mot · GE02Jo306 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är därför förskogsbrukets vidkommande viktigt att den s k särskildaredovisningsmetoden eller annan teknisk lösning snarastinförs för att komma till rätta med detta problem.Förmögenhetsbeskattning av i företaget arbetandekapitalSedan ett antal år reduceras förmögenhetsvärdet av detkapital som är placerat i eget företag till . Det börutvidgas till en fullständig reduktion.SkogskontoDen källskatt på skogskonto som införts innebär endubbelbeskattning av räntan. Skogskontot används som enresultat- och utjämningsmöjlighet. En skärpning avbeskattningen riskerar att leda till att avverkningarna ochvirkestillgångarna minskar. har avvisat dennaskatteskärpning.Naturvård och miljöSkogen är, som vi redan tidigare konstaterat, en mycketviktig naturresurs. Ett mått på detta är den ekonomiskabetydelse skogen har för vårt land. Ett annat mått kan varai vilken omfattning skogen växer till, hur storbiomasseökningen är. Det svenska vedförrådet ökar nuvarje år, vilket leder till att värdet av skogen ökar ipenningmått men även som naturresurs.Ekosystemets långsiktiga produktionsförmåga måstegaranteras. Detta kräver en god naturvård. Skogen måstebrukas på ett sådant sätt att rimlig avkastning kan tas utäven . Naturvården får inte vara beroende avkonjunkturen. har råd med en god naturvård äveni en lågkonjunktur.LuftföroreningarMan har länge känt till att utsläpp av svaveldioxid hargett skador på växtlighet. Det försurande regnet har blivitallmänt känt. har också andra föroreningarkommit in i bilden såsom kväveoxider och ozon. Det är oftakombinationseffekter mellan olika ämnen som leder tillskogsskador.Sverige måste besluta om långtgående åtgärder för attminska luftföroreningarna. En minskning är viktigt såvälinom som utom landets gränser. Om vi inte minskarluftföroreningarna kommer skogen i att få skadorsom blir svåra eller kanske omöjliga att reparera.Därigenom skulle skogsnäringarna i förlora delar avsin viktigaste råvarubas.Kalkning av skogsmark är nödvändigt, men innebär barauppehållande försvar. Målet måste vara att minska deförsurande utsläppen. har fört fram krav påmiljöavgifter, internationell luftvårdsfond, stimulans tilleffektivare rening, åtgärder mot trafikens utsläpp m m, föratt kraftigt minska de utsläpp som förstör skogen.Kalkningsbehovet är stort. skerkalkningen huvudsakligen direkt i sjöar och vattendrag.Detta kan ge chockeffekter på vattnets flora och fauna. Vianser att mer av kalkningen bör ske i vattendragenstillrinningsområden, bl a i skogsmark. Kalkning av skogsker ej i nämnvärd omfattning. Den vitaliseringskalkningsom prövat är värd en ytterligare satsning.Centern har tidigare föreslagit storskaliga försök medvitaliseringskalkning. Vissa försök har kommit igång. Viåterkommer till dessa frågor i samband med den aviserademiljöpropositionen senare detta riksmöte.NaturvårdshänsynSkogen ger mycket mer än bara skogsråvara. Den gernaturupplevelser, vilt, bär och svamp m m. Skogsmiljön kanbeskrivas som en icke prissatt, extern effekt av skogsbruket.Den är av stort värde för människor, även om den är svåratt mäta i penningmått. Skogen är naturligtvis också viktigför andra än människan. För växter och djur är den en viktiglivsplats. Samhället har därför rättighet att ställa krav påhur skogsbruket bedrivs ur naturvårdssynpunkt.Skogsbruket ska bedrivas på ett naturvårds- ochmiljöanpassat sätt. Det är en nödvändighet för att skyddaden flora och fauna som finns i skogen. Det småskaliga,enskilt ägda skogsbruket har störst förutsättningar attbedriva detta skogsbruk.Det är viktigt att bevara arter som hotas av utrotning.Det har i jordens historia alltid förekommit attartsammansättningen förändras p g a klimatförändringar,konkurrens från andra arter m m. Den utrotning av artersom nu håller på att ske skiljer sig dock från den tidigare.Människan har som enskild art orsakat en mycket snabbutrotning av flera växt- och djurarter. Denna utrotning avolika livsformer är oacceptabel.Människan som enskild art får inte utrota andra arter isin omgivning. Utrotning är en definitiv händelse som intekan göras ogjord. Bevarandet av den genetiska mångfaldenhandlar i grunden om att upprätthålla de ekologiskasystemen och att garantera människans egen överlevnad.Enligt inventering av hotade arter,och förändringen , är ca 175--180 av totalt 30000--35 000 arter av djur och växter i idagförsvunna, hotade eller mycket sårbara. De flesta av dessaär insekter. Den ursprungliga livsmiljön har för många arterreducerats till små öar i landskapet. Biologiska organismerav olika slag ingår i kretslopp på jorden som är av avgörandebetydelse för hela ekosystemet.Skogsbruket har stor betydelse för landskapsbilden. Deträcker inte att hänsyn tas bara på beståndsnivå.Skogsbruket måste även tillämpa en hänsyn till landskapet.Förnyelsen av skogslandskapet måste ske varsamt. Detfinns stora områden med naturnära skogssystem, därden skogliga kontinuiteten ännu inte brutits. Det är viktigtatt delar av dessa områden sparas till kommandegenerationer.Genom en högre lövträdsinblandning i barrskogåstadkoms en högre biologisk mångfald. Det motverkarockså naturligt effekterna av luftföroreningar. En ökadbarrskogssatsning minskar istället den biologiskamångfalden och motverkar inte försurningen. Vi förordardärför en ökad satsning på lövträd.Totalt finns 3,4 miljoner ha sumpskog i landet. Sedan1979 har 200 000 ha våtmarker dikats ut. Det har t o m utgåttstatliga bidrag för denna verksamhet fram till 1990.Markavvattning genom dikning bör minskas och förändras.Detta är viktigt för bl a vattenbalansen. Genom att anpassahyggen i terrängen kan behovet av markavvattning minska.Nya diken ska kräva tillstånd, medan dikesrensning skakunna ske utan tillstånd. På mossar och kärr skamyndigheten ha en restriktiv inställning vid ansökan omdikning. Många av dessa kan fungera som kvävefällor föratt minska läckaget till vattendrag.För att göra skogsbruket mer landskapsanpassat krävsatt det ges utrymme för ett differentierat skogsbruk. Dentekniska utvecklingen som pågår leder till att nya metoderinom skogsbruket kommer fram. Dessa småskaliga metodergör att skogsbruket kan bedrivas mer anpassat tillrespektive ståndort. Det gör att skogsbruket mer anpassastill t ex landskapsbilden. Den tekniska utvecklingen av nyametoder bör uppmuntras.Det måste finnas tillräckligt stor andelavverkningsmogen skog för att tillförsäkra de arter som ärberoende av denna biotop en livsplats. Denna strävan finnsockså inom skogsbruket. Det finns således ingenmotsättning mellan skogsbruk och naturvård i denna fråga.Genom att gammal skog finns någonstans i den lokalamiljön tillförsäkras hemvist för flora och fauna som kräversådana livsplatser. Dessutom krävs att vissa områdenskyddas genom reservatsbildningar. Vi anseratt detta måste vägas in vid beslut om nya reservat.Nya storskaliga brukningsmetoder inom skogsbruketleder till stor miljöpåverkan. Vi anser att det bör krävasmiljökonsekvensbeskrivningar för radikalaskogsbruksmetoder som hyggesplöjning, stubbrytning,dikning, inplantering av främmande trädslag, samt förskogsplantering på jordbruksmark. Detta är viktigt för attfastställa hur dessa metoder påverkar miljö och naturvård.Användningen av kemiska bekämpningsmedel iskogsbruket har i stort sett upphört sedan kommunerna fickansvaret för översynen. Försurningen är den störstaorsaken till förändringar av flora och fauna i skogen.Traditionell skogsgödsling kan förstärka dessa förändringar.Försurning gör det nödvändigt med vitaliseringsgödslingeller kalkning som vi beskrivit tidigare.ReservatbildningSedan 1920 har den produktiva skogsmarksarealen ökatmed 800 000 ha i , trots stadsutbyggnad ochreservatsbildning. Det finns således ingen grund att påståatt reservat har ryckt undan stora arealer skogsmark frånproduktion.Idag är ca 100 000 ha nedanför skogsodlingsgränsenavsatt till reservat. Antalet reservat måste öka i förhållandetill nuläget. Det är främst i som behovet avnya naturreservat är stort. Det måste bli administrativtenklare att bilda små naturreservat. Det kan gälla t exskogsdungar e dyl. Statlig mark som är av värde förnaturvården bör överföras till naturvårdsfonden. Det rörframför allt domänverkets mark i den fjällnära regionen.Överföringen bör kunna ske utan att ''staten ersätterstaten''.Vid bildandet av naturreservat på enskild mark måsteskälig ersättning utgå till den tidigare markägaren. Ommarken köps av staten ska ersättningen varamarknadsmässig. I de fall den enskilde fortsättningsvis ägermarken ska ersättning utgå om pågående markanvändningavsevärt försvåras. Ersättning kan även ske genom atterbjuda ersättningsmark till skogsägaren.Markägare och enskilda organisationer bör kunna ta enmer aktiv del i vården av naturvårdsobjekt. Genom attengagera fler parter i arbetet breddas kunnandet ochengagemanget. Ytterligare ett sätt att låta fler ta aktiv del inaturvårdsarbetet är att bilda en speciell fond dit människorkan skänka eller testamentera pengar. Medel ur fonden skakunna användas till att köpa och vårda mark eller speciellanaturvårdsobjekt. Vi vill framhålla att bildandet av ensådan fond inte får leda till minskade statliga medeltill den ordinarie naturvården. Fonden ska ses som enförstärkning, inte en ersättning, av den statligaverksamheten.Främmande arterIntroduktionen av arter, som inte normalt växer i densvenska naturen, måste ske med stor försiktighet.Contortatallen är den mest diskuterade arten som förts inoch börjat användas i . Introduktionen av contortanskedde utan att några närmare studier gjordes av hur denskulle reagera under svenska förhållanden. Det är ännu förtidigt att uttala sig om vad slutresultatet kommer att bli.Klart är att hårdare regler måste gälla förintroduktion av nya arter i . Innan vidare planteringav contortan sker måste klarlägganden göras om riskernaför insekts- och svampangrepp.Gentekniskt förändrade träd, växter ellermikroorganismer ska inte tillåtas att planteras eller släppasut i , förrän forskningen med säkerhet kan garanterakontrollen av växterna och en eventuell spridning i naturen.SkogsvårdslagHela skogsvårdslagen måste prövas förutsättningslöst.Enligt vår uppfattning bör skogsvårdslagen få inriktningenatt sätta upp ramar och minimikrav för hur skogsbruket skabedrivas. Ramarna ska främst grundas på vilken hänsyn tillnaturvård och miljö som krävs. Skogsbrukarna skall sedananpassa sitt skogsbruk till de angivna ramarna ochminimikraven. Samhället ska naturligtvis kontrolleraatt ramar och minimikrav uppfylls, men inte planerahur de uppfylls.Produktionsmålet inom skogsvårdslagen bör avskaffas.De fria marknadskrafterna klarar att ge de signaler somfordras för att få fram den mängd virkesråvara som krävs.Produktionsmålet bygger på en övertro på politikers ochmyndigheters möjligheter att planera och bedöma lämpligaproduktionsnivåer. Politiker och myndigheter ska iställetsätta upp de ramar som behövs för en näring. Vidare böravverknings- och gallringstvång tas bort.Vi förväntar oss att den sittande skogspolitiskautredningen lämnar förslag med denna inriktning.Viltskador på skogEtt av hoten mot skogsbruket är viltskadorna, främstälgbetning. Produktionen av kvalitetsvirke av tall försvåraskraftigt med dagens viltstammar. En för stor älgstamomöjliggör ett kvalitetsinriktat skogsbruk. Framför alltdrabbas täta självföryngrande plantskogar av älgbetning.Det är därför viktigt att hålla älgstammen på en rimlig nivå.Det är av vikt att skogsägare med skog där viltskador ärvanligt förekommande, får en ökad möjlighet att påverkaviltstammens storlek. Privata skogsägare som drabbas avomfattande viltskador bör få viss ersättning för skadorna.Stimulera omarronderingI vissa delar av landet är det en besvärande ägosplittringav skogsmarken. Skiften och brukningsdelar är små ochorationella och ägogränserna ofta oklara. Lagstiftningengår knappast att tillämpa på avsett sätt. Behovet attstimulera omarrondering är uppenbart.Ett hinder för en omarronderingsprocess är de högalantmäterikostnaderna. Kostnaderna för förrättning kanibland bli orimligt höga i förhållande till den direkta nyttanoch den areal som den berör. Därför verkartaxekostnaderna som ett hinder för det fortsattastrukturarbetet. Enligt vår mening bör dessa hinderminimeras så långt det är möjligt. Två åtgärder kan bidra tilldetta. Vi föreslår att lantmäterikostnaderna skall ses som eninvestering och få behandlas som en avdragsgill kostnad iförvärvskällan jordbruk. Vid mindre förrättningar är detviktigt att lantmäteriet kan jämka sina kostnader förförrättningen så att dessa framstår som rimliga i förhållandetill nyttan.Med bidrag från anslaget B 4. Bidrag till jordbruketsrationalisering, m m, ges möjlighet tillomarronderingsprojekt i bl a . Detta arbeteär mycket angeläget och har pågått . Man harinom myndigheten byggt upp en stor kompetens inomområdet och har många angelägna projekt. Vi anser attramen om för detta ändamål är för låg. Vi föreslåratt myndigheten istället inom totalanslaget om fårmöjlighet att disponera medel enligt de behov som finns.Enligt vår uppfattning bör då omarronderingsprojekten iKopparberg prioriteras. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljning av statligt ellergenom staten kontrollerad bolagsägd skogsmark samtskogsmark ägd av kyrkan,1]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av lagfästning avallemansrätten samt behovet av informationsinsatser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordförvärvslagstiftningen,[att beslutar att skogsvårdsavgiften upphörfrån ,2]3. att -- vid bifall till yrk. 1 i motion1990/91:Sk349 -- beslutar att bidragsformen 5. Översiktligaskogsinventeringar under C 5. Bidrag till skogsvård m.m.,avvecklas från ,4. att -- vid bifall till yrk. 1 i motion1990/91:Sk349 -- till C 4. Skogsvårdsorganisationen:Investeringar (prop. 1990/91:100, bil. 11) för budgetåret1991/92 anvisar . mindre än regeringen harföreslagit eller således ,5. att -- vid bifall till yrk. 1 i motion1990/91:Sk349 -- till C 5. Bidrag till skogsvård m.m. (prop.1990/91:100, bil. 11) för /92 anvisar . mindre än regeringen har föreslagit eller således ,6. att -- vid bifall till yrk. 1 i motion1990/91:Sk349 -- beslutar att ej anslå medel till C 6. Stöd tillbyggande av skogsvägar (prop. 1990/91: 100, bil. 11) /92,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskrivningsregler förinvesteringar i skogsbilvägar,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om egenavgifter påkapitalavkastning,2][att hos regeringen begär en översyn avprisbildningen inom marknaden för skogsråvara ochtillämpningen av konkurrenslagen (1982:729) på dennamarknad,1][att beslutar avskaffa träfiberlagen(1987:588),1]7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av naturvårdshänsyni skogsbruket,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser mot försurningen iskogen genom bl.a. vitaliseringskalkning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning för viltskador på skog,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulering av omarrondering,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter att behandlalantmäterikostnader som avdragsgilla kostnader,2]11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dispositionen av anslaget B 4.Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m.