mot · GE02Fi227 · 1991-01-25 00:00:00 — För de svenska hushållen innebäroljeprishöjningarna en ytterligare påfrestning, framför allt iform av höjda uppvärmningskostnader och kostnader föratt pendla till och från arbetet, d.v.s. nödvändigkonsumtion.Västvärldens oljeberoende är mindre än i sambandmed 70-talets oljeprischocker, då också priset steg tillbetydligt högre nivåer än vad som inträffat dennagång. I detta sammanhang är det nödvändigt att låta enoljeprisuppgång slå igenom i ländernas ekonomier. Riskenvid en kompensation till oljeanvändarna är annars att denimporterade inflationen drar igång en löne-/prisspiral.För att långsiktigt minska sårbarheten i deninternationella ekonomin inför råvaruprisförändringar ärdet också mycket viktigt att arbeta för ett minskat beroendeav olja och andra icke förnybara energislag, en lägreenergianvändning och en ökad effektivitet ienergianvändningen. Energiuppgörelsen mellan ,och socialdemokraterna är ett viktigt led iomställningen och förnyelsen av det svenskaenergisystemet.4.1.5 Valutakris och nytt krispaketValutautflödet avspeglade, som vi ovan sagt,ett misstroende mot den svenska ekonomin och regeringensförmåga att sköta den ekonomiska politiken. Spekulationerom en förestående devalvering låg också bakom. Dendramatiska valutasituationen uppstod i direkt anslutning tillatt regeringen presenterat proposition 1990/91:39 om denekonomiska politiken på medellång sikt. Till följd avräntehöjningarna lovade regeringen återkomma med ettomfattande krispaket. Förväntningarna blev höga.Krispaketet visade sig dock vara av betydligt mindrevolym än väntat. Det blev en besvikelse också förvalutamarknadens aktörer. Räntorna sjönk endast i ringautsträckning. Först sedan löften om nya åtstramningarställts ut, inför föreliggande budget, kunderäntenivån sänkas.Enligt vår uppfattning var regeringens åtgärder alltförbegränsade för att få avgörande effekter på den realaekonomin i det korta och medellånga perspektivet. Därföraviserade och redovisade besparingarmotsvarande ca för /92.Dessa besparingsförslag har vi nu följt upp i vårtbudgetalternativ.4.2 Finansplanen och statsbudgetenFinansplanen anger att en fortsatt stram finanspolitik ärnödvändig. Målen för den ekonomiska politiken ligger fast,hävdas det. Där nämns även regional balans och god miljö.Vi ser positivt på dessa målformuleringar. Att regeringenexempelvis nämner uthållig tillväxt ochsambandet mellan ekonomi och ekologi när det gällerinriktningen av den ekonomiska politiken är hoppfullt, ochen framgång för centerpolitiken.Regeringen anger att följande riktlinjer skall gälla förden ekonomiska politiken:att skapa förutsättningar förSverige att delta i den internationella integrationenattbromsa kostnadsutvecklingen och stärkakonkurrenskraftenatt bidra till tillväxtatt bidra till attutjämna levnadsvillkoren genom att arbetslinjen hävdasatt, som ovan nämnts, den ekonomiska politiken skall bidratill uthållig tillväxt.Regeringens finansplan ger en relativt korrekt bild av detekonomiska tillståndet. De allmänna riktlinjer som föreslåsöverensstämmer rent allmänt med våra. En granskning avregeringens förslag och statsbudgeten ger dock delvis enannan bild av vad regeringen eftersträvar. När det kommertill budgetpropositionens konkreta förslag äröverensstämmelsen ofta dålig med regeringens allmännariktlinjer. Indragningen av kommunala medel 1992stämmer illa med regeringens allmänna riktlinjer för attförnya den offentliga sektorn. En självstyrelsevärd namnet är enligt vår uppfattning nödvändig förkommunal förnyelse och kommunalt ansvar.Uppgörelsen mellan och socialdemokraternavåren 1989, som innebar att arbetsmiljöavgiften i sin helhetskall återgå till arbetsgivarna, frångår regeringen. Denföreslår att tas ur arbetslivsfonden och förs övertill försäkringskassan.Regeringens budget är enligt förslaget till statsbudget istort sett balanserad. I själva verket är det underliggandebudgetsaldot enligt finansplanen minus 15,6miljarder kr.En stor del av det underliggande saldot beror påindragning av överskott i olika fonder vid sidan avstatsbudgeten.Liksom presenterar regeringen enbudgetproposition som är ofullständig. En rad anslagbestäms först i och med kommande särpropositioner och ikompletteringspropositionen. I likhet med tidigare årkritiserar vi detta förfarande.Under det innevarande budgetåret har regeringen -- avallt att döma -- använt posten tillkommande utgiftsbehovför att manipulera statsbudgeten. Denna budgetpost, somnormalt minskar i takt med budgetåret, var då budgetåretinleddes preciserad till . Därefter justeradesden, efter regeringens instruktioner, i RRVs budgetprognosoförklarligt upp med hela , d.v.s. till 15miljarder kr. Därefter har den åter justerats ned till 8miljarder kr. RRV räknade i sin senaste prognos med ettbudgetöverskott på ca . I proposition1990/91:100 räknar regeringen nu med ett budgetunderskottför /91 på ca 2,6 miljarder kr.5. ekonomiska politik 5.1 RiktlinjerDe närmaste åren måste inriktas på en aktivkrisbekämpning kombinerad med kraftfullastrukturåtgärder och långsiktiga investeringar förframtiden. Utgångspunkter måste vara en fortsatt stramfinanspolitik och en fast valutapolitik. För att intebytesbalansen ytterligare skall försämras måste utrymmeför investeringar skapas genom att offentlig och privatkonsumtion hålls tillbaka i motsvarande grad.Ekonomioch ekologi hör ihop. En i verklig mening framgångsrikekonomisk politik möjliggör en utveckling somtillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommandegenerationers möjligheter att tillfredsställa sina behov.Detta är också definitionen på en hållbar utveckling sådanden beskrivits av FN. Den ekonomiska politiken måste nu ihögre grad integrera frågor om bland annat god miljö ochresurshushållning. Den på lång sikt viktigastestrukturfrågan är dock att hejda miljöförstöringen.Energiuppgörelsen är ett steg i rätt riktning. Den måste nuföljas av konkreta åtgärdsförslag också på andra områden.Nationalräkenskaper som tar hänsyn till miljö ochnaturresurser måste tas fram och komma till användning.Inflationsbekämpningen skall ha högsta prioritet. Det skallåstadkommas genom en stram finans- och penningpolitik.Överbryggningspolitik avvisas. Kompensationskrav ilönerörelserna måste undvikas genom en politik för rättvisfördelning, bl a låg beskattning av nödvändig konsumtion.Stor försiktighet måste iakttas med politiska beslut som ärdirekt prishöjande. Erfarenheterna av skattereformenmåste leda till korrigeringar. Mekanismerna bakomlönebildningen måste ses över och åtgärdas. Ettstabiliseringsavtal kan åstadkommareallöneökningar vid lägre nominella lönelyft.Arbetslöshet skall inte användas som ett ekonomiskt-politiskt medel. Arbetslinjen i arbetsmarknadspolitikenskall vidareutvecklas. Den motverkar ökade klyftor ochminskar utslagning, resursslöseri och desamhällsekonomiska kostnaderna samt ökararbetskraftsutbudet. För detta syfte kommer medel frånarbetsmiljöavgiften att spela en viktig roll för att främjarehabilitering och god arbetsmiljö. Stor restriktivitet måsteiakttas med reformer som minskar tillväxt ocharbetskraftsutbud. En väl fungerande arbetsmarknadmöjliggör lägre arbetslöshet vid en given inflationsnivå.Den ekonomiska politiken måste ges en större långsiktighetgenom att strukturpolitiken får ökad vikt i förhållande tillstabiliseringspolitiken. Strukturförändringar inom en radområden måste till. Den offentliga sektorn måste förnyas.Skattetrycket och de offentliga utgifterna måste minska.Inom en rad marknader, exempelvis bostadsmarknaden ochlivsmedelssektorn, fungerar konkurrensen intetillfredsställande och måste därför stärkas.Förnyelsen avden offentliga sektorn är en av de viktigastestrukturfrågorna . Förnyelsen måste leda tillökad decentralisering, personalinflytande ochavbyråkratisering. Förnyelsearbetet skall inriktas på attförena ökad valfrihet och jämlikhet. Det kan ske genomoffentligt styrd och finansierad verksamhet, som ska kunnaproduceras genom olika huvudmän. Den offentliga sektornskall rikta sina resurser till det som är kärnan i det offentligaansvaret. Hela eller delar av verksamheter som gällerallmän service eller varuproduktion kan frigöras från denoffentliga sektorn. En vårdnadsersättning där det statligastödet till barnomsorgen fördelas direkt till föräldrarna skallinföras. Socialförsäkringarna skall i första hand gegrundtrygghet, med möjlighet till frivillig privatpåbyggnadsförsäkring. Vissa socialförsäkringar har enalltför snabb kostnadsökning. Dessa försäkringar måstereformeras. Socialförsäkringarna skall utformas så att deger signaler om rätt beteende till såväl enskilda som tillföretag. Förnyelsen av den offentliga sektorn redovisas i ensärskild motion från centern.Den totala skattekvoten ochden offentliga utgiftskvoten måste sänkas. Detta arbeteinleds med våra förslag under kommande budgetår. I förstahand måste skatten på nödvändig konsumtion sänkas vid ensänkning av det totala skattetrycket. Ett sänkt skattetryckskall åstadkommas med bibehållna ambitioner för attutveckla social välfärd och rättvis fördelning.Sänkningar av marginalskatterna inom ramen förskattereformen var nödvändiga. Skattereformen måstedock korrigeras för att bättre främja rättvis fördelning, godmiljö, sparande och företagande. Detta innebärförändringar vad gäller bl.a. delar avmervärdeskatteuttaget, miljöprofilen och småföretagensbeskattning.Det gäller att nu lägga grunden för en godekonomisk utveckling på . Därför måsteinvesteringar i infrastruktur, utbildning och forskningprioriteras. För att ekonomiskt klara de omfattandeframtidsinvesteringar vi föreslår i årets budgetalternativ,krävs en hård prioritering i de offentliga budgetarna, blandfinansieringsmodeller där privat kapital erbjuds delta,erbjudande till allmänheten att delta via exempelvisjärnvägsobligationer, samt utnyttjande av kapital frånutförsäljning av statliga företag och avveckling avlöntagarfonderna.En god ekonomisk utveckling iframtiden kräver också att deltar i utvecklingen moten ökad internationalisering och frihandel ivärldsekonomin. Utgångspunkten för vårt deltagande i deneuropeiska integrationen skall vara att vi kan hävda vårsjälvständighet och våra grundläggande värderingar omdemokrati, god miljö, social trygghet och regionalutveckling. deltagande i EG-samarbetet skaformas med hänsyn till utvecklingen inom EG och tillEuropa i sin helhet. Gränserna för vårt deltagande i deneuropeiska integrationen sätts av oberoendeutrikes- och neutralitetspolitik.Arbetet på att få till stånd ett skall fullföljas.Handelsförbindelserna med länderna runt , inteminst , måste utvecklas. Detsamma gäller utbytetmed länderna i det kontinentala Östeuropa.Det är av stor betydelse att Uruguay-rundan inomGATT, trots misslyckandet , kan föras vidare tillresultat. skall i takt med övriga länder eftersträvaen ökad frihandel med omvärlden. Ensidig svensk sänkningav gränsskyddet t ex på jordbruksområdet, som antyds ifinansplanen, måste avvisas.Det totala sparandet iekonomin måste öka. Sparande i offentliga budgetöverskotthar inget egenvärde. Det totala sparandet i ekonomin måsteöka, främst genom att det personliga hushållssparandetfrämjas. Såväl statlig som privat maktkoncentration skallmotverkas. En rad statliga företag skall säljas ut på denöppna marknaden. En spridning av ägandet ska främjas.Ökat institutionsägande skall motverkas. Ett sprittpersonligt aktieägande skall således stimuleras. Personligaoch kooperativa vinstdelningssystem i företagen skalluppmuntras.Avvecklingen av kärnkraften inleds och genomförs i taktmed resultaten av hushållning och tillförsel av alternativ,helst förnybar, inhemsk energi. signaler tillmarknaden är nödvändiga. Den sista reaktorn skall tas urdrift i enlighet med folkomröstningensresultat och beslut. En stor satsning görs påeffektivare energianvändning och inhemska biobränslenliksom andra förnybara och miljövänliga energialternativ.Produktivitet och tillväxt skall främjas. Det sker blandannat genom skattereformens marginalskattesänkning,genom reformer i den offentliga sektorn -- inte minstbeträffande socialförsäkringssystemet genom förbättradarbetsmiljö och satsning på arbetslinjen, genom arbete fören sänkt total skattekvot, genom att satsa på infrastruktur,utbildning och forskning, genom att stimulera personligtägande och sparande, genom att stimulera små- ochnyföretagande och genom att ta till vara hela landetsproduktionsförmåga.Skatte- och avgiftsinstrumenten skall aktivt användas föratt styra utvecklingen i miljövänlig och resurshushållanderiktning. Miljöavgifter är då ett bra instrument för att sättapris på miljön.Marginaleffekterna för pensionärer kan minskas genominförande av en grundpension som samordnar olikaersättningssystem.Den konkurrensutsatta sektorn skall stärkas. Det kanske genom att den offentliga konsumtionen hålls tillbaka,vilket ökar utrymmet för investeringar inom ramen för dentotala efterfrågan. Därför bör den kommunala sektornsvolymtillväxt begränsas till högst per år.Hela Sverigeskall leva. Den produktionsförmåga som finns i alla delar avlandet måste tillvaratas. Det kräver investeringar iinfrastruktur men också satsning på små- ochnyföretagande. Ett tillvaratagande av hela landetsproduktionsförmåga minskar risken föröverhettningssituationer, och bidrar därmed till att hållanere inflationen.Den kommunala skatteutjämningen skall förbättras.Samtliga kommuner skall ingå i och omfattas avskatteutjämningssystemet. Merparten av despecialdestinerade statsbidragen överförs tillskatteutjämningssystemet. Skatteutjämningssystemet skallenbart bygga på faktorer som kommunerna inte kortsiktigtkan påverka, såsom skattekraft, åldersstruktur ochgeografiska förhållanden. Därmed blirkommunalskattenivåerna en fråga om effektivitet ochambitionsnivå i den kommunala verksamheten. För attfrämja förnyelse i offentlig verksamhet samt effektivitetskall statsbidragssystemet förenklas och antalet lagar ochtvingande detaljregler från statens sida gentemotkommunerna minskas. Staten skall inte övervältra uppgifterpå kommunerna utan att anvisa fullgod finansiering.Monopolprissättning, vare sig den härrör från privat elleroffentligt bedriven verksamhet, skall motverkas.Konkurrens och mångfald skall eftersträvas. Fleramarknaders funktionssätt måste härvidlag förbättras. Detgäller bland annat energi-, livsmedels-, bygg- ochbostadssektorn samt flera offentliga monopol. En radstatliga företag skall försäljas till allmänheten.Ett nytt skulle ge fastare spelregler ochbättre fungerande marknader. Nödvändigstrukturomvandling inom näringslivet skall inte hållastillbaka genom generella statliga stöd.Ett gottföretagsklimat är nödvändigt för ekonomisk utveckling ochför att den ekonomiska krisen inte skall förvärras.Investeringar inom den konkurrensutsatta sektorn måste iökad utsträckning göras inom landet istället för utomlands.Små- och nyföretagens riskkapitalförsörjning måstefrämjas.Centern motsätter sig uppbyggandet av regionalariskkapitalbolag och indragning av medel frånutvecklingsfonderna. En särskild redovisningsmetod skallinföras i enskild näringsverksamhet och kvittningsrättmellan tjänst och näringsverksamhet tillåtas för nystartadeföretag.Det svenska jordbruket skall ges godautvecklingsmöjligheter genom att statsmakterna främjaromställning av som inte behövs förlivsmedelsproduktion till alternativ användning, blandannat energiproduktion.Sverige skall minska de externa regleringarna i sammatakt som omvärlden. Skärpt konkurrenslagstiftning skallkombineras med förbättrade villkor för den kooperativasamverkansformen.Fasta spelregler skall sättas upp för bedrivande avnäringsverksamhet. Engångsskatter och lagstiftning medretroaktiv inriktning skall inte användas.Maktkoncentrerande fonder skall avvecklas.Löntagarfonderna skall avvecklas och bl.a. användas tillinfrastrukturella investeringar.Devalvering av densvenska kronan avvisas. Den fortsatta utvecklingen av densvenska valutapolitiken bör gå i riktning mot en ökadanknytning till starka valutor.Ett EMS-medlemskap är inte möjligteftersom sådant medlemskap förutsätter medlemskap i avgörande åtgärderna måste vara att skapa ekonomiskbalans genom stabiliseringspolitik på hemmaplan. Endastså blir en internationellt trovärdigsamarbetspartner.5.2 Finanspolitiken 5.2.1 AllmäntFinanspolitiken måste vara fortsatt stram. Utrymme förinvesteringar måste skapas genom att offentlig och privatkonsumtion hålls tillbaka. Såväl de statliga utgifterna somkonsumtionen inom den kommunala sektorn måste hållastillbaka.Ett sänkt skattetryck bör åstadkommas genommotsvarande neddragning av de offentliga utgifterna istatens budget. Ökningen i de kommunala utgifterna börbegränsas till högst per år.Sänkningen av skattetrycket måste i första hand skegenom sänkning av skatten på nödvändig konsumtionsåsom mat och boende. Det innebär en förbättradfördelningspolitik som motverkar kompensationskrav iavtalsrörelserna. Dessutom minskar behovet av bidrag.Beroende på vilka antaganden som görs om löneavtalenför , räknar regeringen med attskattetrycket under innevarande år sänks med mellan 0,8och av BNP. Detta är dock knappastresultatet av en aktiv och medveten politik från regeringenssida. I förhållande till föregående år bortfaller fr.o.m. 1991arbetsmiljöavgiften på , samt vinstdelningsskattensom gått till löntagarfonderna.Enligt förslag sänks dessutom ATP-avgiftenmed , motsvarande den del som liktvinstdelningsskatten gått till löntagarfonderna. Beträffandesmåföretagens sociala avgifter återkommer isamband med aviserad proposition.5.2.2 budgetalternativBudgetsaldoCenterns budgetalternativ är stramt. I förhållande tillregeringens budget innebär budget ett positivtbudgetsaldo för /92 på 2 168 miljoner kr.Sänkta offentliga utgifterCenterns budgetalternativ innebär för budgetåret1991/92 minskade utgifter på statsbudgeten uppgående till jämfört med regeringens förslag. Detmotsvarar av de totala statsutgifterna.Centern föreslår att byggmomsen åter sänks till avden ordinarie momsen. Det innebär att det särskildainvesteringsbidraget för bostadsbyggande tas bort (5,5miljarder kr). Detta minskar rundgången av skatter ochbidrag och är den största besparingen i centernsbudgetalternativ.Stora besparingar görs också på socialdepartementetsområde genom skärpta regler för sjukpenning vidutbildning () och genom att medel avsatta förbl.a. information kring äldreomsorgsreformen ej anvisas,utan används till direkta insatser i sjukvården.Försäljning av statliga företag till allmänheten medförvidare förbättrat räntenetto för staten motsvarande 500 miljkr.Inom område tas några av debidrag som bekostats av skogsvårdsavgiften bort. Iställetavskaffas skogsvårdsavgiften.Centern avvisar regeringens neddragning avbiståndsramen på område med 700milj kr. Regeringens förslag innebär nämligen att att en-procentmålet ges upp.På verksamhetsområde föreslårcentern en indragning av medel från domstolsverket.På område ansercentern att högst hälften av de uppgifter som tidigare låg påtransportrådet bör föras över på andra myndigheter.Beträffande föreslår attmedel ej anvisas till och till regional ochlokal skatteförvaltning för dessa myndigheters övertagandeav administrationen av folkbokföringen. Vi anser attreformen bör rivas upp och folkbokföringen återgå ikyrkans regi.Inom område föreslåsbesparingar på central administration inom AMS samtnedskurna flyttningsbidrag. Flyttningsbidrag bör endastkunna utgå vid flyttning tillbaka till stödområdena.Vidare anvisas ur biståndsramen förutbildning av u-landsflyktingar.Inräknas även åtgärder vid sidan av statsbudgeteninnebär förslag att den offentliga utgiftskvoten(utgifternas andel av BNP) sjunker med nära 0,6procentenheter.Sänkt skattetryck genom sänkt skatt på nödvändigkonsumtionCenterns budgetalternativ medför på /92ett sänkt skattetryck med i förhållande tillregeringens förslag. Inräknas även skatter och avgifterutanför statsbudgeten innebär förslag ett sänktskatte- och avgiftstryck med . Idetta är inte medräknat den sänkning avarbetsgivaravgifterna vi föreslår som en följd av införandeav sjuklön.Centern föreslår sänkt skatt på nödvändig konsumtion.Matmomsen sänks till på alla livsmedel utomalkoholhaltiga drycker och tobak. Finansiering för dettasker bl.a. genom att den ordinarie mervärdeskattesatsentills vidare ligger kvar på . Vidare höjs skattesatsen ochbreddas skatteunderlaget för skatten på choklad ochkonfektyrer.Centern föreslår också sänkt moms på tjänsterförknippade med boendet till samma nivå som matmomsen.Detta berör föjande skatter:Moms på byggandeMomspå vatten/avlopp, renhållning och sophämtningMoms påfastighetsförvaltning (även i egen regi)Boendekostnaderna sänks också genom att vi föreslårborttagande av energimoms och införande av punktskatter.Vi föreslår följande skattesänkningar:''turistmomsen'' (moms på serverings- och hotelltjänster)sänksmoms på persontransporter avskaffasingen skattpå värdepapperslopad förmögenhetsskatt på arbetandekapitalslopad skogsvårdsavgiftnedsättning av socialaavgifterkvittningsrätt mellan inkomstslagen tjänst ochkapital för nystartade företaghöjt avdrag för resor itjänstenVi föreslår följande skattehöjningar:alkohol- ochtobaksskatten inflationsuppräknasschablonavdragetsänks till 2 000 krborttagen skattereduktion förfackföreningsavgift och borttagen avdragsrätt förarbetsgivare för medlemsavgift till arbetsgivareföreningskatteskalan räknas inte upp utöver inflationenförmånsbeskattningen av fri bil höjs.AvkastningskravAvkastningskraven på och byggnadsstyrelsenhöjs.nFramtidssatsning på infrastruktur och utbildningGenom trepartimotionen mellan (c), (m) och (fp) omförsäljning av statliga företag sker totalt sett en försäljningtill ett värde av . Detta kapital används delsför avbetalning på statsskulden, dels till en kraftig satsningpå infrastrukturella åtgärder. För kommande budgetårsatsar på infrastrukturella åtgärderutöver regeringens budgetförslag. tillfalleren satsning på framförallt järnvägen, men även vägnätet. 1miljard kr satsas på ''infrastruktur'', i den högreutbildningen -- lokaler etc. Framförallt sker en satsning påde mindre högskolorna.Övriga centersatsningarInom industridepartementets område satsas bl.a. 328milj kr på regionala utvecklingsinsatser respektivelandsbygdsutveckling . Vidare sker bl a ensatsning på rymdteknik med anslag utöver regeringens på10 milj kr.De regionalpolitiska satsningarna finansieras genom atten omföring görs från överskott i arbetsmarknadsfonden tillbudgeten för offensiva närings- ocharbetsmarknadspolitiska insatser med minskad arbetslöshetsom följd.På område görs ensatsning på arbetshandikappade med ochSamhall med 100 milj kr.Centern avvisar regeringens förslag om minskade anslagtill bl.a. köp av olönsam järnvägstrafik och transportstöd tillNorrland och på kommunikationsdepartementetsområde. Vidare föreslår vi att bidraget till köp avavgasreningsutrustning kvarstår.Inom ansvarsområde satsarcentern på ett helt nytt bostadsfinansieringssystem. Detinnebär en grundtrygghetslösning med räntebidrag till ennormalbostad istället för regeringens räntelån.Boendekostnaderna sänks. förslag är till skillnadfrån regeringens långsiktigt hållbart och ger en rättvisarefördelning av stödet.Som ovan nämnts motsätter sig attbiståndsmålet urholkas (). Vidareanvisar vi 300 milj extra som stöd till Central- ochÖsteuropa.På ansvarsområde anvisar centerngenom omfördelning till direktasjukvårdsinsatser.Vidare föreslår en beskattad vårdnadsersättningmed per barn för alla barn . Dettakopplas till avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader.Principen för en familjepolitik med beskattatvårdnadsbidrag presenteras i en trepartimotion gemensammed (m) och (fp). Förslaget får inga kostnadskonsekvenserför /92. motsätter sig att friåret förförtidspensionärer i sjukvården slopas. Till organisationersom gör ett humanitärt arbete för uteliggare (hemlösa)anslår 3 milj kr.De besparingar som regeringen föreslår på det allmännaskolväsendet inom områdeåterförs av . På kulturen satsar 65 milj krmer än regeringen, bl.a. för den regionalateaterverksamheten.