mot · GE02A212 · 1991-01-25 00:00:00 — läns behov av arbetsmarknadspolitiska insatser Nedgången i vattenkraftutbyggnaden ochtillbakagången i de areella näringarna sätter fortfarande sin prägel på Västernorrland.Befolkningsstrukturen kännetecknas av en förhållandevislåg andel yngre människor. I inlandet finns församlingar därandelen människor är . har länet haft en mycket svagsysselsättningsutveckling. I sin tur har det resulterat ifortgående befolkningsminskning. Inget annat län har, såväli relativa som i absoluta tal, förlorat så många människorunder 80-talet, 8 000 personer, eller 3 %.Upprättade prognoser pekar dessvärre på att länet hotasav en fortsatt befolkningsavtappning. Fram till 1995minskar länets folkmängd enligt dessa prognoser medytterligare 5 000 personer. I sin tur återverkar det på mångaområden. Länet får ett mycket mindre skatteunderlag,vilket försvårar för landsting och kommuner att driva sinverksamhet.Likaså hotas -- framför allt i glesbygden -- denkommersiella servicen. Många mindre skolors existenskommer att vara hotad. Arbetsmarknadsutbudet blir merbegränsat och därmed mindre attraktivt.I en alternativ prognos, som bygger på andra, ocksårealistiska utvecklingsförlopp, beräknas sysselsättningenminska med 4 000 arbetstillfällen. Det skulle innebära en ytterligarebefolkningsminskning på cirka 10 000 personer ner till 246 000 innevånare. En sådan utveckling är naturligtvisfullständigt oacceptabel.Till stor del hänger också den relativasysselsättningsnedgång som orsakatbefolkningsminskningen samman med beroendet avbasindustrierna. Mycket omfattande strukturförändringarinnebar exempelvis att kommun förlorade ettflertal skogsindustrier . I kommuninnebar rationaliseringar och nedläggningar inom densamlade industrin att halvaindustrisysselsättningen försvann.Under 1990 har fyra större industrienheter lagts ner:Matfors pappersbruk i med 200 sysselsatta,Hagraf i med 250 sysselsatta, kiselfabriken iLjungaverk, , med 170 sysselsatta och iKramfors med ca 500 sysselsatta. På den offentliga sidankan nämnas avvecklingen av T3 i , 120 sysselsatta.Nuläge i redovisar 5 500 öppet arbetslösa, vilket är 1 000 fler än augusti/september 1990.Till länsarbetsnämnden har inkommit varsel som omfattar1 400 personer. Utlöses dessa varsel, vilket det mesta tyderpå, kommer den öppna arbetslösheten att öka med mer än30 %.ÅngeÅnge kommun är länets mest utprägladeglesbygdskommun. Industrisektorn är svagt utvecklad ochstora ansträngningar har gjorts för att stärka den. I det lägetär det djupt olyckligt att Casco i Ljungaverkavvecklar verksamheten och ställer 170 personer utanarbete. Därutöver har andra företag aviserat nedskärningarmed ytterligare 170 personer.SundsvallSCA har avvecklat pappersbruket i med 200personer sysselsatta. Därtill har KABI i aviserat attupphöra med tillverkningen varvid 115 personer ytterligareblir arbetslösa.HärnösandI har inskränkningar och decentraliseringmedfört att ca 500 arbetstillfällen försvunnit de senasteåren. Med nedläggningen av grafittillverkningen vid Hagrafförsvinner ytterligare 250 arbetstillfällen.KramforsKramfors, som fått vidkännas kraftigastrukturförändringar inom massa- och pappersindustrin,förlorar 500 arbetstillfällen vid närkablagetillverkningen avvecklats.SollefteåSollefteå som glesbygdskommun har en mycket svagarbetsmarknad. Kommunen har förlitat sig på försvaret.När nu T3 har avvecklats försvinner därmed 120arbetstillfällen.ÖrnsköldsvikI har ca 1 000 industriarbetstillfällen försvunnit. Därtill kommeravvecklingen av MODOs klorfabrik med ca 100 friställda.Sammanfattning av sysselsättningslägetVad som sagts om arbetsmarknadsutvecklingen i länetoch redovisningen av varselsituationen måste kompletterasmed några ytterligare fakta för att ge en någorlundarättvisande bild av läget. Förvärvsgraden för kvinnor i länetär lägre än i riket. Den skulle varit högre om inteflyttningsströmmarna dränerat länet på i första hand ungakvinnor. Enbart skulle behövatillföras över 1 000 ''kvinnojobb'' för att kommunen skall nå enförvärvsgrad för kvinnor i paritet med riket. Det bör ocksåpåpekas att av de sysselsatta vid iKramfors var kvinnor.Några ljuspunkterEfter år av intensiva ''borgerliga väckelsemöten'' iSveriges riksdag har den socialdemokratiska regeringenupptäckt att är i stort behov avregionalpolitiska insatser. Därför är det glädjande attKramfors och kommer att tillföras ettbetydande antal arbetstillfällen för kvinnor, i och medFolksams och Linjeflygs etableringar. Men dessa, cirka 150arbetstillfällen, kan överhuvudtaget inte väga upp dennuvarande bekymmersamma sysselsättningssituationen.Arbetsmarknadspolitiska insatserI ett glesbygdslän som där utslagning ochneddragningar i företag kommer tidigare än i övriga landetkrävs inte enbart utbildningsinsatser för dem som friställs. , som publicerades ,konstaterades att det behövs en bred arsenal av insatser föratt långtidsarbetslösa skall få möjligheter att återkomma påden öppna arbetsmarknaden.Västernorrlands län behöver således betydande insatsertill arbetsmarknadsutbildning, dels i det reguljärautbildningsväsendet, dels för att höja kompetensen hoskorttidsarbetslösa och hos dem som riskerar att blifriställda. har beräknat behovet utövernuvarande tilldelning till 60 milj.kr.Ansträngningarna att finna nya arbeten till de drabbadeoch att medverka till ett återskapande av förloradearbetstillfällen kräver otraditionella insatser.I regeringens budget talas huvudsakligen omutbildningsinsatser för dem som blir friställda. Averfarenhet vet jag att hela den arbetsmarknadspolitiskaarsenalen behövs i ett glesbygdslän för att inte mångamänniskor skall få svårigheter att återkomma tillarbetslivet. Inte minst angeläget är detta för de sämstställda, arbetshandikappade, ungdomar och invandrare.Fler insatser behöver göras för gruppen handikappade ochdärför behövs också en förstärkning av medel för särskiltlönebidrag, introduktionsstöd, flexibelt lönebidrag för ungahandikappade och fler platser vid Samhall.Lokalisering av arbetsmarknadsverksamhetArbetsmarknadsverket avser att utöka verksamhetenvid arbetsmarknadsinstituten. Framför allt planeras enutökning av specialinstituten inom hörsel- ochsynverksamheterna. är av ålder och tradition enkultur- och utbildningsstad. Där finns ,förutom lärarutbildning, en specialskola för döva ochhörselskadade. har också en av landets fåfolkhögskolor som utvecklat verksamheter för synskadade,. I anslutning till dethörselcentrum som har utvecklat finns ocksåtillgång till ett patienthotell som också kan disponeras förgrupper vid . har mycket godakommunikationer, såväl flyg som järnväg, med hela landetoch inte minst med alla större orter i . Enetablering till kommer att bli ett utmärktkomplement till den goda utbildningsmiljö som Härnösandär känt för. Detta bör ges regeringen till känna.SlutsatserRegionalpolitiska utredningen (Rek 87) konstaterade attVästernorrlands län var ett län som ''hamnat mellanstolarna''. Länet saknar i stort sett tekniskhögskoleutbildning och länet ligger längst bort från detekniska högskolorna. Detta innebär att de små ochmedelstora företagen i länet har en lägre teknisk kompetensän företag i andra län. Detta kräver särskildautbildningsinsatser. läns företagsstrukturinnebär också att framför allt de långtidsarbetslösa ochhandikappade har stora problem att finna ett nytt arbete.Det är därför nödvändigt att länet får resurser för attanvända hela den arbetsmarknadspolitiska arsenalen avåtgärder. Länets akuta arbetsmarknadssituation ochstorleken av antalet varsel behöver mötas med särskildainsatser. De insatser som regeringen gjort för att stötta länetär klart otillräckliga och de löften som företrädare förregeringen ställt i utsikt har inte till alla delar förverkligats.Det samlade behovet av arbetsmarknadsinsatser tillVästernorrlands län bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lämplighet förlokalisering av inom hörsel- ochsynverksamheterna.