mot · GE02Fi227 · 1991-01-25 00:00:00 — Till idrotten anslås utöverregeringen, vilket bl.a. utgör kompensation förskattereformens effekter.Inom område satsar bl.a.på ökad polisutbildning och ökat anslag til kriminalvården.Tillkommande utgifterVi bedömer att våra tillkommande utgifter kommer attrymmas inom den av regeringen föreslagna ramen om 3miljarder kr.Centerns budgetbalansNedan redovisas en sammanställning i tabellform övercenterns budgetalternativ.Vi har i sammanställningen inte tagit med indragningenav medel från kommunerna på 1992. De äratt betrakta som lånade pengar varför de ej bör redovisaspå statsbudgeten.I motsats till regeringen gör vi ingen indragning av medelfrån arbetslivsfonden till . Rehabiliteringkommer ändå till stånd, genom att arbetslivsfonden får iuppdrag att låta specialdestineras till köp avyrkes- och medicinsk rehabilitering.Centern avvisar regeringens förslag till minskad tillfälligföräldrapenning vid vård av sjukt barn. Den ökade utgiftenfinansieras inom sjukförsäkringssystemet.Samtliga siffror i förhållande till prop. 1990/91:100.nBudgetförstärkningar (milj kr)Bå 91/92HelårMinskade utgifterJordbruksdepartementetPlantverksamhet1515Översiktlig skogsinventering6161Bidrag skogsvägar4040 bUtrikesdepartementetUtrikesförvaltningar5050 bBostadsdepartementetStöd enl räntebidragsförordningen115115Ungdomsbostadsstöd2525Nybyggnadsbidrag3030Hyresrabatter55§ 33-ersättningar3030Kvarboendegaranti7070Outhyrda lägenheter55Investeringsbidrag5 5005 500Information och utbildning55Vissa lån11 bSocialdepartementetOmfördelning vårdbeslut1 0001 000Sjukpenning vid utbildning2 0002 000 bJustitiedepartementetDomstolsverket1313 bKommunikationsdepartementetTransportrådet55bFinansdepartementetRänta försäljning statliga företag500500Finansdepartementet1010Utredningar1111RSV100100Regional/lokal skatteförvaltning250250 bArbetsmarknadsdepartementetAMS-tjänster175175Flyttningsbidrag225225 bIndustridepartementetReducerat lokaliseringsbidrag250250 bSkatte-/avgiftshöjningarBibehållen 20%-nivå moms3 9007 800Särskild varuskatt1 1002 000Fackavg./arb.giv.avdrag1 0002 000Skatteskalan, indexuppräkning utöver inflation7501 500Bilförmån5501 100Schablonavdrag1 1002 200Beskattning kärnkraft5 4505 450Beskattning vattenkraft4 2504 250Bensin- och km-skatt1 5001 500Alkoholskatt1 1001 100Tobaksskatt650650 bInlyft till budgetFörsäljning statliga företag3 5003 500Arbetsmarknadsfonden1 5001 500 bÖkade avkastningskravKommunikationsdepartementetÖkad inleverans televerket300300 bFinansdepartementetByggnadsstyrelsen300300SUMMA Budgetförstärkningar37 44145 641 bBudgetförsvagningar (milj kr)Bå 91/92HelårÖkade utgifter bArbetsmarknadsdepartementetArbetshandikappade100100Samhall100100Asylkostnader biståndsramen350350IndustridepartementetRegional utveckling328328Regionalpol infrastrukturåtgärder144144Landsbygdsutveckling390390Teko100100Rymdteknik1010 bKommunikationsdepartementetEnskilda vägar8080Länstrafikanslag260260Avgasreningsutrustning160160Transporter Gotland2020Transportstöd Norrland5555Olönsam trafik150150Riksfärdtjänst1010 bJordbruksdepartementetJordbruksreglering4444Lantbruksuniversitetet77Trädgård22Fiskevård88bBostadsdepartementetBostadsfinansieringssystemet--2 800Ungdomar2525Smålägenheter glesbygd5050Radonbidrag1010Vintertillägg1515Experimentbyggande44Samlingslokaler55 bUtrikesdepartementetStöd till Central- och Östeuropa300300 bSocialdepartementetSjukvården1 0001 000Kampanj mot alkohol1010Humanitär hjälp uteliggare33Friåret, sjukvården145145Föräldrapenning sjukt barn (netto)----bUtbildningsdepartementetOffentliga skolväsendet355355Högskolan2020Doktorandtjänster4242Kultur6565Idrott6262Övriga ungdomsorganisationer1313Turism1010Övriga folkrörelser1010 bJustitiedepartementetPolisaspiranter4040Små polisdistrikt55Kriminalvården55Övrigt11 bSkatte-/avgiftssänkningSkatt på värdepapper----Förmögenhetsskatt arb. kap.150150Matmoms5 60011 200Byggmoms6 0006 000Moms serv-/hotelltj. (''turistmoms'')----Moms på persontransporter2 1002 100Reseavdrag t.o.fr. arbete400800Resor i tjänsten250500Moms v/a, sophämtning530530Moms på fastighetsförvaltning300300Dito egen regi400400Moms på el3 8003 800Moms på bensin3 6003 600Moms på energi, övrigt2 2002 200Nedsättn elintensiv industri1 3501 350Sociala avgifter resursområde A3030Skogsvårdsavgift440440Övriga skatter1010 bUtlyft från budgetInfrastruktursatsning:järnvägar, vägar2 5002 500utbildning1 0001 000Miljöavgift på handelsgödsel100100SUMMA Budgetförsvagningar35 27344 323bBudgetsammanställningBudgetförstärkningar37 44145 641Budgetförstärkningar35 27344 323Tillkommande utgiftsbehov±0±0Budgetsaldo2 1681 318SUMMA Minskade utgifter10 49110 491SUMMA Ökade utgifter4 5137 313Nettobesparingar5 9783 178SUMMA Skatte-/avgiftshöjningar21 35029 550SUMMA Skatte-/avgiftssänkningar27 16033 410Netto Skatte-/avgiftsförändringar--5 810--3 860SUMMA Inlyft5 0005 000SUMMA utlyft3 6003 600Netto In/utlyft1 4001 400SUMMA Ökade avkastningskrav600600 5.2.3 Övriga finanspolitiska åtgärderUtanför statsbudgeten föreslår bl.a. attföretagens investeringsfonder och för de mindre företageninvesteringsreserverna släpps fria. Detta föreslog vi redanhösten 1990 i samband med regeringens krispaket.Regeringen lägger nu själv fram detta förslag, vilket vi sermed tillfredsställelse. Vi anser dock inte att frisläppandeskall ske i regioner där investeringsskatt uttas -- det vore attgasa och bromsa samtidigt.På avgiftssidan föreslår vi att ATP-avgiften sänksmotsvarande den del som tidigare gick tilllöntagarfonderna, d v s 0,2 procentenheter.Vi föreslår också att de egna avgifterna iarbetslöshetsförsäkringen höjs från till igenomsnitt. Det innebär ingen besparing på statsbudgetenmen väl minskade utbetalningar från fonden.Slutligen anser vi att det tillfälliga obligatoriskasparandet ska utbetalas. Utbetalningen överförs till denenskilde som frivilligt hushållssparande.5.2.4 Kommunernas ekonomiDen kommunala konsumtionen har det senastedecenniet vuxit med en genomsnittlig årstakt om ca 2 %,d.v.s. väsentligt mera än den takt som uttalat sigför.Ökningstakten har till stor del orsakats av statligadirektiv och pålagor, exempelvis inom omsorgs- ochtillsynsverksamheter. Regeringen föreslår nu ibudgetpropositionen ett uttalande om att den kommunalasektorns volymtillväxt måste begränsas till högst per år.Det nödvändiggör, enligt föredraganden, rationaliseringaroch omprövningar i befintlig verksamhet.Enligt vår uppfattning måste offentlig och privatkonsumtion hållas tillbaka för att skapa utrymme förinvesteringar. Vi kan därför, under vissa förutsättningar,ställa upp på det mål, högst volymtillväxt , somregeringen anger. Förutsättningarna måste bl.a. vara attden kommunala sektorn inte åläggs nya uppgifter utan attgodtagbar finansiering kan anvisas från statens sida. Vidaremåste den kommunala självstyrelsen respekteras.För att åstadkomma en verklig förnyelse måstekommunerna känna det egna ansvaret, inte minst gentemotkommuninnevånarna. Det kommunala skattestoppetundanröjer detta ansvar -- det tas istället över av staten. Enverklig förnyelse av verksamheten är dessutom svår attgenomföra under en mycket ansträngd ekonomi. För attåstadkomma förnyelse måste medelsanvändningen blifriare genom att statsbidragen görs mer generella ochmerparten förs över till skatteutjämningssystemet.Pågående utredningsarbete bör syfta till detta.Den kommunala sektorns ekonomi är mycket svag.Under år 1990 beräknas den kommunala sektorns utgifterbli större än inkomsterna. I mångakommuner och landsting är rörelsekapitalet förbrukat. Detvingas låna till driftskostnader. har denförsämrade ekonomin medfört att kommunernas upplåningfördyrats.Den ekonomiska situationen har ytterligare försvagatsav den socialdemokratiska regeringen. Kommunsektornhar påförts nya uppgifter motsvarande 5 kri skattehöjning. har kommunalskatternahöjts med drygt 1,70 kr.Regeringens förslag om indragning av kommunalamedelUnder 1991 och 1992 råder kommunalt skattestopp.Centern motsatte sig dess införande. Vi anser attkommunalt skattestopp måste harmoniera med denkommunala självstyrelsen. föreslog därför som ettalternativ till dessa tvångsåtgärder överläggningar mellanstaten och . Sådanaöverläggningar har tidigare tilllämpats med framgång.Under 1990 var den kommunala sektorns finansiellasparande kraftigt negativt. Även under innevarande årkommer kommunernas ekonomi att försvagas. Under 1992skulle dock kommunernas ekonomi förbättras, men endasttemporärt eftersom ekonomin vänder nedåt igen årendärefter. I det läget föreslår regeringen enlikviditetsindragning på , somuttas genom en höjning av skatteutjämningsavgiften med 25öre per skattekrona. gesi uppdrag att föreslå hur medlen skall återföras tillkommunerna. Enligt vår uppfattning är de kommunalaföreträdarna fullt kapabla att på ett ansvarsfullt sätt hanteraden tillfälliga finansiella lättnaden . Det finnsdessutom ingen reell garanti att kommunerna verkligen fårtillbaka sina pengar.Beträffande tiden har regeringen kommit överens om attdet kommunala skattetrycket inte heller efter 1992 bör öka.Om kommuner och landsting inte följer dennarekommendation, förklarar sig regeringen i finansplanenberedd att ytterligare förlänga det kommunalaskattestoppet. Även om regeringen inte har förtroende förde kommunala företrädarna, bekräftar ändå denna frivilligauppgörelse att likviditetsindragningen är onödig.Regeringen har fört in likviditetsindragningen istatsbudgeten. Om regeringen menar allvar medåterbetalningen är dock denna enbart att betrakta som ettlån.nKommunal skatteutjämningDet föreligger alltför stora skillnader i skatteuttagmellan olika kommuner. Skillnaden mellan kommun medhögsta respektive lägsta kommunalskatt uppgår till nära 7kr per skattekrona. Detta orsakas till största delen inte avskillnader i servicegrad och effektivitet utan är framför allten följd av skillnader i skattekraft mellan olika kommuner.Människor i kommuner med lägst genomsnittlig inkomstbetalar de högsta kommunalskatterna.Centern har angett de utgångspunkter vi vill se för etteffektivare och rättvisare kommunalt finansieringssystem.Dessa innebär att:samtliga kommuner ingår i ochomfattas av skatteutjämningssystemet,merparten av despecialdestinerade bidragen överförs tillskatteutjämningssystemet, samt attsystemet enbart skallbygga på faktorer som kommunerna inte kan påverka --såsom skattekraft, åldersstruktur och geografiskaförhållanden.Kommunalekonomiska kommittén bör lägga fram förslagom detta med den inriktning vi här angett.Indragning från kyrkofondenRegeringen anför i bilaga 9 till budgetpropositionen attskattereformens och folkbokföringens effektersammantaget bör ge ett neutralt utfall för de kyrkligakommunerna. Slutsatsen blir för regeringens del enindragning från kyrkofonden med budgetåret1991/92. Eftersom anser att folkbokföringen skallkvarstanna i kyrkans regi uppkommer inte någonlikviditetsmässig ''vinst'' för de kyrkliga kommunerna medcenterns förslag. Vidare innebär skatteförslag enbetydligt mindre momsbelastning för dessa. Sammantagetinnebär detta att för vår del inget behov finns av enindragning från kyrkofonden. Regeringens förslag avvisas.5.2.5 Miljö och knappa naturresurserEtt av de mest fundamentala strukturfelen i ekonominsnuvarande funktionssätt är att miljö och knappanaturresurser i stort sett betraktas som fria nyttigheter.Priserna på varor och tjänster beaktar därmed inte den fullasamhällsekonomiska kostnaden.Marknadsekonomin lämnad åt sig själv förmår inte klarauppgiften att inkludera de samhällsekonomiskakostnaderna och måste därför styras och anpassas i önskadriktning. Därvidlag bör marknadens egna mekanismer ochdynamik utnyttjas. Det finns en lång rad tekniker och medelsom kan användas i detta syfte.Naturen sätter gränser för hur stora utsläpp ellerresursuttag som kan tolereras. Samhällets toleransnivåbestäms i första hand genom den tillståndsprövningsom görs för större industrier och eldningsanläggningarinom ramen för bl.a. miljöskyddslagen. Vi anser att man istörre utsträckning också bör användamarknadsekonomiska styrmedel.Till dessa styrmedel hör att genom miljöavgifteråstadkomma att produkter och verksamheter bär sinamiljökostnader fullt ut. På så sätt blir det lönsamt förutsläpparna att utnyttja den bästa reningsteknik som ärekonomiskt tillgänglig inom ramen för miljökostnaden elleratt ersätta en miljöförstörande produkt med en som harmindre miljöpåverkan.Många miljöproblem är till sin karaktär globala. Det ärdärför också naturligt att angripa dessa problem globalt.Internationella överenskommelser är önskvärda ochöverstatliga beslut kan enligt vår uppfattning komma att blinödvändiga.När det gäller de samhällsekonomiska besluten behövsnationalräkenskaper som tar hänsyn till miljö- ochnaturresursutnyttjande. har mot denna bakgrundlänge hävdat att de traditionella målen måste kompletteras.Till de ekonomisk-politiska målen måste också höra godmiljö och regional balans. Detta har vunnitgehör i och god miljö och regional balans ingår nubland de ekonomisk-politiska målen.Tillväxt framställs ofta som synonymt med detövergripande välfärdsmålet. Det är en värdering och enförväxling som vi motsätter oss. Tillväxt är ett bland fleraekonomisk-politiska mål och bruttonationalprodukt (BNP)ett mått på värdet av den totala produktionen -- inte ettuniversellt välfärdsmått. Tillväxtens innehåll måstefokuseras och tillväxten formas så att den blir miljövänlig.Ökad tillväxt måste vägas mot andra icke-materiella målsåsom bättre miljö och ökad fritid.Kommande generationers välfärd måste beaktas i denekonomiska politiken. FNs världskommission för miljö ochutveckling ('''') introducerade ettlämpligt begrepp -- ''hållbar utveckling'' -- som justuttrycker detta. Definitionen på hållbar utveckling är ''enutveckling som tillfredsställer dagens behov utan attäventyra kommande generationers möjligheter atttillfredsställa sina behov''. Vi anser att det övergripandevälfärdsmålet för den ekonomiska politiken i framtidenmåste definieras i överensstämmelse med detta begrepp.Sverige bör gå före och utveckla ''grönanationalräkenskaper''. Vidare bör trycka på iinternationella fora för att användningen av grönanationalräkenskaper skall bli en global företeelse. Dettagäller inte minst i samband med den kommandevärldsmiljökonferensen i Brasilien.Detta räcker dock inte. Förekomsten av dessa grönanationalräkenskaper måste också sätta spår i de beslut somfattas så att miljö- och naturresursaspekter blirgrundläggande i all samhällsplanering.Även det obetalda arbete som utförs, bl.a. i hemmen,bör bättre avspeglas i nationalräkenskaperna.5.2.6 Inflationsbekämpning och aktivarbetsmarknadspolitikDet kanske största problemet i ekonomin är den iförhållande till konkurrentländerna alltför snabba pris- ochkostnadsutvecklingen. Detta problem har bl a sin grund ilönebildningens bristande funktionssätt. Löneökningarnahar i genomsnitt överstigit det samhällsekonomiskautrymmet och den konkurrensutsatta sektorn har ej varitlöneledande. Detta har medfört relativprisökningar iförhållande till omvärlden och förlorade marknadsandelar.Den konkurrensutsatta sektorn har minskat och blivit förliten i förhållande till andra sektorer i ekonomin vilketresulterat i kroniska bytesbalansunderskott.Arbetsmarknadens parter måste i högre utsträckningbära kostnaderna av sina egna avtal. Arbetsgivarna bör fåbetala för höga avtal med lägre lönsamhet.Arbetstagarorganisationerna bör betala detta genom högreegenavgifter till arbetslöshetskassorna.Arbetslöshet är misshushållning med mänskligaresurser. Ett arbete är nödvändigt för nästan alla, förutkomst och för bibehållen värdighet.Inflationsbekämpning och full sysselsättning är för ossjämställda mål. Arbetslöshet får inte användas som ettekonomisk-politiskt medel. Som regeringen påpekar ifinansplanen finns på lång sikt ingen motsättning mellaninflation och arbetslöshet. På lång sikt bestäms iställetlönerna av produktivitetens utveckling. På kort sikt finnsdäremot ett samband.Enligt bl.a. den senaste långtidsutredningen är lönerna iden svenska ekonomin starkt beroende av efterfrågelägetpå arbetsmarknaden. Den svenska arbetsmarknaden äreffektiv. Det innebär att den svenska ekonomin kan klarasamma inflationstakt som omvärlden vid en mycket låg nivåpå arbetslösheten. Denna nivå ligger enligtlångtidsutredningen . Detta är en nivå sombrukar betraktas som full sysselsättning i Sverige.Arbetsmarknadspolitiken och arbetslinjen har motdenna bakgrund en nyckelroll att spela vidinflationsbekämpningen. En effektivarbetsmarknadspolitik möjliggör lägre arbetslöshet vid engiven inflationsnivå. Arbetsmarknadspolitiken bör i förstahand inriktas på kompetenshöjande utbildning på områdendär arbete kan erbjudas. Sådan utbildning är också viktigför att undanröja flaskhalsar på arbetsmarknaden.Uppkomsten av arbetsskador måste motverkas. En aktivrehabilitering måste sättas in vid de arbetsskador som trotsdetta uppträder. Arbetslinjen skall tillämpas. Målet måstevara att återföra den arbetsskadade i arbete och till ettvärdigt liv, istället för att uppbära passivt kontantstöd.Arbetslivsfonden kommer att ha en stor och viktig roll attfylla för en bättre arbetsmiljö, en aktivare rehabilitering ochen effektivare arbetsmarknad. Att sätta arbetslösa iberedskapsarbete som oftast inte innebär långsiktigamöjligheter för den enskilde är bara den näst bästalösningen. Flyktingar skall ha rätt att förvärvsarbeta iväntan på besked om uppehållstillstånd.För att undvika kompensationskrav i avtalsrörelsernamåste stor försiktighet iakttas med politiska beslut som ärdirekt prishöjande. En rättvis fördelning främjar lugnaavtalsrörelser. Ett led i en politik för rättvis fördelning är enlåg beskattning av nödvändig konsumtion.Lönebildningen bör ske i fria förhandlingar mellanarbetsmarknadens parter. Försiktighet måste därför iakttasfrån statsmakternas sida när det gäller att styra parterna.Det är emellertid av utomordentligt stor vikt attsamhällsekonomiskt ansvarsfulla avtal nu sluts för dekommande åren. Förutsättningarna för att få till stånd ettstabiliseringsavtal i enlighet med Rehnbergkommissionensförslag borde finnas.5.2.7 Förnyelse av offentlig sektorDen offentliga sektorns utbyggnad med användning avständigt ökade resurser är över. Det råder numera bredpolitisk enighet om att skattetrycket och de offentligautgifterna som andel av den totala ekonomin, måsteminska. Dessa krav förstärks av den ökandeinternationaliseringen. kvarstår mångaotillfredsställda behov för välfärdspolitiken, och mångabehov tenderar att öka -- t.ex. behovet av vård och omsorg.Människors önskningar om ökad valfrihet och merindividuella lösningar ökar också kraven på den offentligasektorn. En förändringsprocess inom den offentliga sektornhar inletts men arbetet är ännu i sin början -- mycketåterstår.Centern har varit med om att bygga den generellavälfärdspolitiken. Vi vill värna välfärden, också i denföränderliga tid som förestår.Utmaningen för förnyelsen och utvecklingen av denoffentliga sektorn är, som vi ser det, att åstadkomma bättrekvalitet, mer valfrihet och högre effektivitet inom denoffentliga sektorn, som en sänkning av skattetryckoch offentlig utgiftsandel möjliggörs och den generellavälfärdspolitiken garanteras. Den offentliga sektorn måsteförändras, inte för att bryta ner välfärdssamhället utan föratt värna det.I bilaga 2 till budgetpropositionen (1990/91:100)redogörs för regeringens arbete med utvecklingen av denoffentliga sektorn. Ett förändringsarbete pågår, men vianser att omvandlingen måste gå snabbare och att störrestrukturgrepp måste tas.Det utvecklings- och förnyelsearbete som måstebedrivas inom den offentliga sektorn måste syfta tillföljande:Att värna den sociala tryggheten och dengenerella välfärdspolitiken.Att öka den offentligasektorns måluppfyllelse vad avser kvalitet, tillgänglighet,produktivitet och effektivitet.Att decentralisera och ökabrukarinflytandet. Den offentliga sektorn måste kommanärmare den enskilde, d.v.s. service och öppethållandeförbättras, medborgarnas inflytande och insyn ökas samtregler och verksamhet förenklas och avbyråkratiseras.Att öka den enskildes valfrihet och möjlighet att anpassaden offentliga sektorns tjänster efter de egna behoven ochönskningarna.Att vidga personalens ansvar ochmöjligheter att utifrån givna mål och förutsättningarsjälvständigt forma den konkreta verksamheten.Att denoffentliga sektorn i ökad utsträckning skall medverka till engod samhällsekonomisk utveckling.Det totala skattetrycket måste sänkas . Enmålsättning bör vara attpressa ned skattetrycket till . Detta kräver samtidigtatt de offentliga utgifternas andel av BNP minskas. Dettakan, och skall, ske utan att samhället ger avkall på dengenerella välfärdspolitiken. Sänkningen av skattetrycketmåste också ske med beaktande av den aktuellakonjunktursituationen vid varje tillfälle.Förnyelsen av den offentliga sektorn behandlas i ensärskild partimotion.5.2.8 Personligt ägande och sparandeEtt decentraliserat personligt ägande främjar ekonomiskutveckling, kreativitet, engagemang och ansvar. Ett ökatsparande är nödvändigt för att minska debytesbalansunderskott som svensk ekonomi lider av. Enutveckling mot decentraliserat personligt ägande bör bl.a.åtstadkommas genom goda villkor för små- ochnyföretagande, ökat hushållssparande och spritt enskiltaktieägande.Småföretagen är näringslivets ryggrad och framtid.Nyföretagandet innefattar ofta innovationer, av storbetydelse för landets framtida välfärd. Strukturellaregelförändringar måste till för att skapa ett bättre klimatför småföretagen . Det gäller bl.a.småföretagens riskkapitalförsörjning och derasbeskattningssituation.Skattereformen som trätt i kraft har ihuvudsak lämnat egenföretagarnas skattesituation olöst.Från sida anser vi att arbetet nu skyndsamt måsteföras vidare för att skapa en rimlig skatte- och avgiftsnivåför egenföretagen.En viktig princip som bör förverkligas är att den enskildeföretagaren skall kunna särskilja näringsverksamheten frånsin privatekonomi ur skattesynpunkt.För att stimulera kapitalbildningen i egenföretag föreslårvi vidare att förmögenhetsbeskattningen av arbetandekapital slopas. Kvittningsrätt bör för nystartade företagtillåtas mellan inkomst av tjänst och inkomst av kapital.Förutom en gynnsammare beskattning av företagenskapitalbildning i egen- och småföretag krävs också åtgärderför att främja riskkapitalförsörjningen i s.k. tillväxtföretag.Värdepappersfondsystemet har i all huvudsak kommitatt begränsas till de börsnoterade bolagen. Nuvaranderegler för värdepappersfonder möjliggör att högst avportföljens värdepapper får vara oregistrerade elleronoterade. Nya värdepappersfonder bör tillskapas därmöjlighet ges med en högre andel oregistrerade/onoteradevärdepapper.Det totala sparandet i ekonomin måste öka. Det är inteminst viktigt för att minska underskotten i bytesbalansen.Sedan länge har fördelningen av sparandet mellan olikasamhällssektorer varit sådan att det offentliga, kollektivasparandet dominerat, medan hushållssparandet varit lågt,eller t.o.m. negativt. I årets finansplan förutses för förstagången en, om än liten, positiv sparkvot inomhushållssektorn. Det är ett steg i rätt riktning. Det finnsenligt vår uppfattning inte något egenvärde i ett sparandegenom offentliga budgetöverskott, ej heller i ett sparande isocialförsäkringssystemet.Enskilt sparande bidrar till en decentraliseradsamhällsutveckling. Vidare medför det enskilda sparandetökad ekonomisk trygghet för hushållen genom attsparandet blir en finansiell buffert. Ett högthushållssparande medför också minskad konsumtion vilketminskar risken för inflation och bytesbalansunderskott.Ett ökat hushållssparande som ersättning för offentligtsparande är också en nödvändig ingrediens för att det skallbli möjligt med en sänkning av skattetryck och offentligautgifter.Vi anser mot denna bakgrund att hushållens sparandemåste prioriteras . Det är särskilt viktigt atthöja det långsiktiga målsparandet. Den metod vi förordarför att åstadkomma detta är personliga investeringskonton.Regeringen föreslår att spardelegationen läggs ned.