mot · GE02L724 · 1991-01-25 00:00:00 — Målsättningen för en liberal konsumentpolitik är atttillgodose konsumenternas bästa. En förutsättning är en frimarknadsekonomi där konsumenten träffar självständigaval. Marknadsekonomin är det system som bäst tillgodosermänniskors önskemål och behov. Men marknadsekonominförutsätter också att konsumenterna är medvetna ochkunniga och själva kan avgöra viktiga köpbeslut och val avtjänster.Ett samhälle där monopolförhållanden ochplanekonomi råder motverkar konsumentens fria val. Vårmålsättning är den motsatta, nämligen att vidgakonsumenternas inflytande till att omfatta även de områdensom saknar konkurrens och mångfald exempelvis inomsjukvård och barnomsorg.Konsumenten har -- som den svenska maktutredningenkonstaterat -- betydligt sämre möjligheter att påverka inomoffentlig marknad än inom den privata. För att stärkakonsumentens ställning är det nödvändigt att den offentligasektorn i större utsträckning präglas av marknadstänkande.Det gynnar den enskilde konsumenten och samhället iövrigt.Konsumtionens förnyelseProfessor har tillsammans medmedarbetare redovisat en granskning av konsumtionens ochkonsumentföretagens omvandling i boken ''Den doldaförnyelsen''. De skriver ''att med vetskap omkonsumtionens förändring kan vi peka på två områden, därkonsumtionen är outvecklad. Det finns särskilt två områdenmed betydande potentiell efterfrågan men utbudet är idagstandardiserat eller existerar knappast''. Det ena områdetär vad som kallas upplevelsekonsumtion eller i dagligt språkfritid, kultur, resor, sport och motion.Det andra är inom eller i gränslandet till offentlig sektor,där ett standardiserat eller outvecklat utbud skall betjänakonsumtionsområden som blir allt viktigare. om sjukvården där inte enbart resursbristen äravgörande för bristande utbud utan minst lika mycket bristpå nya strukturer, andra verksamhetsformer, somkombinerar produkter, teknologi, tjänster i nyaorganisatoriska och institutionella former.För båda dessa områden kan sammanfattningsviskonstateras att bristerna hänför sig till otillräckliganpassning från samhällets sida eftermänniskors/konsumenternas nya och framväxande behovoch önskemål.Nya generationer som växt upp i välfärdssystemet ställernya anspråk. Konsumtionsmönstret har därmed ändratsmed nya aktörer på marknaden. Det är bra med vetgirigakonsumenter som ställer krav och därmed ökar kvaliteten.Den offentliga sektorn som bl a fritid, sjukvård, omsorg harinte kunnat svara upp mot efterfrågan.För att uppnå målsättningen om en konsumentpolitik förkonsumentens bästa behövs en rad åtgärder. Vårt syfte ärinte att styra konsumtionen utan att stödja konsumenten.Att vara korrekt informerad, att kunna välja mellan olikavaror och tjänster, att kunna vara trygg i sin konsumtion ochatt ha rätt att framföra klagomål och att få rättelse blir dåviktiga inslag för en aktiv konsumentpolitik.KonsumentutbildningenInformation och kunskap är viktiga hörnstenar förkonsumenten. För att barn och ungdom kritiskt skall kunnagranska marknadens ökande utbud av varor och tjänster ärdet viktigt att de tränas och utbildas ikonsumentfrågor. Det handlar både om att värderapåträngande marknadsföring som att i vardagslivet tillredasin egen måltid och om att inse betydelsen av sambandetmellan kost, motion och hälsa. Därför är det väsentligt börjar träningen redan i förskolan.Hemkunskapsutbildning trängs om utrymmet påskolschemat -- mot den bakgrunden blir en påverkan förgoda konsumtionsvanor ett gemensamt arbete mellanelever, föräldrar och skola, både i och igymnasiet.Resurser i form av lokaler, utrustning och utbildadelärare är en förutsättning för att läroplanens intentioner omkunskap i vardagsfärdigheter skall kunna uppfyllas.Även de landstingskommunala gymnasieskolorna ochlanthushållsskolorna kan erbjuda en praktisk ochanvändbar utbildning inte minst inom det hemtekniskaområdet. Denna utbildning ligger oftast till grund för enmer yrkesinriktad verksamhet för den studerande och kanmycket väl utgöra basen för framtida kompetens.Folkpartiet liberalerna vill framhålla betydelsen av dessaskolor.MiljöKonsumenterna vill ofta bidra till en bättre miljö. Däringår bl.a. återvinning av papper, glas m.m. De flestakommuner ställer nu upp för återvinning. Under senare tidhar oroande signaler kommit om möjligheten att fåavsättning för glaset. Det enda svenska företag som samlarin glas planerar att sluta ta emot glas som inte separerarfärgat och ofärgat glas.På samma sätt har också pappersåtervinning drabbats avavsättningsproblem. Det är viktigt att konsumenternasökade medvetenhet om behovet av minskat resursslöseriuppmuntras och att därmed stat och kommun bidrar till attdet finns förutsättningar för att återvinna det insamladematerialet.Ett miljömärkningssystem införs nu efter hand i Sverige.En fristående stiftelse för miljömärkning har bildats.Forskningen bör vara företrädd i styrelsen för dennastiftelse. Miljömärkning av varor bygger på öppetredovisade och kända kriterier. För att kunna sammanvägaalla faktorer i produktcykeln bör forskarkunskapen varaföreträdd direkt i styrelsen.Konsumenten måste även vara bereddd att lägga om sinainköps- och förbrukningsvanor till en mer miljömedvetenkonsumtion, vara beredda att välja bort varor med onödigaförpackningar, att köpa varor som går att återvinna, att gåfrån ord till handling. När vetskapen om att av allamiljöfarliga substanser i avloppen kommer från hushållen,måste en sortering av avfallet vid källan dvs i hemmenprioriteras. Byggföretagen bör intensifiera sina insatser förbyggande som möjliggör separering av avfallet.Konsumentvägledningen i kommunerna -- som tyvärrser ut att minska -- måste uppmanas att inte förtröttas medatt förmedla kunskap om vad konsumenten kan göra för atträdda miljön. Låt oss ge ett illustrerande exempel: 50 000ton tvättmedel förbrukar de svenska hushållen . Attdosera rätt och använda rätt tvättmedel blir då väsentligainsatser för miljön.KonsumentupplysningVaruprovningarKonsumenten har inte själv möjlighet att prova allavaror, men det är ett efterfrågat hjälpmedel. Tester ochprovningar som utförs av en rad instanser som t.ex.tidningar, organisationer och () ärdärför viktiga. KOV utför efter eget initiativ och i egen regijämförande prover/tester men i begränsad omfattningdärför att provningsverksamheten kräver relativt storaekonomiska resurser. Testerna har stor genomslagskraft ioch med att de publiceras i tidningen och Rön efteröverenskommelse med tillverkaren/beställaren. I principmåste produkten få högsta betyg för att säljas i Sverige.Verksamheten har därför medfört att dåliga produkter harslagits ut ifrån den svenska marknaden.Vi anser det viktigt att provningsverksamheten ges ökatutrymme inom KOV:s ram både vad avser de på egetinitiativ framtagna testerna och den uppdragsbetällda.Det pågår även ett nordiskt samarbete för provning ochtester vars syfte är att gemensamt nyttja respektive ländersresurser för konsumentens bästa.VarudeklarationerI startade varudeklarationsnämnden (VDN) sinverksamhet redan l95l som ideell förening. Det fanns drygtett hundratal gällande varudeklarationsnormer inom olikaområden som livsmedel, heminredning, kläder, husgerådoch djurföda m.m. Det var ett system som byggde påfrivillighet från tillverkarsidan. I upphörde systemetav skilda skäl medan både och Danmarkbibehåller varudeklarationerna. Nämnderna samarbetardär med branschorganisationerna och ger utvaruinformation. Resultatet är nöjda konsumenter -- de fåren god vägledning vid köptillfället.Möbelbranschen i har för sin del inte övergivitVDN-märkningen. Man har istället utvecklat systemet tillMöbelfakta, ett system som ställer vissa minimikrav påhållbarhet, välgjordhet och användbarhet. För enkonsument blir det då naturligt att välja utifrån kriteriersom pris och kvalitet.Den bästa kunskapen om varan finns hos tillverkaren.Ansvaret för att lämna information ligger därför hos denne.Men för att tillvarata konsumentintresset vad gäller VDN-märkning bör KOV få i uppdrag att inleda förhandlingarmed andra branscher om att gå vidare. Ett mål bör vara attutveckla ett varudeklarationssystem liknande det som finnsinom möbelbranschen och inom bilhandeln vad gällerbegagnade bilar.Teledistribuerad varuinformationMed moderna telekommunikationer kan mycket av dettraditionsbundna köpmönstret förändras. Det gäller attutveckla och tillvarata de möjligheter som erbjuds.Videotex och text-TV kompletterat med teleprogramvarakan ge betydande information om varor och tjänster somunderlättar för konsumenten.Varu- och tjänsteförteckningar och produktinformationkan sammanställas branschvis i öppna databaser som ställstill konsumenternas förfogande.KOV påbörjade en försöksverksamhet meddatabaserade marknadsöversikter, den s.k. Varubörsen.Försöksverksamhet pågår också nu i , ochGöteborg. Apoteksbetällningar, färdtjänst, informationfrån till både pensionärer och personal finnsförutom en ren inköpslista, där konsumenten själv kanknappa in sina beställningar.Det finns säkert en rad olika möjligheter med denmoderna tekniken som bör prövas för den vanligekonsumenten. En modern knapptelefon fungerar t.ex. sombeställningsdosa för den som vill bli kund hos etthemdistributionsföretag för dagligvaror iStockholmstrakten. KOV bör få i uppdrag att genomförautvidgade prov med videotex-distribuerad varuinformationdirekt till konsumenterna.PrismärkningDet är naturligt för konsumenten att vid köptillfället fåveta vad varan kostar. Prismärkning behöver inte vara mervärdeladdat än så. Det är en del av handelnsvaruinformation. Den ökade datoriseringen inom handelnfår inte leda till att prismärkningen försämras.Prismärkning kan ske endera direkt på varan ellergenom hyllkantsetiketter. Hur handeln vill märka sina varorblir ett viktigt konkurrensmedel, men konsumenten måsteklart kunna läsa ut på etiketten endera på hyllkanten ellerdirekt på varan vad varan kostar för att planera sina inköp.Riktlinjer kring prismärkning kan dras upp mellan KOVoch branschorganisationerna utan lagstiftning.ExtrapriserEtt annat viktigt konkurrensmedel inom handeln ärextrapriser. Vi anser att konsumentens intresse beaktas bästi en fri konkurrens och dit hör även fri prisbildning och frietablering. Prisbildning sker på marknadsmässiga villkor.Att reglera prissättningsmetoder är ett avsteg från dessavillkor. Vi är emot att förbjuda extrapriser, som strider motden fria konkurrensen.KOV och företagen bör istället komma överens om nyariktlinjer som informerar om förutsättningar för en vara,som skall säljas med extrapris.Hushållens ekonomiDen svenska ekonomin försämras nu i snabb takt. Meden svag ekonomisk tillväxt är det än viktigare att vi lär osshushålla med våra resurser och använder pengarna påmedvetna inköp. harhushållens skuldsättning ökat. Det har varit alldeles förenkelt att låna till konsumtion. Hushållens skuldsättninghar skapat problem och när svårigheterna dykt upp attåterbetala lånen har konsumentrådgivning och de socialamyndigheterna fått träda fram.Ett ökande behov om budgetrådgivning synes alltmerframträdande. Det är därför nödvändigt att kommunernakan medverka med rådgivning för dem som försöker saneraen dålig ekonomi. Även om bankerna nu blivit betydligtmer restriktiva med lånegivning torde även under denärmaste åren behovet av konsumentrådgivning förhushållsbudgeten allmänt behöva byggas ut. KOV bör ävenfortsättningsvis prioritera arbetet med budgetrådgivningoch skuldsanering i samarbete med konsumentvägledarna.KonsumentrådgivningMålet om att varje kommun skulle tillhandahållakonsumentrådgivning syntes nära nog kunna infrias.Häromåret saknades konsumentrådgivning endast i enhandfull kommuner. Utvecklingen har under det gångnaåret gått i diametralt motsatt riktning. Avveckling iställetför utveckling tycks vara kommunernas politik på området.Vår slutsats är att ca en halv miljon invånare kommer attvara utan konsumentvägledning. Det förefaller som omkommunerna inte haft korrekta kunskaper omverksamhetens betydelse både för den enskilde och församhället. Konsumentvägledning är ett frivilligt åtagandefrån kommunens sida. Men kostnaderna för dennavägledning uppvägs i hög grad av de vinster somkonsumenterna kan göra med en adekvat vägledning.Samarbetet med handelns företrädare, prisövervakning,skolinformation, reklamationer är viktiga arbetsområdenför konsumentvägledarna. Vem skall överta dessaarbetsuppgifter?Konsumentverket är det centrala verket som har som sinuppgift att lösa de mer allmänna konsumentproblemen,ingripa mot vilseledande reklam, farliga varor och oskäligaavtalsvillkor, att se till att marknaden följer givna spelregler,men all vägledning nära konsumenten måste kommunernasvara för. Konsumentvägledarnas rådgivning har ökat underårens lopp. Vår slutsats är att indragningen avkonsumentvägledning inte beror på bristandearbetsuppgifter utan på bristande vilja hos kommunerna.Riksdag och regering bör uttala vikten av attkonsumentvägledningen bibehålls ute i kommunerna. Ävenkonsumenterna bör kraftfullt verka för detta.GlesbygdsstödNedlagda butiker, otillräcklig service, långa och dyraresor är problem som ofta drabbar människor i glesbygd.Stödet till butiker i glesbygd har haft stor betydelse förmånga butikers fortsatta existens. Under de l0 år som stödetutgått har nära 200 butiker fått stöd och därmed kunnatfortsätta att serva sina kunder. De varaktigalönsamhetsproblemen för handeln sombefolkningsminskningen medför i framförallt Norrlandsinland men även i annan glesbygd måste ävenfortsättningsvis lösas med servicebidrag till butikerna.Försvinner butiken förlorar samhället sin livskraft. Med hänvisning till det anförda hemställsl. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att forskarföreträdare bör ingå ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om verksamhetför främjande av miljövänlig konsumtion,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumentverketsprovningsverksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om varudeklarationer,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om teledistribueradvaruinformation,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prismärkning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om extrapriser,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om budgetrådgivning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den lokalakonsumentrådgivningen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om glesbygdshandeln.1]