mot · GE02T251 · 1991-01-25 00:00:00 — har inletts med stora förändringar i östraEuropa. En omvälvande omdaningsprocess har startat ivåra nära grannländer. När en fredlig och demokratiskutveckling kan fullföljas kommer grannländerna attutvecklas till välfärdsstater, som kan ge sina medborgare enbättre livsmiljö och goda materiella levnadsvillkor.Att bygga upp ett demokratiskt samhällssystem ochomforma ländernas ekonomier kommer att ta tid och mötamånga svårigheter. Kunskaperna om marknadsekonomi ärsmå, industrisektorn är tekniskt efterbliven ochinfrastrukturen omodern. är det bråttom.Försörjningsläget är på många håll besvärligt, ochmänniskors tålamod har sina begränsningar.Ett omfattande internationellt stöd är helt nödvändigtför att underlätta omdaningsprocessen i östra . Detär naturligt att de nordiska länderna känner ett särskiltengagemang och ansvar för grannarna runt , somde baltiska republikerna, , östra ochområdena kring och i . Detsamarbete på bred front som börjar återupplivas runtÖstersjön har historiska rötter.Infrastrukturen i dessa grannländer är i mycket dåligtskick. är goda kommunikationer av stor betydelseför att återuppbyggnadsarbetet skall lyckas. De behövs föralla former av mellanfolkliga kontakter, och för denekonomiska utvecklingen i varje enskilt land. Denekonomiska reformprocessen har bl.a. öppnatmöjligheterna för utländska företag att tillsammans medlokala partners upprätta samriskbolag (s.k. joint venture).Bara ett begränsat antal av de samriskbolag som hittillsregistrerats har kunnat inleda sin verksamhet, p.g.a.problem med bl.a. infrastrukturen.I denna motion kommer särskilt frågorna om förbättradekommunikationer via att behandlas. Det gällerförbindelser med båt, tåg, flyg och telekommunikationer.De svenska Östersjökommunernas kontakterEn rad kommuner längs den svenska harkontakter med grannländerna, ofta med vänorter. I ochmed den ökade öppenheten utvecklas nu många kontakter,både gamla och nya. I många sammanhang blir detuppenbart att kommunikationerna måste förbättras för attsamarbetet skall fungera. Det finns också många idéer ochplaner på att bygga ut förbindelserna över Östersjön.Mellan och har färjetrafik startat.Karlskrona och i har skrivit ettvänortsavtal och ska gemensamt utreda förutsättningarnaför färjeförbindelser. Det har diskuterats om förbindelsentill skulle kunna gå via pervecka.Oxelösund har stor trafik med Tyskland.Färjeförbindelser finns med och , ihuvudsak persontransporter. Det finns planer på trafik tillTallinn.I har en färjeterminal färdigställts. Ettsamarbetsavtal finns mellan Latvian ShippingCompany, och Hamnbolaget.Oskarshamn har vänortssamarbete med Pärnu i Estland.Nynäshamn har i som vänort. Västervikskommun har vänortsutbyte med Venspils och harvänortskontakter i Baltikum.Gotland har vänortsförbindelser med både ochLettland. Färjeförbindelser finns på sommarenHelsingfors----. I diskussionerna omförbindelser --har deltagit.Nya effektiva färjelinjer är en av grundförutsättningarna föratt kunna klara behovet av kommunikationer. Det är oftasvårt att få dessa linjer lönsamma.Beläggningsgraden och tillfälliga fluktuationer iutnyttjandet liksom betalningssvårigheter i gerdålig lönsamhet. För att klara problem av denna typ är detangeläget att staten ställer upp med ekonomiskt stöd underuppbyggnadsskedet så att dessa kommunikationers framtidsäkerställes.SAS har utvidgat sin trafik till de baltiskastaterna. finns förbindelser mellanArlanda och . Till går förbindelsen två gångerper vecka via . För flygningar till måsteman flyga via . , som ägs av ,har ansökt om att få öppna flygförbindelse med , menhar inte fått koncession. Dessutom pågår planering avytterligare flyglinjer såsom --ochKristianstad--. Tilldelningen av koncessioner måstegöras på ett generösare sätt så att den typen avkommunikationer blir tillfredsställande.SJ satsar på TrelleborgSJ har sin färjeverksamhet i södra ochkoncentrerar sig på huvudstråken till kontinenten.När det gäller godstrafiken till kontinenten satsar SJ iförsta hand på en utveckling av --Sassnitzleden.Det ställer krav på höjd kapacitet i förbindelserna tillTrelleborg, bangårdsombyggnader samt utbyggnader avfärjeläget. Som ett komplement till --Sassnitzleden invigdes färjeleden --. Övriga två spåranslutna färjeleder i södraÖstersjön är --och --Swinouisie.Det finns ett stort behov av reinvesteringar i mångabangårdar. Beroende på vilka hamnar som utvecklar stortrafik på de baltiska republikerna måste det finnas enberedskap för investeringar i färjelägen och bangårdar, såatt huvuddelen av godstrafiken kan gå med järnväg.En intressant utvecklingsmöjlighet på järnvägsområdetär planerna på att öppna förkombitrafik med heltåg. Ingen rangering sker på helasträckan genom . Heltågskombitrafiken kan halveratransporttiden till jämfört med sjöfrakt, från 30 till 15dagar.Det är av stor vikt att planeringen av infrastrukturen i desvenska kommunikationerna, framförallt järnvägen, skermed tanke på utbyggda kommunikationer via tillBaltikum och Polen.Stort behov av utbyggda telekommunikationerDen internationella teleunionen (ITU) som tillhör FN,reglerar hur den internationella teletrafiken bedrivs. För debaltiska republikernas del har internationellaöverenskommelser undertecknats av ministeriet iSovjetunionen. är integrerat i det sovjetiskanätet.Televerket har anläggningar över havet till , somgår via och . Det finns planer på en fiberoptisksjökabel, med digital teknik. En del av Sverigesförbindelser till går via . Tillräckligkapacitet finns i kabeln, men inte när det gäller växlar iändarna på förbindelserna. Från går förbindelsernainte vidare till och . Dessa förbindelser går heltvia och det finns bara ett fåtal förbindelser somockså ska räcka till för teletrafiken inom Sovjetunionen.Till finns kapacitet på linjesidan, men ej centraler.Transmissionsmässigt är det välutrustat. togsen sjökabel i drift. måste prioritera hårt vilka ländersom ska kopplas in.När man ska investera i telekommunikationer kan manvälja att gräva ner kabel eller att satsa på mobila lösningarmed satellit. Satellit ger de snabbaste lösningarna.Televerket har haft diskussioner med de baltiskarepublikerna. De har undermåliga nät och kablar. De harviljan, engagemanget, kunderna, marknaden... men ingapengar. Hur investeringarna ska finansieras är ett stortproblem. På lång sikt är kabel mest ekonomiskt. Samtidigtär det bråttom att få investeringarna till stånd.En långsiktig lösning är att lägga en fiberoptisk kabelfrån till . Det finns intresse internationelltför detta, då kabeln också skulle användas för andra länderskommunikationer.När svenska investerar kan andra länder köparåkapacitet. Den består av filer som kan användas för allaformer av teletrafik. Köparen betalar inte för markeringar,utan för ett utrymme/år, som motsvarar ett antalförbindelser.Kalkylen för en investering i fiberoptisk kabel --påverkas mycket av det internationella intresset.I den befintliga kabeln --fastlandet finns godkapacitet. Av ca 2 000 förbindelser utnyttjas bara några fåprocent.Väl fungerande telekommunikationer är en viktigförutsättning för utvidgad handel och övriga kontakter medÖsteuropa. Det bör övervägas att direkt ekonomiskt stödjade investeringar som behövs i östländerna för utbyggdatelekommunikationer med Sverige.Internationellt stöd för återuppbyggnaden har inlettsG24 består av och ska arbeta medutbyte av information och samordning avmedlemsländernas insatser i . Stödutgår till , , dåvarande DDR, ,och . Till de prioriteradeområdena tillhör ökad tillgång till marknader i väst,investeringar och ekonomisk strukturomvandling.FNsekonomiska kommission för , ECE, utreder påsvenskt initiativ förutsättningarna för en europeiskmiljöfond. ECE kommer också att arbeta medtransportfrågor.Världsbanken har en omfattandeutlåning till flera östeuropeiska länder, bl.a. Polen.Sovjetunionen står utanför banken. Till bankenshuvuduppgifter hör att stödja den långsiktiga ekonomiskautvecklingen i låntagarländerna. Ett centralt område ärmodernisering av infrastrukturen. Bankens ambibition äratt ha nära samarbete med andra finansiärer.Europeiskabanken för återuppbyggnad och utveckling, ,kommer bl.a. att arbeta med infrastrukturprojekt. Sverigesandel i bankens kapital skall uppgå till ,varav utgör ett garantiåtagande.Från EGplaneras bistånd till andra länder i Central- och Östeuropai storleksordningen 14 miljarder SEK.FrånFörbundsrepubliken utgår bistånd till östraTyskland, , och Sovjetunionen.Nordiskt samarbetsprogramNordiska ministerrådets samarbetsprogram är ettkomplement till de insatser som de nordiska länderna görnationellt. Det omfattar geografiska närområdeoch då särskilt . De konkreta åtgärderna är enstipendiefond, upprättande av informationskontor ochanslag för att främja ytterligare samarbetsprojekt.Miljöforskningssamarbete i är en del avprogrammet. Beslut har fattats om ett riskkapitalbolag förmiljöinvesteringar.Den finländska regeringen har presenterat etthandlingsprogram för samarbete med Central- ochÖsteuropa. Det finska stödet syftar till att främja dessaländers ekonomiska utvecklingsbehov samt till att bidra lösning av deras miljöproblem.Det norska stödet, som finansieras utan attbiståndsmedel används, har främst utgått till (de baltiska staterna), och Tjeckoslovakien.Av bilaterala bistånd räknar man med att 80procent kommer att gå till . Bilateralt stöd tillSovjetunionen begränsas till de baltiska staterna.Sveriges biståndssamarbeteI budgetpropositionen /91 föreslogs en finansiellram på en miljard SEK för stöd till Central- ochÖsteuropa. Av dessa medel finansieras överbiståndsbudgeten. 300 miljoner ska användas för samarbetemed , medan resterande medel avser andra länder iÖsteuropa, främst de baltiska republikerna, Sverigesnärområde i övrigt, samt och . Enöversiktlig fördelning av biståndspaketet har skett på olikaändamål. Insatserna ska ske inom en radsamhällsområden -- i första hand i form averfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling. Förbättring avinfrastrukturen är ett område som kan komma i fråga förinsatser. I biståndssamarbetet med sker de störstainsatserna på miljöområdet.ExportkreditgarantigivningExportkreditnämnden () har till uppgift att beredasvenska företag möjlighet att mot premie försäkra sig motvissa typer av förluster vid exportaffärer och i samband medinvesteringar. EKN är öppen för garantigivning på de flestaländer i men krav ställs vanligen pånågon typ av betalningssäkerhet. Efterfrågan begränsas avden allmänna ekonomiska situationen i länderna. En ökadefterfrågan när det gäller investeringsgarantier har kunnatmärkas.Investeringar i infrastruktur är helt nödvändigt förnäringslivets utveckling och förbindelserna med omvärlden.Dessa förbindelser är i sin tur av central betydelse för denekonomiska utvecklingen i bl.a. och de baltiskarepublikerna. För svenska företags handel och investeringari östra behövs förbättrade kommunikationer.Exportkreditnämnden bör ge hög prioritet åt garantiertill företag som planerar att investera i kommunikationer ioch till och de baltiska republikerna. böruttala att regeringen ger . Även Nordiska Investeringsbankens möjligheteratt medverka i finansiering av infrastrukturinvesteringar iÖstersjöområdet måste förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koncessioner tillflygförbindelser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till start avfärjeförbindelser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till utbyggnadav telekommunikationer,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts omexportkreditgarantigivning.1]