mot · GE02Ub308 · 1991-01-25 00:00:00 — Det övergripande målet för skolanshemspråksundervisning är att främja en aktivtvåspråkighet. Skolans hemspråksundervisning innebärdels att barnet får lära sig sitt eget hemspråk, dels att det fårstudiehandledning på sitt eget språk även i andra ämnen.Det senare är en stor fördel för de barn som kommit tillSverige efter att ha påbörjat sin skolgång i hemlandet.Under en övergångsperiod kan de ha mer eller mindre storaluckor i olika ämnen, som det kan vara svårt att repareramed de svenska läroböckernas, för en invandrad elev, oftaganska komplicerade ordval.Hemspråksundervisningen har varitföremål för diskussioner när det gäller kvalitet, omfång,organisation och förläggning under skoldagen. Det ärbeklagligt att den ekonomiska situationen är sådan att vi påalla områden, också detta, måste företa kännbaranedskärningar. Förhoppningsvis kan de förändringar somnu måste göras medverka till en förbättrad kvalitet.Krav på kunskaper i hemspråket är inte nu regel för attfå rätt till hemspråksundervisning. Avgörande är elevensoch föräldrarnas önskemål. Det är rimligt atthemspråksundervisningen skall vara inriktad på att barnetskall lära sig läsa och skriva ett språk som det redan talar.Det är också rimligt att den undervisning som ges i denobligatoriska skolan svarar mot bestämda kvalitetskrav såatt föräldrarna med förtroende kan sända sina barn tilldenna undervisning. Tyvärr har den många gångerinneburit att deras barn också tvingats avstå från annanangelägen undervisning t.ex. svenska och matematik.Undervisningen bedrivs inte sällan med en lärare och enelev, vilket inte är vare sig ekonomiskt rimligt ellerpedagogiskt lämpligt.Ämnet hemspråk är unikt såtillvida att det är ett frivilligttillval för eleven, men ändå tillmäts lika värde som andraämnen för eleven i betygshänseende. Eftersom timochläroplaner saknas, är det dessutom i praktiken så att varjelärare gör sin egen kurs som eleverna läser i ett varierandeantal år. Utvärdering och betygssättning blir på så sätt ihögsta grad godtyckliga. På gymnasiet väljer eleverna sällanhemspråk om det inte höjer deras medelbetyg, vilketförklarar förekomsten av idel fyror och femmor.Det är helt otillfredsställande att betygssättning kan skedå det saknas centralt fastställda tim- och läroplaner.Sådana bör därför fastställas med början med destörre språken i hemspråksundervisningen. Standardprovbör därför utformas för dessa språk. Detta bör gesregeringen till känna.Någon övergripande utvärdering avhemspråksundervisningen har inte gjorts. Det är angelägetatt så sker. Lämpligen kan man undersöka en grupp eleversom fått hemspråksundervisning . Vilkennytta har de haft av det? Har det underlättat inlärningen avsvenska? Vilka kunskaper och färdigheter i sitt hemspråkhar de ? bör ge regeringen i uppdrag attinitiera en sådan utvärdering.Också hemspråkslärarens situation behöver ses över.Lärarens situation är ofta speciell eftersom undervisningensker i små grupper och genom att hon/han som landsman tilleleven får inblick i dennes personliga och socialaförhållanden på ett annat sätt än skolans övriga personal.Det är också hon som oftast sköter kontakterna medhemmet. Dessa förhållanden medför att hon mer än deflesta lärare behöver tryggheten av att ha ett kollegium attdiskutera med samt att ha bra kontakter medelevvårdspersonalen. På grund av hemspråkslärarensrotlösa tillvaro med strötimmar på många olika skolorhamnar hon i dagens läge tvärtom oftast utanför det övrigalärarkollegiet. Det förekommer att hon inte ens får görastenciler eller får pengar till studiebesök och dylikt.Också reglerna för behörighet bör ses över. är enhemspråkslärare med svensk förskollärarutbildning behörigatt undervisa som hemspråkslärare på gymnasienivå. Enperson med en utländsk akademisk examen är det inte.Även om det finns problem med värderingen av utländskaexamina finns det anledning att överväga hur man bättreskall kunna utnyttja den resurs som personer med sådanaexamina utgör. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställs,1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt hemspråken skall ha centralt fastställda tim- ochläroplaner,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt rätt till hemspråk medges om eleven talar ettannat språk än svenska i hemmet,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inga hemspråksgrupper bör bestå av mindre än femelever,4. att hos regeringen begär förslag om enutvärdering av hemspråksundervisningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behoven av en översyn avhemspråkslärarnas situation,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avbehörighetsreglerna för hemspråkslärare.