närma sig varandra iomfattning. Den humanistiska grenens specialisering språk,såväl moderna som klassiska, behöver få ett ökat utrymmegenom en utökning av grenens garantitid med 50--100timmar eller någon annan form av åtgärd. Varför skall inteföreträdare för humaniora få den tid som behövs för attutveckla en första början till specialistkompetens?Undervisningen i språk är mycket billig jämfört medundervisning i naturvetenskapliga, tekniska ochyrkesinriktade ämnen, och de olika kurserna i språkanordnas ändå inom skolans organisation. Grekiska kanstuderas på humanistisk gren inom ramen för i första handdet som kallas Humaniorafördjupning.Det finns anledning att slå vakt om att det i det svenskasamhället även finns de som har kunskaper i latinoch grekiska. Det är ett nationellt intresse. bördärför uttala att som grupp om minst fem elever börvara riktmärke för start av undervisning i dessa ämnen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utrymmet för språk inomsamhällsvetenskapsprogrammets humanistiska gren,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anordnande av undervisning ilatin och grekiska.