mot · GE02Sf506 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundDe uppenbara svagheterna i det sedan januari 1989tillämpade nya studiestödet kvarstår och förstärks genomden kraftiga räntehöjning som genomfördes den 1 januari1991 från 6,2 till 8,3 procent.Allt fler unga människor, som avser att studera viduniversitet eller högskolor, upptäcker attstudiemedelssystemets konstruktion resulterar i livslångskuldsättning om de planerade studierna genomförs.Följden blir ofta att man avstår från högre studier och istället söker sig direkt ut på arbetsmarknaden eftergymnasiet. Det nya studiemedelssystemet medför därför attden sociala och regionala snedrekryteringen förstärks,vilket statistiken också bekräftar. En annan fullkomligtabsurd effekt är att många studerande tar fasta på att detnyligen införda studiemedelssystemet leder till att lånenaldrig kommer att betalas av fullt ut. Eftersom kvarståendeskuldbelopp avskrivs vid pensioneringen, lånar vissastudenter så mycket de kan.2. Skattereformens finansieringDen i sig nödvändiga reformeringen av skattesystemetmed sänkningen av marginalskatterna har en baksida iformerna för finansiering, som drabbar de studerande hårt.De får vara med och betala marginalskattesänkningen iform av höjda bostadskostnader, dyrare resor och breddadmoms utan att kunna tillgodogöra sig skattesänkningarnaunder studietiden.Bristerna i studiemedelssystemet förstärks därförytterligare på grund av den överfinansiering avskatteomläggningen som socialdemokraterna ochfolkpartiet genomfört, där man i stället borde ha sänkt dettotala skattetrycket successivt till fromma inte minst för destuderande.3. En översyn av studiemedelssystemet är nödvändigProblemen med skuldsättningen och de ofta livslångaåterbetalningstiderna kan inte längre ställas åt sidan. Attunga människor måste ta på sig bördan av en livslång''akademikerskatt'' på och se att skuldenständigt växer kan inte accepteras.Kraven från de studerande och deras organisationer påatt något görs blir också kraftigare i takt med att problemenframträder allt tydligare.Vi anser att en översyn av studiemedelssystemet börgöras med syftet att komma till rätta med problemen i förstahand kring skuldsättningen men också med hurinkomsterna beräknas, på vilket sätt de långtidsstuderandebehandlas och hur utlandsstudierna skall finansieras.4. InkomstbegreppetVi har försökt få till stånd en ändring avinkomstbegreppet i studiemedelssystemet utan att fåriksdagens bifall. Vi vidhåller vår uppfattning att detnuvarande inkomstbegreppet, som är den sammanräknadeinkomsten av tjänst, näringsverksamhet och kapital, somgenom att man använder termen sammanräknad inkomstinte kan beakta underskott i ett inkomstslag, missgynnar iförsta hand barnfamiljer och nyetablerade företagare.Vi vidhåller vår tidigare uppfattning att det är denverkliga betalningsförmågan -- inte någon konstrueradsådan -- som skall utgöra grund för prövningen av rätt tillstudiemedel och underlag för återbetalningens storlek.Moderata Samlingspartiet föreslår i konsekvens härmedatt endast taxerad inkomst används som inkomstbegrepp istudiemedelssystemet.5. Avskrivning av studiemedelÄven de långtidsstuderandes situation borde bli föremålför en studie i syfte att öka antalet välutbildade människor,något som är nödvändigt om skall kunna följa medi den snabba internationella utvecklingen.I avvaktan på översynens resultat upprepar vi vårtförslag om rätt till avskrivning för alla som uppburitstudielån för minst sex terminers heltidsstudier ellerdeltidsstudier av motsvarande omfattning. De sexterminerna skall kunna gälla såväl gymnasiala sompostgymnasiala studier och behöver inte omfatta ensammanhängande tidsperiod. Avskrivningen bör ske med 6procent av basbeloppet per termin för gymnasiala studier(d.v.s. av lånet) och avbasbeloppet per uppnådda 20 poäng för postgymnasialastudier; det senare för att inte mer utdragna studier skallgynnas.6. Särskild avskrivning vid doktorsexamenSverige behöver också ett större antal studerande somavlägger doktorsexamen om vårt land skall kunna behållaoch flytta fram sin position bland industrinationerna. Viföreslår därför att en summa motsvarande ett basbeloppavskrivs för att öka motivationen och minska skuldbördanför den som avlägger doktorsexamen.7. Avskaffa fribeloppet för heltidsstuderande''Fribeloppet'', d.v.s. den övre gräns som satts för attbegränsa rätten till studiemedel i förhållande till den egnainkomsten, väckte en storm av protesterfrån såväl studerande som arbetsgivare. Fribeloppet fick pågrund av sin dåvarande utformning till följd att mångastuderande drabbades av marginaleffekter på över 80procent.Ett flertal motioner uppmärksammade problemet underden allmänna motionstiden . Efter överläggningari socialförsäkringsutskottet beslutade utskottet föreslåriksdagen att fribeloppsgränsen skulle höjas ochreduceringsreglerna ändras till att vara 30 procentsreducering av studiebidraget och 70 procents reducering avlånedelen. Regeringens förslag innebar att helareduceringen låg på bidragsdelen. beslutade ienlighet med utskottets förslag.Dessa ändringar fick till följd att problemen kringfribeloppsgränsen blivit betydligt mindre. Vi anser trotsdetta att inkomstprövningen helt skall slopas. Det skulleleda till en rättvis behandling av de studerande, samtidigtsom administrationen hos CSN skulle minska betydligt.Förespråkarna av inkomstprövningen framhåller att destuderande skulle arbeta så mycket vid sidan om studiernaatt dessa skulle bli lidande. Eftersom rätten till studiemedelär knuten till en viss studietakt anser vi dock att dessafarhågor är överdrivna.Vi anser att det är fel att behålla ett system sommedverkar till att ungdomar avstår från ett arbete för attinte riskera att förlora sina studiemedel.Det borde vara den enskildes sak att själv bedöma hurhan eller hon vill disponera sin tid. Det behövs enligt våruppfattning ingen ''förmyndare'' för vårahögskolestuderande.Mot bakgrund av det anförda föreslår vi att prövningenmot egen inkomst, det s.k. fribeloppet, för rätt tillstudiebidrag och studielån avskaffas för dem som studerarpå heltid. Vi anvisar för detta ändamål 60 miljoner kronor.8. InackorderingstilläggCSN har föreslagit att beloppen i inackorderingstilläggenskall räknas upp med hänsyn till prisökningarna från lägst935 till och i en särskild skrivelse större höjningar förelever med mellan hemorten och skolortenmed anledning av att persontransporter beläggs medmervärdeskatt. Förslaget innebär att det högsta beloppet iinackorderingstillägget höjs från 1 880 till 2 330 kr.Ett ovanligt olustigt och cyniskt inslag i finansieringen avskatteomläggningen står utbildningsministern för i avsnittetF2. Studiehjälp när han minskar den av CSNföreslagna uppräkningen av inackorderingstillägget.Utbildningsministern reducerar dessa höjningar till lägst1 000 och högst . Han generar sig inte för att motiverasitt förslag med att det stora flertalet hushåll kommer, pågrund av skatteomläggningen, att öka sina disponiblainkomster och att föräldrarna därigenom kommer att kunnabidra till merkostnaden för barnens inackordering i ökadutsträckning.Vi kan inte acceptera att de som på grund av att de bor sålångt från skolorten att de måste ha barnen inackorderadeunder skolveckan och dessutom belastas av högareskostnader skall betala dessa kostnader med deeventuella inkomstskattesänkningar de kan få. De harsäkert andra lika stora eller förmodligen störrekostnadsökningar orsakade av skatteomläggningen somandra föräldrar, vilka kan ha barnen boende i hemmetunder skoltiden.För att inte ytterligare förstärka den sociala ochregionala snedrekryteringen till gymnasie- och senarehögskolestudier, som är så uppenbar, föreslår vi att den nivåCSN angett för inackorderingstillägget fastställs avriksdagen. Vi anvisar därför ytterligare 10 miljoner kronorför detta ändamål.9. UtlandsstudierI samband med den översyn av studiemedelssystemetsom vi föreslår bör även lånesituationen för de svenskastudenter som bedriver högskolestudier utomlandsgranskas.Dessa drar ofta på sig en högre studieskuld på grund avatt utbildningen vid universitet och högskolor i andra länderär förenade med höga kostnader för terminsavgifter ochresor. Det kan bli fråga om betydande belopp, som CSNbeviljar extra studiemedel i form av studielån för.Det bör övervägas om studerande som ådragit sig extrahöga låneskulder i samband med utlandsstudier skall fåmöjlighet till reducering av skulden, t.ex. genom en särskildavskrivning efter examen.10. Gymnasiestudier utomlandsEnligt vår mening är det mycket värdefullt om svenskaungdomar bereds möjlighet till gymnasiestudier iett annat land. Detta ligger väl i linje med strävandena ökad internationalisering och en ökad förståelse förandra kulturer. De elever som väljer att studera ett årutomlands skapar dessutom goda förutsättningar för att läraett främmande språk på ett sätt som knappast är möjligt iSverige.Med nuvarande system måste de föräldrar som väljer attsända sina ungdomar till utlandet gymnasialastudier göra stora ekonomiska uppoffringar, dels direktgenom kostnader för resa, uppehälle och avgifter, delsindirekt genom att många offentliga bidrag upphör.Nuvarande ordning underlättar inte för svenska eleveratt bedriva gymnasiestudier utomlands. Det gör att elevervars föräldrar inte har ekonomiska möjligheter att avståstudiebidrag, inackorderingstillägg, flerbarnstillägg och ivissa fall också bidragsförskott måste avstå från studier, somandra med mer välsituerade föräldrar kan genomföra.Inte minst inom de yrkesinriktade utbildningarna, därman nu endast kan få behålla studiebidraget omutbildningen saknas i , behövs det ett nytänkandeoch större öppenhet om vi i skall få möjlighet attfölja med i den snabba tekniska utvecklingen.Antalet elever som får tillfälle att bedrivagymnasiestudier utomlands beräknas enligt CSN till ca 2 500. Kostnaderna för att ge dessa elever studiebidrag ochinackorderingstillägg beräknas av CSN till 25 resp. 22miljoner kronor.För att i någon mån ekonomiskt bidra till de oftabetydande merkostnader som utlandsstudier förorsakarföreslår vi att elever som bedriver gymnasiestudierutomlands skall ha rätt till studiehjälp på samma villkor somi Sverige.11. VuxenstudiestödetVi har tidigare påtalat att korttidsstudiestödet användspå ett sätt som inte avsågs när det infördes. I stället för attgå till dem som har mest behov av stödet, d.v.s. personermed kort grundutbildning och besvärligaarbetsförhållanden, används pengarna till att tillgodose defackliga organisationernas behov av att utbilda sinamedlemmar i fackliga frågor eller för utbildning avförtroendevalda.Detta förhållande uppmärksammas nu också allt mer ipressen av kritiska journalister, som ifrågasätter om dennaanvändning av korttidsstudiestödet motsvarar de mål somuppsatts. Man pekar i olika tidningar på fall därkorttidsstudiestödet uppenbarligen missbrukats.Även den uppsökande verksamheten, som i budgetenföreslås få , har använts på samma sätt.Vi har upprepade gånger påtalat dessa missförhållandenoch föreslagit en översyn av reglerna förkorttidsstudiestödet, något som regeringen äntligenuppmärksammat och låter CSN genomföra. I avvaktanpå översynen kan regeringen dock inte tänka sig någonändring av de uppenbara missförhållandena.Vi anser liksom tidigare att anslagen till den uppsökandeverksamheten skall avskaffas och korttidsstudiestödetkraftigt reduceras så att endast den del som används tillavsett ändamål kvarstår. Denna del uppskattas till ca 20procent av anslaget, eller 46 miljoner kronor.Även anslaget till central kursverksamhet kan avskaffas,vilket ger utrymme för en besparing med ytterligare 43,1miljoner kronor. Vi redovisar de samlade ekonomiskakonsekvenserna av våra förslag i vår motion Budgetfrågorinom område. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av studiestödet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inkomstbegreppet istudiemedelssystemet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskrivning av studiemedel,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskild avskrivning avstudiemedel för den som avlägger doktorsexamen,5. att beslutar avskaffa fribeloppet för deheltidsstuderande i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att belutar fastställa inackorderingstilläggetsstorlek i enlighet med CSNs förslag,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reducering av studiemedel isamband med utlandsstudier,8. att beslutar om studiebidrag ochinackorderingstillägg för gymnasiala studier utomlands ienlighet med vad som anförts i motionen.