mot · GE02Ub816 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildningsfrågor inom hälso- och sjukvården En ny tid ställer ökade kravModerata samlingspartiet har under en följd av årpåtalat att utbildningsfrågorna är av utomordentligt storbetydelse för vår framtida hälso- och sjukvård. En teknisktalltmer komplicerad vård och en ökad satsning på vård ochomvårdnad i hemmet ställer stora krav på alla yrkesutövareinom vårdområdet. Utbildningarna inom vårdområdetmåste innehållsmässigt och organisatoriskt anpassas tillutvecklingen, inte minst med den omställning för denberörda personalen som det ändrade huvudmannaskapetför äldreomsorgen kan leda till.Den fria nordiska arbetsmarknaden, anpassningen tillEG samt en generellt ökad internationalisering ställer kravpå en god utbildning som är i överensstämmelse medinternationella krav.2. Vårdyrkenas attraktionskraft måste ökaBehovet av väl utbildad vårdpersonal är stort ochkommer med tanke på det ökande antalet åldringar i börjanav att öka ytterligare. Antalet 80-åringar kommerdå att öka med , och erfarenheterna visar attde allra äldsta har stora vårdbehov.Det är svårt att rekrytera personal till vårdyrken, särskiltinom vissa utbildningar. Enligt uppgifter från den senasteantagningen tycks framför allt intresset försjuksköterskeyrket ha avtagit av ökandeintresse. Detta är allvarligt om det rör sig om ett trendbrott.Det är därför nödvändigt att tillvarata den resurs som dedå stora årskullarna i medelåldern utgör genomvuxenutbildning och omskolning. Inte minst viktigt är detatt tillvarata tidigare utbildning och yrkesverksamhet inomvårdområdet hos våra invandrare, vilket också påtalas imotion 1990/91:Sf609 av m.fl. (m).En viktig faktor för rekryteringen av vårdpersonal --förutom allmänna löneförhållanden, liksom differentieradelöner för personal med vidareutbildning -- är klartpreciserade krav såväl på de sökande som på utbildningenskvalitet.3. Gymnasieskolans vårdutbildningVi har länge krävt att den gymnasiala vårdutbildningenskall förlängas till . De fullskaleförsök medomvårdnadslinje som gjorts i har visat att vårbedömning har varit riktig. Vi har tidigare föreslagit att densociala servicelinjen ersätts av en omvårdnadslinje, som gerdubbel kompetens.Genom en bredare inriktning på basutbildningen medsuccessiv differentiering uppnås i omvårdnadslinjen enhelhetssyn på människan och vården. Samma person kandärigenom ge såväl vård som social service. Den pågåendeintegreringen inom äldreomsorgen accentuerar behovet aven bred utbildning och kompetens. Även vissatandvårdsmoment bör ingå som en del i omvårdnadslinjen.Den förlängning av gymnasieskolans vårdutbildning somomvårdnadslinjen innebär, bör användas till allmännaämnen som svenska, matematik, engelska samt ytterligareett språk, biologi och psykologi samt till arbetsplatsförlagdutbildning.Matematik skall vara ett obligatoriskt ämne -- vilketockså styrks av erfarenheterna av försöksutbildningen.Inom vårdområdet är det särskilt viktigt att behärskaprocenträkning, enhetsomvandlingar ochöverslagsberäkning. Det förekommer alltför ofta attkunskaperna i läkemedelsräkning brister, vilket kan leda tillfeldoseringar.Till följd av den ökade invandringen bör utbildningen gegod kännedom om andra kulturer. Internationaliseringingår som allmänt mål i gymnasieskolan och högskolan,men detta mål måste ha sin särskilda innebörd för personalsom i sitt arbete möter många olika nationaliteter.4. De medellånga vårdutbildningarnaDe svenska sjuksköterskorna har tidigare bedömts varabland de mest kompetenta i världen. Deras kompetens hardock ifrågasatts av de övriga nordiskaländerna -- bl.a. beroende på avkortad utbildning till 80-poängsnivå. Frågan har diskuterats i och avde nordiska socialministrarna.Moderata samlingspartiet har länge efterlyst enharmonisering av vårdutbildningarna inom de nordiskaländerna liksom en ökad anpassning till EG-ländernasutbildningar. Detta innebär krav på en utbildning om 120poäng eller mer för de medellånga vårdutbildningarna.Utbildningsutskottet ansåg i betänkande1989/90:UbU21 att det fanns anledning att göra en samlad,bred översyn av de medellånga vårdutbildningarnas längd iförhållande till arbetsmarknadens krav liksom de krav somen anpassning till internationella förhållanden ställer. Ensådan utredning pågår inom . UHÄ harenligt uppgift också fått i uppdrag att se över flera av dessautbildningar.Vi vill betona angelägenheten av att en samlad översynrörande de medellånga vårdutbildningarna snarastföreläggs för bedömning.Förlängningen av grundutbildningarna måste gemöjlighet till fördjupade kunskaper. Möjligheter tillfördjupning eller påbyggnadsutbildning måste skapas.Kompetensutveckling måste kunna ske systematiskt i ettenhetligt system med möjlighet att avlägga internationelltetablerade examina.De studerande i vårdutbildning på högskolenivå måsteockså ha en väg som för till forskarutbildning. Det ärönskvärt att alla grundutbildningar inom de medellångavårdutbildningarna har en sådan längd att de i princip ärbehörighetsgivande till forskarutbildning.5. VårdhögskolanDen försöksverksamhet som prövats på flerahåll i landet med treårig sjuksköterskeutbildning inomhögskolans ram direkt efter gymnasiets treåriga teoretiskalinjer med ettårig kompletteringsutbildning har slagitmycket väl ut. Rekryteringsbasen till harhärigenom breddats och utbildningen har lockat mångasökande.Enligt vår mening visar den treåriga försöksutbildningenatt principerna för en god sjuksköterskeutbildning påhögskolenivå bör vara följande:1. Basen skall vara treårig gymnasieutbildning, helst påallmän teoretisk linje med en bred utbildning i allmännaämnen.2. En bred utbildning i hälso- och sjukvård, som gerkompetens som legitimerad sjuksköterska.4. Därpå skall följa möjlighet till fortbildning för denspecifika kliniken genom arbetsgivarens försorg.Vi anser att den framtida utbildningen av sjuksköterskorskall vara en högskoleutbildning om 120 poäng.6. Förlängd utbildning och påbyggnadsutbildningDet finns behov av förlängda utbildningar ochkomplettering med påbyggnadslinjer för vissavårdinriktningar. Utbildningarna bör stå i samklang medliknande utbildningar inom EG-området.Exempel på sådana utbildningar ärlaboratorieassistentlinjen, rehabiliteringslinjens inriktningmot arbetsterapi och sjukgymnastik samt hälso- ochsjukvårdens inriktning mot radiologi och onkologi.När det gäller operationssjukvård och psykiatri bördessa helt organiseras som påbyggnadsutbildningar.Förändringsarbetet inom äldreomsorgen accentuerarbehovet av en kvalificerad utbildning med bred kompetens.Det föreligger t.ex. ökade behov av påbyggnadsutbildningför sjuksköterskor vid sjukhem liksom fördistriktssköterskor. har påtalat dessagruppers behov av vidareutbildning.I översynen av vårdutbildningarna bör också övervägasom inte en social omsorgslinje bör bli en påbyggnad på enallmän hälso-, sjukvårds- och socialtjänstlinje.Omsorgerna om de psykiskt utvecklingsstörda ochhandikappade kräver också någon form avpåbyggnadsutbildning.Vi förutsätter att den utredning rörande de medellångavårdutbildningarna som pågår i och upp samtliga dessa frågeställningar och att förslag tillomstruktureringar av vissa utbildningar ges.Vi har tidigare påtalat behovet av en förlängd utbildningför laboratorieassistenter. Vi föreslår en förlängning avutbildningen till 120 poäng.Laboratorieassistentlinjens inriktning mot kliniskfysiologi och hälso- och sjukvårdslinjens inriktning motdiagnostisk radiologi har mycket gemensamt. Ingen avinriktningarna passar särskilt bra i de linjer de tillhör.Det vore av intresse att pröva en ny linje med en inriktningför klinisk fysiologi och en för diagnostisk radiologi.Vi föreslår vidare en förlängning avpåbyggnadsutbildningen i klinisk cytologi samt iblodgruppsserologi så att de anpassas till internationellakrav.7. Yrkeslivserfarenhet och lämplighetsbedömningInom vårdutbildningarna är mognad samt lämplighet föryrkesområdet viktiga faktorer. Därför bör klarläggas omyrkeslivserfarenhet från vårdområdet skall värderas vidurval till såväl gymnasieskolan som vårdhögskolan.Vi anser att någon form av lämplighetsbedömning ocheventuellt försök med återinförande av som s.k.provelev bör kunna prövas. Sådan provtjänstgöringförekommer i andra länder. Genomgångna specialkurser pågymnasiet bör tillgodoräknas vid ansökan liksomyrkeserfarenhet.8. TandhygienistutbildningenVi instämmer i förslaget om en förlängning avtandhygienistlinjen till 80 poäng. Vi anser det värdefullt atttandsköterskemoment skall ingå som en frivillig delkurs förde studerande som inte har tandsköterskeutbildning. Viförutsätter att dessa moment inte inkräktar på det innehållsom krävs i en tandhygienistutbildning av hög kvalitet.9. Förändrad utbildning för lärare i vårdhögskolanBehovet av en förbättrad utbildning för blivande lärare ivårdhögskolan framstår allt tydligare. Det är nödvändigt attfå en fördjupning i de olika karaktärsämnena inomvårdområdet. Den fördjupade utbildning som finns i dagmotsvarar inte de krav på kvalitet som måste ställas. Vianser inte heller att det förslag till förändradvårdlärarutbildning som UHÄ utarbetade fyllersådana krav.Påbyggnadsutbildning/fördjupad utbildning börförläggas till vårdhögskolor och forskande institutioner isamverkan -- ej enbart till vårdlärarinstitutionerna -- ochingå i en systematisk kompetensuppbyggnad tilldoktorsexamen.Som för övriga lärare i högskolan bör den praktisk-pedagogiska utbildningen omfatta introduktion, inskolningoch grundkurs samt fortbildning. Grundkurs ochfortbildning bör förläggas till pedagogiska institutioner isamverkan med vårdlärarinstitutionerna.10. HuvudmannaskapsfrågorHuvudmannaskapet för vårdutbildningarna avviker förnärvarande från den utbildningstruktur som råder inomflertalet andra områden.10.1 Gymnasieskolans omvårdnadslinjeErfarenheterna visar att landstingen som huvudmän förvårdutbildning inte skapar det bästa utvecklingsklimatet fördessa utbildningar. Utbildningsmässiga ochkvalitetsmässiga hänsyn trängs undan av landstingensambitioner att främst ge utbildning för egna behov.Vi har ovan betonat värdet av en bred utbildning iallmänna ämnen inom gymnasieskolans ram. Ettprimärkommunalt huvudmannaskap kan bättre tillgodoseelevernas behov bl.a. av god lärarkompetens i allmännaämnen. Enligt vår mening bör all offentlig gymnasialutbildning överföras till primärkommunerna.10.2 1981 föreslog den s.k. huvudmannaskapskommittén ettenhetligt statligt huvudmannaskap för allhögskoleutbildning.Som skäl härför angavs kraven på:ett effektivtresursutnyttjande,en starkare anknytning tillforskning,en enhetlig utbildningskvalitet,bättreöverblick och samordning.Vi instämmer i dessa argument och vill till dem lägga demöjligheter till högre lärarkompetens som ett statligthuvudmannaskap för skulle erbjuda.Det förhållandet att grundutbildning ochforskarutbildning inom vårdsektorn har olika huvudmängör att grundutbildningen saknar ett naturligt samband medforskning inom sitt område. Vårdhögskolorna har intekunnat bygga upp en adekvat forskningsanknytning ochforskningsorganisation.Ett samarbete med universitetensforskningsorganisation är en förutsättning förvårdhögskolans utveckling. måste uppbyggnadenav resurser för forskning och forskarutbildning ivårdutbildningarnas karaktärsämnen intensifieras.Ett statligt huvudmannaskap för allvårdhögskoleutbildning skulle skapa effektiva ochkvalitativt bättre lösningar. Omvårdnadsforskningen skullefå en ökad stadga och utvecklas i positiv riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av de medellångavårdutbildningarna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av en treåriggymnasial vårdutbildning -- omvårdnadslinjen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yrkeslivserfarenhet vidantagning till gymnasieskolans omvårdnadslinje,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av en treårigsjuksköterskeutbildning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strukturen i denpåbyggnadsutbildning som bedrivs i anslutning till demedellånga vårdutbildningarna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förlängning avlaboratorieassistentlinjen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om påbyggnadsutbildningen i kliniskcytologi,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om påbyggnadsutbildningen iblodgruppsserologi,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny linje med en inriktning förklinisk fysiologi och en för diagnostisk radiologi,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förbättrad utbildning förlärare i ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om huvudmannaskapet för dengymnasiala vårdutbildningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett enhetligt statligthuvudmannaskap för all vårdhögskoleutbildning,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsanknytning avutbildningarna vid vårdhögskolorna.