mot · GE02Jo513 · 1991-01-25 00:00:00 — Vatten är vårt viktigaste livsmedel. I har vi varitbortskämda med god tillgång på vatten av god kvalitet. Sommed så mycket annat är detta inte längre någonsjälvklarhet. Den långtgående miljöförstöringen, t.ex.försurningen, utgör ett starkt hot mot vårt dricksvatten.Grundvattnet håller på att förändras som en direkt följd avluftföroreningarna från bilismen, flyget, sopförbränningenoch industrin samt av gödsling vid jord- och skogsbruk.Utsläpp av svavel, kväveoxider och kolväten måstedrastiskt minska i och utomlands. Annars kommerförsurningen att fortskrida med svåra följder fördricksvattenförsörjningen. Den här motionen innehållersamtliga våra förslag för en bättre dricksvattenkvalitet justdärför att att kvaliteten på vattnet är nära sammankoppladmed miljöförstöringen. Hur vi vill komma till rätta medmiljöförstöringen utvecklas i andra motioner.VattenbegreppetEnligt de allmänna råden till 1 § i livsmedelsverketskungörelse om dricksvatten gäller förordningen endast förkallvatten. Detta är inte tillfredsställande, eftersomvattendistributionen är så utformad att varm- och kallvattentappas ur samma kran i de moderna engreppsblandarna,som blivit allt vanligare i de svenska hushållen. Kvalitetenpå vattnet måste därför upprätthållas även förvarmvattenledningar. Det är heller inte ovanligt attvarmvatten används till matlagning. Ett otjänligtvarmvatten kan utgöra en hälsorisk, speciellt för barn.Rapportering av vattenanalyserFörsurningen resulterar i ökad koncentration av metalleri dricksvattnet. Den ökar vattnets korrosiva egenskaper ochlöser ut vissa metaller från jord, ochvattenledningar. För höga halter av koppar, kadmium ochbly i dricksvattnet är direkt hälsovådliga. Därför anser vi attdet är av yttersta vikt att kontinuerligt mätavattenkvaliteten och rapportera analysresultaten tilllänsstyrelsen. skedde en kontinuerligrapportering från kommunerna till länsstyrelserna avanalysresultaten. Rapporteringen måste omgåendeåterinföras, så att förebyggande åtgärder kan vidtagas, närproven utvisar negativa resultat.GrundvattenkontrollnätSveriges Geologiska Undersökning (SGU) ansvarar förkontrollen av grundvattnet i . Man studerar tillgångoch kvalitet på grundvattnet på ett antalobservationsställen. Dessa är ofta belägna långt frånmänskliga aktiviteter, där påverkan av grundvattnetmänskligt att döma är som minst. Mätpunkter borde ocksåfinnas nära miljöfarliga verksamheter. Ett finmaskigtkontrollnät bör byggas upp över hela landet för att fåkontroll över dricksvattensituationen och göra det möjligtatt sätta in åtgärder när vattenkvaliteten är dålig.Katastrofer som parasitsmittan i /87, där 3800besökare insjuknade p.g.a. förorenat vatten, hade kunnatundvikas med ett bättre kontrollsystem. En annan fördelmed kontrollsystemet är att det utgör ett bättre underlag förlokaliseringbedömningar vid tillståndsgivning förmiljöfarlig verksamhet.Kvalitetsnormer för dricksvattenKvaliteten på vattnet i vattentäkten är beroende av allaföroreningar som via luft och vatten tränger ner tillgrundvattnet eller ytvattentäkten. Om miljöfrågorna ochdricksvattenkvaliteten prioriteras kan vi slippa drickavatten som ''renats'' med kemikalier i reningsverk. Ettdricksvatten som är renat med hjälp av olika kemikalier i ettreningsverk kan aldrig nå samma kvalitet som ett frånbörjan opåverkat råvatten från vattentäkten. Med''råvatten'' menas vatten som är avsett att efter någon formav beredning användas som dricksvatten enligt 2 §livsmedelsverkets kungörelse om dricksvatten 1990-01-01.Råvattnet kan komma antingen från en ytvattentäkt (sjöeller älv/å) eller en grundvattentäkt och i svarar deför ungefär hälften var av vattenförsörjningen.I och inom EG () har mankvalitetsnormer för dricksvattnet, vilket innebär att vattnetinte får innehålla mer än viss angiven andel namngivnametaller och ämnen för att utgöra tjänligt dricksvatten.Innan riksdagsvalet var samtliga partier i enseom att miljölagstiftningen måste utgå ifrån vad ''naturentål'', vilket innebär att miljökvalitetsnormer måste införas.När det gäller dricksvatten är det lika viktigt att införakvalitetsnormer -- bindande gränsvärden -- av hälsoskäl.När normerna sätts ska de naturligtvis utgå från vad som ärriskfritt ur hälsosynpunkt, inte från vad reningsverken ärbyggda för. Dessa är nämligen ofta byggda för att rena ettförhållandevis opåverkat råvatten, men inte för att befriavattnet från alla de kemikalier som genom industriutsläpp,bilism, hushåll, sjukhus, avfallsdeponier och jordbrukförorenat vattnet. Kvalitetsnormerna måste vara juridisktbindande så att t.ex. kommunen kan ställas till ansvar omnormen överskrids.Metallförekomst i dricksvattnet beror inte endast påförsurningens urlakningseffekter, utan även på metaller inederbörd, processkemikalier i reningsverken, typ avrörledningsmaterial som används i vattenledningssystemetoch vattenomsättningen i systemet.Gränsvärden eller kvalitetsnormer måste införasför bl.a. följande ämnen: bekämpningsmedel, dioxiner,asbest, bly, kadmium, aluminium och nitrat.BekämpningsmedelI finns inga fastställda gränsvärden för högstatillåtna resthalter av bekämpningsmedel i dricksvatten,däremot finns riktvärden. riktvärdenrekommenderar att dricksvatten ska vara fritt från rester avbekämpningsmedel. Föroreningar av bekämpningsmedelhar konstaterats i såväl brunnar som grundvatten.DioxinerDe största källorna för utsläpp av dioxiner ärsopförbränningsanläggningar, järn- och stålverk,skogsindustrin, biltrafik och sjukhusugnar. Vindarna frånkontinenten för också med sig dioxiner. De ärsvårnedbrytbara och kommer därför att finnas kvar underlång tid. Vad som händer när exponeringen ökar ochmänniskan utsätts för exponering ärfortfarande okänt.AsbestAsbestfibrer kan nå dricksvattnet på tre olika sätt:genom erosion från mark och asbesthaltig berggrund,genom spridning i luft och med vatten från gruvor ochindustrier där man arbetar med asbesthaltiga material samtgenom korrosion av asbestcementledningar för dricksvatten(se avsnitt om asbestcementledningar).BlyFörekomst av bly i dricksvatten härrör ofta frånkorrosion av blyhaltiga material i äldrefastighetsinstallationer, industriutsläpp och soptippar. Riskföreligger för kroniska hälsoeffekter vid långvarigt intag.Bly kan medföra skador på centrala nervsystemet medkoncentrationssvårigheter och andra störningar som följd.Problemen med kadmium liknar problemen med bly.AluminiumFörsurningen av mark och vatten ökar rörligheten hostidigare fast bundet aluminium. Aluminium har satts isamband med fiskdöd och skogsskador iföroreningspåverkade områden.NitratNitrat indikerar påverkan från avlopp, gödsling ochandra föroreningskällor. För höga halter i blodet försvårarsyreupptagningen.KopparKorroderas från distributionsledningar, installationer ifastigheter, varmvattenberedare och tappkranar. Toxiskaeffekter efter intag av en enstaka hög dos koppar finnsbeskrivna, t.ex. kräkningar och magsmärtor.Alternativa metoder i beredningsprocessenI reningsverken används kemikalier för att renavattnet. Störst betydelse har de som tillsätts i de högstadoserna, t.ex. aluminium- och järnsalter. Klorering kantillgripas för att förhindra vattenburen smitta och begränsamikrobiologisk tillväxt i distributionsnätet. Det finnsriktnormer för dessa, men användningen av dessa utgörändå i det långa loppet en hälsorisk. Vi förordar attalternativa metoder tas i bruk i beredningsprocessen och attanvändning av processkemikalier minskas så mycket sommöjligt. En alternativ metod kan vara att rena vattnetgenom s.k. långsamfiltrering genom en rullstensås.VattenledningssystemetEn upprustning av vattenledningssystemet ärnödvändig i hela landet. Det finns ledningar som ärbetydligt gamla. Stora mängder vattenförsvinner ut ur vattenledningssystemet genom läckor, pgadåligt underhållna rör. insjuknar ett stort antalmänniskor pga föroreningar i dricksvattnet.Det finns felaktiga konstruktioner, läckande avloppsom kan rinna in i vattentäkter, ''bortglömda'' bräddavloppi vattenreservoarer, golvbrunnar i vattenverk i förbindelsemed avloppsnät och förbindelser mellan ytvatten ochkommunala ledningsnät. Genom införande avkvalitetsnormer för dricksvattnet kommer kommunerna atttvingas att se över allt detta. Epidemier hos befolkningenfår inte vara en signal för renoveringsarbetet.Vid översynen av ledningsnätet skall hänsyn tas tillalternativ till vattentoaletter. Det finns mycket bättrelösningar än att spola ut all avföring i våra vattendrag. I enannan motion har vi föreslagit utveckling av ekologiskatoaletter både för att åstadkomma ett mer cirkulärtkretslopp och återföra växtnäring till jordbruket och för attvärna miljö och dricksvattenkvalitet. Det finns ingetalternativ till bra dricksvatten.KemikalietransporterI beredskapsplaneringen klassas vattenverken somskyddsföremål, som prioriteras i fråga om skydd ochbevakning. Däremot bevakas inte andra delar avdistributionssystemet, vilket är en svaghet.1986 utförde FOA en studie av och Falköping.Den visade, att kommunerna lagt sina ledningsnät ianslutning till broar och större vägar, vilket var ekonomisktfördelaktigt, men ur beredskapssynvinkel en katastrofallösning. Detta medför att de farliga kemikalietransporternasker utmed våra dricksvattenledningar, ett allvarligt hot motvårt dricksvatten redan under fredstid. Varjekemikalietransport utgör därmed en potentiell fara för vårtvatten och varje olyckstillbud en anledning till oro.Vättern är ett exempel på en stor dricksvattentäkt somhotas av kemikalietransporter. Den försörjer dryga 200000 människor med dricksvatten. Det betyder att farligatransporter måste hållas ifrån de stora vägarna E6 och 195,där en mängd tunga transporter sker.Katastrofen kan bli ännu större, om olyckan sker inärheten av en vattentäkt. Kemikalierna späds intenödvändigtvis ut i hela sjön eller ens större delen av denna.Det utsläppta ämnets täthet, temperaturskiftningar ochströmmar i vattnet kan få till följd att det utsläppta ämnet iform av ''paket'' förflyttar sig i vattnet och i merkoncentrerad form når råvattenintaget.Liknande risker utgör fartygstransporter medkemikalier som sker på ytvattentäkter, t.ex. , m.fl. och stora giftiga industriutsläpp, som sker stötvis iytvattentäkter.Enligt 21 § räddningstjänstlagen skall varje kommun haen räddningstjänstplan med uppgifter om vattentäkter. Ettsätt att arbeta med riskerna vid transporter av farligt godsär vägvalstyrning, där bilarna måste välja lågriskvägar. Såsker t.ex. med transporter till SAKAB.Kemikalietransporterna måste bort från vattentäkternaoch vattendistributionssystem och nya stammar förvattenledningsnät bör inte anläggas vid broar och vägar.Vägvalsstyrning bör tillämpas för att skydda dricksvattnetfrån farliga transporter.VattenbristDen torra visade vilken livsviktig resursvattnet är. Total brist på vatten kan ledatill skador på människor och inom leda till döden.Speciellt storstäderna är sårbara vid vattenbrist. Vattenbristkan uppstå av många olika skäl, t.ex. försämrat råvatten,dåliga distributionsnät, som till slut gör vattnet odrickbart,plötsliga naturkatastrofer, som orsakar inflöden avavloppsvatten i dricksvattensystemet, vilket i sin tur orsakarspridning av sjukdomar.Elavbrott medför att vattenleveranserna upphör och avloppsvattnet rinner ut obehandlat, vilketkan leda till förorening av råvatten. Tillgången tillreservkraftverk är i och på många andra hållbegränsad och otillräcklig redan i fredstid. Sommaren 1989slogs den stora vattenledning från som försörjerSkövde, och ut under pågrund av ett blixtnedslag. Vattenförsörjningen kunde underett antal dagar med tankbilar.Storskaligheten i vattenförsörjningen är ett stortsårbarhetsproblem. Det är alltid lättare att finnanödlösningar för mindre befolkningar än för större.DistributionsnätetMaterialen i vattenledningar varierar bl.a. beroende påden tidsperiod under vilken de installerades. Tidigaretillverkades vattenledningsrör mest av olika metaller samtav cementbaserade och keramiska material. Detuppmärksammades föga att dessa kunde innebärahälsorisker. Många av dessa gamla rör ligger fortfarandeinstallerade i marken. På grund av den ökade försurningenfrigörs metaller som aluminium, bly och koppar från dessainstallationer.Även asbestfibrer kan nå dricksvattnet genom korrosionav asbestcementledningar. Enligt VAV utgörasbestcementledningar av ledningsnätets längd,men det finns enskilda kommuner där siffran är 90%.Många undersökningar har gjorts internationellt för attutröna risken med asbest. Asbestfibrer i vatten har påvisatstill en del kunna tränga igenom magsäcken hos människoroch har återfunnits t.ex. i urinen och i lever. Denamerikanska naturvårdsenheten EPA ansåg 1985 ''attmånga studier av asbestarbetare har påvisat signifikantacancerrisker i mag-tarm-kanalen''. Det finns andra sombestrider detta. Faktum kvarstår att risken är okänd medavseende på långtidsexponering.Idag används även nya plastyper, från vilka en eller flerasubstanser kan tänkas utlösas. De tester som utförs med nyamaterial utförs ofta och underförhållanden som ej i tillräcklig grad motsvararverkligheten. Som exempel kan nämnas att görsina urlakningsförsök C, medan man i utfördem vid rumstemperatur. I de flesta fall blir utlösningenstörre vid högre temperaturer. är endastPEX-rör (tvärbunden polyeten) typgodkända förvarmvattenanvändning i fastigheter. Mot bakgrund av detovan anförda vill vi förorda en rejäl översyn av vårtvattendistributionssystem.Försurade brunnarI vårt land är berggrunden ofta kalkfattig. Den fungerardåligt som buffert för att förhindra att brunnar försuras. Detsura vattnet frigör olika ämnen vid tillflödet till brunnarna,i vattenledningarna samt vid användningen.Det finns anledning att bidra med skattemedel tillrestaureringen av landets brunnar. Vi är tillsammansansvariga för miljöförstöringen. Det är en viktigsolidaritetsfråga att ställa upp för att inte någons hälsa skariskeras. Vi återkommer till finansieringen i samband medvår miljöpolitiska motion . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i livsmedelsverkets förordning om dricksvatten attförordningen blir tillämplig på varmvatten,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt miljö- och hälsoskyddsnämnderna skall återuppta denrutinmässiga rapporteringen till avanalysresultat av dricksvattnet i kommunen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundvattenkontrollnät,4. att hos regeringen begär förslag till sådanlagändring att kvalitetsnormer för dricksvatten införs ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativa metoder ireningsverkens beredningsprocess,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativ till vattentoaletten vidrenoveringen av landets vattendistributionssystem,1]6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kemikalietransporter näravattentäkter och distributionsledningarnas sträckning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskap vid vattenbrist,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om asbestcementrör och annatmaterial i vattenledningssystemet.