ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub114 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Ämnet religionskunskapVi delar den i den liberalernas partimotionframförda uppfattningen att proposition 1990/91:85 omgymnasieskolan bör avslås eftersom den inte uppfyller deförväntningar som kan ställas på en gymnasiereform.I den händelse detta yrkande avslås vill vi fästauppmärksamheten på det angelägna i att ämnetreligionskunskap får finnas kvar i den obligatoriska kärnani gymnasieskolan.Det är enligt vår uppfattning oundgängligen nödvändigtatt de ämnen som ger eleverna kännedom om den kulturoch de värderingar som präglar vårt samhälle inte uteslutsfrån skolschemat. Religionskunskap är ett av dessa ämnen.Ämnet har fått ett mycket minimalt utrymme i förslagettill ny gymnasieskola.Sveriges kristna historia har präglat vårt samhällesuppbyggnad. Om skolan i fortsättningen inte skall kännaansvar för att bibehålla kunskapen om dessa värderingarhos befolkningen, kommer många att sakna enbetydelsefull grund för de normer som präglar vårtsamhälle. Alla behöver en stabil grund för sitt liv och ämnetreligionskunskap är en mycket betydelsefull länk i detsammanhanget.Ämnet religionskunskap ger inte endast kunskap omkristna värderingar. Religionernas betydelse ivärldspolitiken synes öka allt mer. I vårt land bor en ökandeandel av människor med annan trosuppfattning.Livsåskådningsfrågorna blir allt mer angelägna för många.Sett i detta perspektiv går propositionens förslag tvärtemot de strömningar med aktiv diskussion ilivsåskådningsfrågor som präglar stora delar avvärldssamfundet. Propositionen präglas i stor utsträckningav rationella och materiella frågeställningar. Behandlingenav ämnet religionskunskap är ett exempel på detta.Enligt vår uppfattning bör, som också framhålles ifolkpartiet liberalernas partimotion, ämnetreligionskunskap finnas med i den obligatoriska kärnan avämnen för gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ämnet religionskunskap skallingå i den obligatoriska kärnan av ämnen förgymnasieskolan.
mot · GE02Ub117 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I propositionen betonas det utbildningspolitiska måletatt så långt möjligt tillförsäkra alla medborgare likvärdigtillgång till utbildning oberoende av bl.a. bostadsort. För attnå detta mål skall distansutbildningen användas i störreomfattning än . Vidare betonas att distansutbildningenhar en mycket stor omfattning i många länder och är påstark frammarsch internationellt.Det är då mycket förvånande att den enda skola, statensskola för vuxna i (SSVH), som erbjuderdistansutbildning på grundskole- och gymnasienivå föreslåsläggas ned. Den kommunala vuxenutbildningen skall istället tillägna sig distansmetodik och utveckla dennautbildningsform i varje kommun.Statens skola för vuxna i utbildar 4 000--5 000elever . Eleverna kommer främst från små kommunerdär möjligheter saknas att anordna t.ex. utbildningar sometapp 2-kurser inom den kommunala vuxenutbildningen.Vidare utbildas hörselhandikappade elever samt gesfortbildningskurser för lärare som undervisar elever medhörselhandikapp. Det bedrivs också en omfattandespråkundervisning för biståndsarbetare från främstfrivilligorganisationerna. Skolan har även samarbete meddrygt femtio företag och kommuner som genomdistansutbildning kan ge sin personal fort- ochvidareutbildning.Vid skolan pågår ständigt ett kvalificeratutvecklingsarbete av den speciella metodik och pedagogiksom distansmetoden kräver. Även de nya tekniskahjälpmedel som allt mer kommer till användning ställer nyakrav på lärare och läromedel. Här har skolans personalverkligen visat att den befinner sig i frontlinjen.Utbildningsdepartementet utreder en lokalisering av ettdistansundervisningsinstitut till . Med hänsyn tillden stora kompetens som finns vid SSVH så är det ett braförslag. Det är dock mycket svårt att bedrivautvecklingsarbete och ha en god framförhållning om maninte har kontakt med eleverna--mottagarna av produkten--utbildningen. Det är minst lika viktigt som att ha ett gottlagarbete med andra lärare och specialister av olika slag föratt föra metodik och pedagogik framåt. Vuxna elever är iallmänhet mycket måna om att utnyttja sin tid så effektivtsom möjligt och att få så mycken kunskap som möjligt.Deras erfarenheter och upplevelser av utbildningen ärmycket väsentliga för ett framgångsrikt utvecklingsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet för tusentals personeratt via distansutbildning kunna få en utbildning eller kunnafort- och/eller vidareutbilda sig,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att statens skola förvuxna i kan fortsätta och utveckla sinverksamhet.
mot · GE02Ub122 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Urval till gymnasieskolanI proposition 1990/91:85 redovisar statsrådet sinasynpunkter på urvalet till gymnasieskolan. Någonförändring av urvalsgrunderna föreslås inte nu i avvaktan påförslag från den tillsatta betygsberedningen.Statsrådet redovisar dock redan nu sin synpunkt påbestämmelsen om tilläggspoäng för underrepresenteratkön. Enligt statsrådet skulle en sådan regel strida mot denav antagna bestämmelsen om alla barnsoch ungdomars lika tillgång till utbildning oberoende avbl.a. kön.Gävleborgs län har många orter med ensidigt näringsliv,ofta med traditionellt manlig arbetsmarknad. Bristen påjobb för kvinnor har lett till en hög arbetslöshet blandkvinnor och en stor utflyttning. Bristen på kvinnojobb haräven lett till svårigheter att rekrytera kvalificerad manligarbetskraft.För att undvika en alltför stark regional och könsmässigpolarisering på den framtida arbetsmarknaden måstekvalifikations- och kompetensfrågorna uppmärksammasytterligare. Den viktigaste åtgärden för att undvika dennapolarisering är en ökad satsning på utbildning, dels i form avkvalificerad utbildning med beaktande av decentraliserings-och könsaspekter, dels en bredare kompetenshöjandeutbildning som riktas mot grupper som finns inom deyrkesområden som riskerar att försvinna vid nästarationaliseringsvåg.För att de framtida lokala arbetsmarknaderna iGävleborg ska fungera väl krävs att såväl mannen somkvinnan i en familj kan få lämpligt arbete. Det ställer bl.a.ökade krav på mindre ''könstänkande'' vid utbildnings- ochyrkesval. Här har tilläggspoäng för underrepresenterat könspelat en viktig roll för arbetsmarknaden och näringslivet ilänet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggspoäng förunderrepresenterat kön.
mot · GE02Ub123 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I regeringens proposition 1990/91:85 föreslås attspråkundervisningen i gymnasieskolan skall få avsevärtfärre timmar än . I nu gällande förordninggaranteras B-språken (fortsättningsspråken) 291undervisningstimmar och C-språken (nybörjarspråken)minst om 60 minuter.Regeringen föreslår nu i propositionen minst 140undervisningstimmar . Omräknat till 40-minuterslektioner innebär detta 210 lektioner. Det minstaantalet garanterade undervisningstimmar sänks alltså frånnuvarande 291 för B-språken till 210 och från 324 för C-språken till 210. Motsvarande minskning föreslås förengelska. Regeringens förslag innebär alltså en minskningmed ungefär 1/3 av det garanterade antaletundervisningstimmar i förhållande till nu.Jag finner regeringens förslag anmärkningsvärt, dels motbakgrunden av tidigare regeringsuttalanden attspråkundervisningen skall förstärkas, dels med hänsyn tillden pågående debatten om internationalisering och eneventuell EG-anslutning.Förslagen kommer att leda till lägre kvalitet och sämrespråkkunskaper samt en klart försämradkunskapsförberedelse för högskoleutbildning. Sverigeborde i stället höja ambitionsnivån när det gällerspråkundervisningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till reformeringav gymnasieskolan,2. att hos regeringen begär ett nytt förslag tillreformering av gymnasieskolan, bl.a. vad gällerspråkutbildningen, i enlighet med vad som i motionenanförts.
mot · GE02Ub125 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Propositionen 1990/91:85 Växa med kunskaper föreslåren omfattande reformering av såväl den frivilligaungdomsundervisningen som av den kommunalavuxenundervisningen. Reformen är enligt vår mening bådevälkommen och behövlig.Reformen förutsätter när det gäller den gymnasialautbildningen att samverkan mellan skola och arbetslivutvecklas i betydande grad jämfört med . Ipropositionen anges att det som minst skall ingå undervisning förlagd till arbetsplatser.Ansvaret för att anskaffa arbetsplatser skall åvilaskolhuvudmannen.En förutsättning för att det blir god kvalité också på denarbetsplatsförlagda undervisningen är att urvalet avarbetsplatser blir representativt för yrkesområdet. Därtillkrävs att de arbetsuppgifter som eleverna får pröva blirallsidiga och har motsvarighet i utarbetade kursplaner. Härhar arbetslivets företrädare ovärderliga insikter som skolanmåste tillgodogöras. För att skolan skall få del av dessakunskaper förutsätter det att samarbetet mellanskolhuvudmannen och parterna fungerar.Den försöksverksamhet som bedrivits utifrånÖGY-utredningens förslag visar bl.a. att där samverkanmellan skola och arbetsliv fungerat bra har man haftyrkesråd knutna till utbildningslinjerna. Yrkesråden harfrämst varit sammansatta av företrädare för arbetslivet ochför skolan. I yrkesråden har bl.a. förts diskussioner omlämpliga arbetsplatser, vad som skall ingå i dearbetsplatsförlagda utbildningsmomenten och vad somkrävs av handledarna. Genom yrkesrådens arbete harutbildningsplatser kunnat erhållas i önskvärd omfattningoch kvalitén på den arbetsplatsförlagda undervisningenblivit god.Yrkesrådens positiva funktion framkommer emellertidinte i propositionen.Med hänsyn till de goda erfarenheterna av yrkesråd ochvikten av att arbetslivets företrädare ges möjligheter attengagera sig i reformarbetet anser vi att denna fråga börvara reglerad i skollagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att yrkesråd inrättas och att det regleras iskollagen.
mot · GE02Ub128 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Musikalisk yrkesutbildning måste utgå från att dengrundläggande musikalisk-tekniska färdigheten förvärvatsredan under barn- och ungdomsåren medan de muskuläraförutsättningarna ännu tillåter utvecklandet av erforderlig,hög spelteknik.Många svenska musiker har haft svårigheter att hävdasig i den internationella konkurrensen om arbetstillfällena ivåra orkestrar och ensembler och självfallet i ännu högregrad beträffande solistisk verksamhet. Orsaken är för sentinsatt kvalificerad undervisning.Den kommunala har bidragit till attförbättra möjligheterna för de yngsta att testa sittmusikintresse och sin talang. Flertalet kommunalamusikskolor är emellertid så små att de omöjligen kananställa lärare med erforderlig kompetens på alla deinstrument som kan förekomma. Undervisningstiden perelev och vecka är dessutom nästan undantagslöst otillräckligför de elever som har förutsättningar att välja ettmusikyrke.Den tvååriga musiklinjen inom gymnasieskolan,inrättad 1971 som försök, kompletterad med en specialkurs1977 och regulariserad 1982, har därför tillförtmusikyrkesutbildningen en betydelsefull förutbildning.Den ger ett avsevärt förbättrat utgångsläge för studier vidmusikhögskola för dem som så önskar och även för annanutbildning, i vilken musik ingår eller är av värde.Den framlagda propositionen innehåller inga utfästelserför att dessa förbättringar kommer att bestå. Tvärtomförsämras de musikinriktades möjligheter att förbereda sigför högre studier genom att den individuellainstrumentalundervisningen förskjuts till årskurserna 2 och3. Årskurs 1 kommer att bli ett förlorat år för färdighetsträningen.Omfattningen och formerna för den individuellaundervisningen framgår ej heller.Propositionens målsättning att ''det estetiskaprogrammet skall ge en grundläggande utbildning, somförbereder eleverna för fortsatta studier och arbete ianslutning till den valda estetiska specialiseringen''uppfylles sålunda inte vad beträffar förberedelse förmusikyrken.Musikaliskt högt begåvade ungdomar har som regelträffat sitt yrkesval . De kan inte göra ett uppehåll ifärdighetsträningen i sin utveckling utan måsteha tillgång till fortlöpande kvalificerad, individuelltanordnad undervisning av minstsamma omfattning och under samma arbetsformer somtillämpas inom den nuvarande musiklinjen. Ävenerfarenheterna från förberedande musikyrkesutbildningutomlands bestyrker detta.För att sammanfatta: studier i musik har vissa villkorsom avviker från övrig utbildning på det estetiska området.Eleverna måste redan första året få utöva sinainstrumentala studier på ett individuellt sätt. Ett ettårigtavbrott i den pågående utvecklingen blir ödeläggande.Därför måste grenen musik inom det estetiska programmetfå vara en självständig gren med direktval musik i årskurs 1 som i tillämpliga delar samverkar med övriga grenar avdet estetiska programmet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att grenen musik inom detestetiska programmet skall vara en självständig gren meddirektval musik i årskurs 1.
mot · GE02Ub133 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I propositionen gällande gymnasieskolan ochvuxenundervisningen kan man läsa att ''i gymnasieskolanskall alla ungdomar mellan erbjudas utbildning.Utrymmet för både personligt val och lokal profilering ökarväsentligt.'' Denna beskrivning av ungdomarnas framtidamöjligheter är mycket tillfredsställande. Alla ungdomar börhärmed garanteras en utbildning. I högre grad än tidigareblir gymnasieskolan en skola för alla.Endast en grupp elever tycks utestängda från denframtida gymnasieskolans olika utbildningsformer. I frågaom särskoleelever skall särskilda regler gälla. sägs bl.a. att de individuella programmen inomgymnasieskolans ram knappast är lämpade för dem som fåttsin utbildning i särskolan.Även i förslaget till ändring i skollagen 8.1 5 kap.Gymnasieskolan 1§ kan man läsa: ''I och med att ungdomarna skall ha gåtti för att kunna börja i gymnasieskolan kommerdenna inte att vara öppen för elever från särskolan. Deungdomar som i och för sig en gång gått i mensom flyttat över till särskolan får inte heller gå igymnasieskolan eftersom de inte kan anses ha avslutatgrundskoleutbildningen. ''De elever som har möjligheter att följa ett individuelltprogram i gymnasieskolan skall självklart ha denna rättoberoende av i vilken skolform de fått singrundskoleutbildning.Under många år har man i särskolans yrkesutbildninghaft samverkan med gymnasieskolan. Elever från särskolanhar kunnat ta vissa delkurser i gymnasieskolan. Vissa eleverhar med stöd från särskolan kunnat delta och fullföljaundervisningen i gymnasieskolan. Efter det intensivaintegrationsarbete som skett på vissa håll i landet harutbildningen för särskolans yrkesutbildningselever helt ellerdelvis förlagts till kommunens gymnasieutbildning.Även i fortsättningen måste dessa elever få tillgång tillundervisning i gymnasieskolan. De individuellaprogrammen som skall bli verklighet i gymnasieskolanlämpar sig väl för vissa av särskolansyrkesutbildningselever. I de individuella programmen kansärskilt stöd ges från särskolan. Tidigareintegrationssträvanden kan på så sätt förverkligas. Deindividuella programmen måste hållas tillgängliga försärskoleelever.I en ny lag gällande gymnasieskolan ochvuxenutbildningen får ej en grupp av ungdomardiskrimineras. De av särskolans elever som harförutsättningar för en utbildning i gymnasieskolan skallsjälvfallet ha denna rätt i en skola för alla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vissa särskoleelevers rätt tillutbildning i den framtida gymnasieskolan.
mot · GE02Ub134 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Regeringen behandlar i proposition 1990/91:85 ''Växamed kunskaper -- om gymnasieskolan ochvuxenutbildningen'' bl.a. distansundervisningen.Inriktningen är att distansundervisningen är viktig och attden behöver utvecklas i Sverige.Den förordade distansutbildningen skall enligtpropositionen ha sin bas i den kommunalavuxenutbildningen. förordas en större och samladsatsning på metoderna i den framtida distansutbildningen.Här betonas statens ansvar och behovet av att tillskapa ettdistansinstitut som förläggs till Härnösand.Det råder bred överensstämmelse om attdistansundervisningen behöver utvecklas i Sverige.Propositionen säger detsamma, vilket vi tycker är positivt.Målinriktningen är viktig.Den kommande satsningen på distansundervisningenkan hämta sin bas i ett ökat behov och intresse hosbefolkningen. Vidare ökar intresset hos småföretag,organisationer och myndigheter. Detta behov kan belysasgenom den mångfald i undervisningen som byggts upp vidSSVH i . Följande utbildning bedrivs:småföretagarutbildningspråkutbildningar för bl.a.biståndsarbetare i frivilligorganisationerutbildning förvuxna hörselhandikappadeteckenspråksundervisning förhörande (för sin tjänsteutövning)Tillsammans med utvecklar SSVH projekt förmultimediateknikI propositionen sägs att om kommande utredningbedömer att det finns behov av ett institut skall det förläggastill . Eftersom pengar avsätts förinstitutet är det enligt vår mening angeläget att riksdagenhär klarare uttrycker behovet av ett nytt distansinstitut ochatt det i enlighet med propositionen förläggs till Härnösand.I propositionen sägs också att de statliga skolorna iHärnösand och skall läggas ned med början den1 juli 1991.Det är viktigt att skapa klarhet om hur det ska bli meddistansundervisningen och dess koppling till det föreslagnainstitutet. Nedläggning av distansundervisningen skulleleda till förlust i kompetens och verksamhet om nuvarandedistansundervisning upphör utan kännedom om denframtida verksamheten vid skolan i förordar att distansundervisningen blir kvar iHärnösand och att den kommande utredningen får utredadels innehållet i det föreslagna distansinstitutet, delsomfattningen av distansundervisningen då institutetsverksamhet etableras.Med denna beslutsordning kan elevernas undervisningtryggas, kompetensen på skolan behållas och de bästaförutsättningar skapas för kommande institut ochundervisning vid SSVH i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om distansinstitut ochdistansundervisning vid SSVH i .
mot · GE02Ub136 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Enligt propositionen ska energiprogrammet underårskurs 2 och 3 vara uppdelat i en energigren och en VVS-gren, då eleverna ska ges kunskap för arbete medinstallation, service och reparation av värme-, kyl- ochsanitetsanläggningar.I yrkeslivet är det stor skillnad att arbeta medvärme/sanitet jämfört med kylinstallation, service ochreparation. För arbete med köldmedier fordras speciellkompetens och arbetet skall genomföras med speciellasäkerhetsföreskrifter, både med hänsyn till montören ochtill människor och material i kylanläggningens närhet. FörVVSoch sanitetsarbete gäller i flera avseenden andraförutsättningar, behörighets- och skyddsregler.För att tillgodose de speciella behörighetskraven, bådeför kylinstallation och för VVS/sanitetsarbete, börläroplanen under tredje gymnasieåret delas på en linje förkyla och en annan för värme och sanitet, så att eleverna gesmöjlighet att koncentrera inlärningen till det för respektiveyrkesgren speciella.Fordonsprogrammet skall efter en första sammanhållenårskurs delas upp i fyra grenar: flygunderhåll, karosseri,reparation och transport. Enligt propositionen kan elever,som börjat sina studier enligt byggprogrammet och önskarutbildning till förare av anläggningsmaskiner, ges möjlighetatt avsluta sina studier inom fordonsprogrammet.För förare av anläggningsmaskiner fordras speciellkompetens, som i många avseenden skiljer sig från vad somkrävs av andra yrkesutövare inom transportgrenen. Tredjegymnasieåret bör därför delas upp i en transportinriktadlinje och en linje för förare av anläggningsmaskiner.För att eleverna ska få mångsidig utbildning om förandeoch skötsel av olika anläggningsmaskiner kan denna linjeförläggas till AMU:s maskinförarcentra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om linjeuppdelning under tredjegymnasieåret för energiprogrammets VVS-gren ochfordonsprogrammets transportgren.
mot · GE02Ub137 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I rubricerad proposition föreslås bland annat attlandstingskommunerna i fortsättningen skall ges företrädeframför primärkommunerna, när det gäller anordnande avgymnasieutbildning på områden som omvårdnad ochnaturbruk. Vidare föreslås, att landstingskommunerna intebör ha rätt att anordna utbildning på andra program än denämnda.Detta leder bland annat till att landsting som ärhuvudman för utbildning utanför omvårdnad och naturbrukkan tvingas överlåta detta huvudmannaskap till enprimärkommun. Ett exempel på detta ärRikspappersskolan i . Enligt beslut i (UbU 1971:15, rskr 1971:173) och skrivelse från regeringen() har läns landstings gymnasieskolafått tillstånd att förlägga en tvåårig processteknisk linje tillRikspappersskolan i har också i särskilda beslut givit Kronobergsläns landsting rätt att vara huvudman för denna skola ochförordnat att en särskild styrelse skall inrättas för skolan. Istyrelsen skall representanter för , och ingå.Detta arrangemang har fungerat utomordentligt väl.Skolan har vuxit och omfattar nu förutom treårigprocessteknisk linje (försöksverksamhet) ett antalspecialkurser och påbyggnadskurser inom det tekniskt-industriella området med sammanlagt 184 levplatser. Det äringen överdrift att påstå, att skolan har fått ett mycket gottanseende hos såväl elever och föräldrar som hosskogsindustrierna i hela landet.Mot denna bakgrund vore det ytterligt beklagligt omRikspappersskolan som en följd av förslagen ipropositionen skulle tvingas ändra sitt huvudmannaskapoch sammansättningen av sin styrelse. Vi föreslår därför, attriksdagen beslutar göra ett tillägg till skollagens 5 kap., 6 §av innebörd att landstingskommunala skolor som i dagbedriver undervisning som inte kan hänföras till naturbrukeller omvårdnad får fortsätta att bedriva sådanundervisning. Det torde ankomma på vederbörande utskottatt utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändrad lydelse av 5 kap. 6 §skollagen i enlighet med vad som anförts i motionen.