ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02U243 · 1991-01-25 00:00:00 — I motioner till tidigare riksmöten har vi föreslagit attorganisationen skulle fåstatsanslag för att bygga upp sin verksamhet.Utrikesutskottet och har avvisat dessa förslag.Vi har i de tidigare motionerna, senast i mot.l989/90:U306, utförligt redovisat syftet med den verksamhetsom avsett att bedriva och som vi ansettvara av stort intresse.Här vill vi endast upprepa, att vad det gäller är eneffektivisering av u-landsbiståndet genom framtagning ochöverföring av teknik som är anpassad till den miljö därtekniken skall användas. För att framgångsrikautvecklingsprocesser skall kunna komma till stånd krävs deten enkel, vardagsnära teknik.Det är omvittnat av många att storskaliga lösningar ochöverföring av tekniska hjälpmedel som utgår från och äranpassade till de förhållanden som råder i i-länderna integer de resultat som man avsett och hoppats på.Det är således enligt vår mening angeläget att utvecklaoch stödja seriösa och väl underbyggda initiativ, som kan geulandsbiståndet en sådan utformning att det blir till varaktighjälp för de människor, som på det lokala planet i praktiskverksamhet skall omsätta de hjälpinsatser som görs.En förutsättning för detta är, att tekniken är anpassadtill de förhållanden som råder vad gäller t.ex. kunskap ochutbildning, tillgång till verkstäder för reparationer etc. Dens.k. informella sektor som finns i -- bönder,hantverkare, småföretagare -- måste kunna hantera ochvidareutveckla de hjälpmedel som i-länder bidrar med.För att u-landsbiståndet i ökad grad skall kunna få deninriktning som här angetts måste det i givarlandet finnasnågot organ som har kompetens och särskild uppgift attverka för detta. Det kan nämnas att i , ochSchweiz finns AT-organisationer av det slag som förordatshär.Vi anser det således angeläget, att det också i vårt landtillskapas en organisation av samma slag och att dennafinansieras från biståndsanslaget. bör fåformen av en stiftelse i vars styrelse kan ingå representanterför universiteten, näringslivet och frivilliga organisationer.Med hänsyn till att vi tidigare fått avslag på vår begäranom direkta anslag, föreslår vi nu att en utredning tillsätts,som får i uppgift att lägga fram förslag om en svensk med den inriktning som vi angett i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning omskapandet av en organisation för u-hjälp av det slag somangetts i motionen.
mot · GE02U247 · 1991-01-25 00:00:00 — Den ideella organisationen your Feet startade sinverksamhet i . Målsättningenvar och är fortfarande att hjälpa utvecklingsländernasinvånare till självhjälp och att genom aktivt stöd främjautvecklingsländernas jordbrukares produktion avbladnäring. Varför bladnäring?Ur flertalet gröna blad kan viktiga näringsämnen somproteiner, mineraler och vitaminer framställas.Blad är en rikligt förekommande källa tillnäringsämnen.Näringen kan framställas billigt.En sked bladnäringskoncentrat per dag hållernattblindhet, järnbrist och proteinundernäring borta.Bladnäringen skall vara ett tillskott, en ytterligareingrediens till den dagliga kosten.Kvarnpressen är ett exempel på enkel teknik,lättanpassad för kvinnor i utvecklingsländerna. Kvinnornassjälvförtroende ökar men bystrukturen förändras inte.Kvarnpressen är en resurs för kvinnorna i u-länderna.Kvinnoengagemang för bladnäringsframställningen ären självklarhet. Kvinnor lagar maten i de flesta länder ochansvarar för familjens föda.Bladnäringsförsök i södra och visar attsmåskalig produktion i byarna både är effektivt ochpraktiskt.Kvarnpressen kan tillverkas av den lokala ''bysmeden''och användas kollektivt av kvinnorna i byn.Nya arbetstillfällen skapas:snabbväxande grödorodlas och skördas,överskott av bladnäring kanavyttras,fibrer som avskiljs i kvarnpressen blirkreatursfoder.1975 startade i Coimbatore, , det första längreförsöket med bladnäring som tillsats i barnens mat.Projektet varade och resultatet var mycket positivt.Många projekt har ägt rum, bl.a. i , , och Bolivia.Svenska your Feet är en systerorganisation till deni . Efter en utställning vid kvinnokonferensen iNairobi uppmanades de bådaorganisationerna att söka FN-pengar till ett projekt iKenya. sker de största svenska insatserna iBolivia.I har stöttat FyF:s projektekonomiskt. AMU-center i har efter FyF:sritningar tillverkat den första svenska kvarnpressen förframställning av bladnäring.FN-pengar beviljades ett sextiotal länder som ville hametoden demonstrerad. En förbättrad version har ocksåframställts i samarbete mellan några företag omkringLycksele. är tillverkningen förlagd till Eksjö.I november 1990 avhölls i ett seminarium medstöd av livsmedelsverket. Referat därifrån är nu underdistribution till intressenter runt om i världen.Vid detta seminarium deltog bl.a. representanter frånflera institutioner vid Ulltuna, Sverigeslantbruksuniversitet, liksomInternational Child Health, m.fl.Föredragen behandlade bladnäringskoncentrat urmånga olika synvinklar, näringsfysiologiskt, ekonomisktoch metodiskt. Förhoppningsvis kommer resultaten avdetta arbete att ge ett samlat grepp om vad som i Sverigekan göras för att föra ut metoden ombladnäringskoncentrat, där det kan bidra till att höjalevnadsstandarden både vad gäller näring och förbättradekonomi ute i byarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvinning avbladnäringskoncentrat som näringstillskott för framför alltbarnen i utvecklingsländerna.
mot · GE02U248 · 1991-01-25 00:00:00 — Efter den kubanska revolutionen inleddesförändringen av landet i socialistisk riktning för att 1979kulminera i antagandet av en socialistisk konstitution, sombl.a. innebar att blev det enda tillåtnapartiet.Stora satsningar har gjorts på utbildning och hälsovård.Barnadödligheten är den lägsta i ,läkartätheten är högst i och analfabetismexisterar praktiskt taget inte.Den ekonomiska tillväxten har varit god under enfemtonårstid med och BNP ligger på ca2500 USD/capita. Handeln är baserad på utbyte medkommunistländerna, varför grunden nu sviktar när de storasubventionerna från uteblir.Sveriges massiva stöd till startade med SIDA-bistånd och uppgick då totalt till300 milj kronor. Detta bistånd gick därefter över iprojektbistånd . Därefter ärCuba samarbetsland för BITS i form av tekniskt bistånd,vilket sammanlagt uppgick till ca 130 milj.kr. fram till 90/91.Jämfört med andra mottagarländer för BITS insatser ärCuba den största mottagaren, undantaget.Utvärderingar visar att i detta samarbete upprepatprioriterat utrustningsstöd till sockerindustrin framförkunskapsöverföring och miljöinsatser och att de försök tillsådana insatser som gjorts inte utnyttjats eller följts upp. Deständiga leveranserna av utrustning har istället skapat ettohälsosamt biståndsberoende.Utveckling av fri- och rättigheterPolitiska fri- och rättigheter har varit mycket begränsadepå alltsedan revolutionen. Politiska fångar sitterfängslade i okänt antal, några alltsedan 60-talet.I den förändringsprocess som pågår efter detkommunistiska systemets sammanbrott i harCuba liksom inte visat några som helst tecken påomtänkande. är endast ett politiskt partitillåtet, det kommunistiska, inga ekonomiska incitament tillsjälvfinansiering tillåts, oliktänkande sätts i fängelse ochhålls fängslade utan rättegång, yttrandefriheten är näst intillobefintlig.I motsats till vad som hänt i andra kommunistiskadiktaturer har tvärtom situationen för de mänskligarättigheterna på drastiskt försämrats . Enligt var de somgreps medlemmar i fristående grupper somarbetar för medborgerliga fri- och rättigheter samt medmiljöfrågor.De senast utsmugglade uppgifterna visar att gripandenaav politiska fångar accelererade , att tortyr ärvanligt i kubanska fängelser och att många kvarhålls ifångenskap utan rättegång eller döms efter illegalarättegångar. Bara fängsladesnästan femhundra personer.Att notera är också att EG för några månader sedanp.g.a. övergreppen mot de mänskliga rättigheterna beslötatt fullständigt avbryta allt bistånd till Cuba.Med tanke på att ett av målen för vårt bistånd ärfrämjande av demokrati, bör mot denna bakgrundinte komma ifråga för insatser från BITS förrän enutveckling mot demokratiska fri- och rättigheter och avrespekten för mänskliga rättigheter inletts. Istället bör stödges till de organisationer som t.ex. på och den nybildade tvärpolitiskaDemokratisk Plattform som aktivt arbetar för endemokratisk utveckling på . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndet till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till de demokratiskakrafterna på .
mot · GE02U250 · 1991-01-25 00:00:00 — God hälsa är en av de allra viktigaste förutsättningarnaför att människor skall kunna leva ett aktivt liv. Det är enförutsättning för att kunna delta i arbetslivet och utvecklasociala relationer.1984 antog alla medlemsländer ivärldshälsoorganisationen, WHO, 38 mål förhälsoutvecklingen de kommande 15 åren. Några av deviktigaste målen är:Jämlikhet i hälsa ochlevnadsvillkorHälsofrämjande och förebyggandearbeteInternationellt samarbeteSett i ett internationellt perspektiv uppfyller Sverigemålen relativt väl. Hälsosituationen i flertalet andra länderär betydligt sämre. För världens kvinnor är behovet av enförbättrad hälsosituation mycket angeläget.Närmare en tredjedel av världens kvinnor får aldrigkontakt med mödravård, förlossningsvård eller över huvudtaget hälsovård i samband med graviditet. Omkring en halvmiljon kvinnor i dör i graviditets- ochförlossningskomplikationer. Spridningen av HIV/AIDS ärmycket omfattande i många u-länder.Vår kunskap om barnens situation i tredje världen ärdålig, men den är dock ändå något bättre än vår kunskapom u-landskvinnors hälsa. Barnen har länge varit i fokus förvårt bistånd, medan u-landskvinnorna mest varit målgruppför barnbegränsande åtgärder.U-landskvinnornas hälsa måste förbättras. Det krävsomfattande arbete för att bygga upp en väl fungerandemödra- och barnhälsovård. Mödrahälsovård omfattar fördessa kvinnor hälsovård under graviditet, underförlossning, amning och skötsel av små barn.Sverige är ett föregångsland när det gäller förebyggandemödra- och barnhälsovård. Vi är en av de störstabidragsgivarna till de internationella organisationer somarbetar med familjeplanering.För att öka vår förståelse och kunskap omhälsosituationen för kvinnor i och för att kunnabidra med hjälp och stöd, krävs inrättandet av eninstitutionell resursbas i . En professur iinternationell mödrahälsovård bör därför inrättas. Genomen sådan institution kan forskning och kunskapstillväxt påområdet stimuleras. Kunskapen bör ligga till grund förpraktiska biståndsinsatser från svensk sida. Rekryteringenav personal och forskare från sjukvården skulle vidareunderlättas.Finansieringen av denna professur kan ske genomresurser från bland anant SIDA och SAREC samt frånfristående fonder och humanitära organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en professur iinternationell mödravård.
mot · GE02U251 · 1991-01-25 00:00:00 — Omprioritering av det svenska biståndet har av tradition bistått utvecklingsländerna medhumanitär hjälp, och stora materiella resurser har i vissalägen ställts till förfogande vid katastrofer.Vid katastrofer är det självklart att ävenfortsättningsvis skall bistå med de resurser som behövs föratt avhjälpa akut nöd. I övrigt bör det svenska biståndetomprioriteras till förmån för kunskapsöverföring ommarknadsekonomi. Det finns en devis som säger att omman ger en människa en fisk föder man henne för dagen;om man lär henne fiska försörjer man henne för livet.Kunskaper i marknadsekonomi är av grundläggandebetydelse för utvecklingen, inte minst i Östeuropa.Företagarnas har påbörjat enutbildningsinsats för . Denna utbildning bekostasav BITS och genomförs i samverkan med . Andra goda exempel på utbildningsinsatserfinns och det är viktigt att dessa får utvecklas.Östeuropa, men även andra delar av världen, har prövatandra politiska system och dessa håller på attomvärderas. Det är därför mycket viktigt att resurser i formav kunskapsöverföring sätts in så att folkenslidande blir mindre. Om man lär sig de grundläggandeprinciperna i en marknadsekonomi kan grundläggandebehov tillfredsställas hos en befolkning och kan enutveckling starta som är till gagn för hela mänskligheten.Detta är viktigt när det gäller att stödja de baltiskastaterna samt övriga delar av som håller på attfrigöra sig. De måste stödjas på alla sätt för att få kunskapom hur en marknadsekonomi fungerar. Ett samarbete medEuropa och framför allt med ligger närmast.Med hänvisning till ovanstående föreslås enomprioritering av det svenska biståndet. Kunskap ommarknadsekonomi skall ges ökat utrymme och lämpligautbildningsarrangörer skall erhålla mer resurser för dengrundläggande utbildningen som är viktig, inte minst iÖsteuropa och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprioriteringen av det svenskabiståndet till förmån bl.a. för utbildning imarknadsekonomi i framför allt och .
mot · GE02U256 · 1991-01-25 00:00:00 — Biståndsmedel till familjeplanering, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A812 hemställsatt beslutar att av biståndsmedlen till skall gå till familjeplanering.
mot · GE02U257 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So529 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bioteknik och tredje världen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biotekniska vapen.
mot · GE02U259 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännaatt en successivt, , växande del av biståndet böranvändas för familjeplaneringsprojekt,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av ökadeinsatser internationellt för familjeplanering,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade kunskaper omkonsekvenserna för den globala livsmedelsförsörjningen avden s.k. växthuseffekten,7. till biotekniskforskning och utveckling för att förbättra jordbruket iutvecklingsländerna,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat internationellt samarbetekring bioteknik,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om patent på levandeorganismer,1]9. att begär att regeringen verkar för ett ökatinternationellt engagemang för att bevara den biologiskamångfalden.
mot · GE02U260 · 1991-01-25 00:00:00 — Nationella Unicefkommittéer i andra länder är oftastideella organisationer. I är sedanl984 en statlig stiftelse vars styrelse och direktör utses avregeringen. Idealitet främjas bäst utan statlig styrning.Därför bör den svenska befrias från statligstyrning och omvandlas till en ideell förening. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att den svenska Unicefkommitténbefrias från staten.
mot · GE02U302 · 1991-01-25 00:00:00 — I regeringens skrivelse 1990/91:50, det s k krispaketet,aviserades åtgärder för att stabilisera ekonomin ochbegränsa tillväxten av de offentliga utgifterna. Inomutrikes- och försvarsdepartementen skulleutgiftsminskningar göras med sammanlagt 1,2 miljarder kr.Utrikesförvaltningens organisation skulle förändras så attbesparingar möjliggjordes.I budgetpropositionen anförs att en utlandsmyndighetska läggas ned. Regeringen ska under våren 1991återkomma till i fråga om UDsbesparingsåtgärder, inklusive nedläggningar.Vi föreslår att förändringar av utrikesförvaltningengenomförs så att kan sparas under kommandebudgetår. Det är viktigt att organisationen är flexibel ochständigt anpassas till rådande och kommande behov. Istörre utsträckning bör den politiska bevakningen kunnasamlas på ''regionala ambassader''. I länder där vårarelationer helt domineras av biståndet bör representationkunna begränsas till biståndskontor. Eventuellt börbiståndskontorschefer i vissa fall kunna ges ambassadörsställning. I vissa andra fall bör ambassad kunna ersättas avgeneralkonsulat. som besparingar är nödvändiga,kommer det att finnas behov av att också öppna nyaambassader i t ex ett framtida fritt . Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besparingar inomutrikesförvaltningen,2. att till A1 förbudgetåret l99l/92 anvisar . mindre än vadregeringen föreslagit eller således .
mot · GE02U304 · 1991-01-25 00:00:00 — Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden Under allmänna motionstiden lades entrepartimotion (s, fp, c) om att avsevärt höja anslaget F 3Information om freds- och nedrustningssträvanden m.m.under . biföll motionenoch anslaget höjdes från drygt 9 milj.kr. till 15 milj.kr.Vidare föreslogs i motionen att anslaget skulle ges en nybeteckning nämligen Information, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m.m. Detta gjordes föratt markera att visst stöd nu skulle kunna utgå från dettaanslag till de enskilda organisationers studier och forskning,som tidigare kunnat erhålla bidrag från fredslotteriet.Därefter höjdes anslaget med 5milj.kr. och med 1 milj.kr. I den senastebudgetpropositionen föreslås oförändrat anslag dvs. med hänvisning till det statsfinansiella läget.I trepartimotionen framhölls att ''det ligger ett stortvärde i att svenskt uppträdande i säkerhetspolitiska frågorär föremål för en ständig, folklig granskning. Detta är encentral punkt i vårt vaktslående om demokratiska fri- ochrättigheter.'' Motionärerna tyckte det var olämpligt att låtadenna verksamhet vila på så osäker grund som folks intresseför lotteri. De ansåg att det föreföll rimligt att ettkontinuerligt och väsentligt ökat stöd skulle ges till sådanverksamhet. Som riktpunkt för medelsanvisningennämndes en promille av försvarskostnaderna.Försvarskostnaderna uppgår under nuvarande budgetårtill 35 milj.kr. Det betyder att informationsanslaget för attutgöra en promille skulle vara 35 milj.kr. Även om det kanfinnas invändningar mot denna typ av koppling, så skulleriktmärket ändå kunna gälla. En plan bör upprättas hurdenna målsättning skall kunna uppnås.Utrikesdepartementet beviljar från anslagetInformation om freds- och nedrustningssträvanden m.m.dels grundbidrag till enskilda svenska organisationer ochdels projektbidrag. Projektbidragen utgjorde budgetåret1987/88 cirka tre fjärdedelar av den totala summan. Sedandess har dess andel successivt sjunkit. I åretsbudgetproposition föreslås den utgöra hälften.Det är svårt att veta hur den egentliga styrningen avanslagsfördelningen går till. Vilka principer gäller? Vilkaresonemang ligger bakom uppdelningen på grundbidragoch projektbidrag? När medelstilldelningen totalt inte ökarutan i realiteten minskar så får dessa frågor allt störrebetydelse.I trepartimotionen framhölls vikten av kontinuitet. ''Forskning om den skall bli meningsfull och effektiv, bör haett långsiktigt perspektiv.'' Detta synsätt gäller i högsta gradäven idag.Enligt årets budgetförslag får alla de ''gamlafredsorganisationerna'' minskade grundbidrag och ytterst fåprojektbidrag.För att effektivt kunna utnyttja anslaget Information,studier och forskning om freds- och nedrustningssträvandenm.m. krävs enligt min mening en översyn av de mål ochriktlinjer som gäller för anslagets fördelning. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av mål ochriktlinjer vad gäller fördelningen av anslaget Information,studier och forskning om freds- och nedrustningssträvandenm.m.
mot · GE02U305 · 1991-01-25 00:00:00 — De fundamentala förändringarna i världen har avsevärtökat behoven av och möjligheterna för forskning pårustningskontrollområdet.Det slut möjliggör nedrustning i öst ochväst. I detta sammanhang spelar SIPRIs forskning encentral roll.Likaså är SIPRIs verksamhet av betydelse i dånord--sydkonflikten växer. Nedrustning mellan öst och västkan medföra att vapen och vapensystem, som iförhandlingarna beslutats ingå i nedrustningen, säljs vidaretill länder i tredje världen.Upprustandet av stater som syftar till nå enstormaktsposition i sin region måste också kunnakontrolleras. kunde exempelvis tidigt rapportera omIraks snabba rustning.Av skäl som dessa är det betydelsefullt att ges deanslag som begärts . I förhållande till regeringens förslag innebärdet en ökning med . Med anledning av det anförda hemställsatt till anslår ett med . förhöjt anslag i förhållande till regeringensförslag.
mot · GE02U306 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökat stöd till freds- och konfliktforskning Vid institutionen för freds- och konfliktforskning vidUppsala universitet pågår två intressanta ochinternationellt uppmärksammade projekt.Det ena är ett projekt om fredlig konfliktlösning vidväpnade konflikter, under ledning av professor . Projektet inleddes och har haft externfinansiering . Det innehåller teoriutveckling,dataframtagning och teoretiska tillämpningar avseendeväpnade konflikter i världen och möjligheter till fredligkonfliktlösning. Det har väckt betydande internationelluppmärksamhet.Projektet finansierades till 1988 genom Riksbankensjubileumsfond. Därefter möjliggjordes projektet genomstöd från , som också beviljade anslagför . Trots att utrikesutskottet uttalat sig positivt ifrågan om inrättande av ett konfliktlösningsinstitut, finnsinga medel avsatta i årets budgetförslag.Enligt institutionens egna beräkningar skulle kostnadenför ett varaktigt program uppgå till . En kortsiktig lösning för det närmastebudgetåret, en s.k. ''lågbudget'' för att garanteraöverlevnad i avvaktan på en mer permanent lösning, harsumman 264 000 kronor.Det andra projektet, Military Adjustment GlobalInformation Center (MAGIC), behandlar frågor kringomställning av militär produktion till civil produktion ochdrivs under ledning av fredsforskare har frågor som hör samman medomställning uppmärksammats alltmer. Viktiga anledningarär förstås den vikt som ledning gavomställning, samt de genomgripande förändringar som ägtrum i politiska karta. Liksom ingångnarustningskontrollavtal mellan /NATO ochSovjetunionen/WP.Men viktiga förklaringar finns också nationellt.Kostnadsutvecklingen skapar ekonomiska svårigheter atthålla den egna militärindustrin vid liv utan ökad export ellerinternationellt samarbete. Oregelbunden orderingångskapar starka variationer i militärindustrins anställningar.Industriella rationaliseringsåtgärder skapar ocksåfriställningar. Som ett resultat av den planeradesammanslagningen mellan delar av ochFFV Ordnance förväntas t.ex. tusentals arbetenförsvinna.De som internationellt sysslat med de här frågorna under1980-talet och som känner till den s.k.Thorssonutredningen förvånas över att den svenskaregeringen på inget sätt stödjer en omställning i !Och detta trots att utrikesutskott uttalat sitt stödför projektet!Enligt projektledningen krävs för /1992ett anslag på för att kortsiktigt garantera projektetsöverlevnad. För att garantera det långsiktiga arbetet krävsen permanent lösning, på samma sätt som i det tidigarebeskrivna projektet.För att garantera att ovanstående, och förhoppningsvisockså kommande, projekt skall få en permanent ochlångsiktig lösning vore en särskild anslagsrubrik inomutrikesdepartementets verksamhet att föredra (jfr. En sådan verksamhet bör enligt Vänsterpartietfinansieras genom att en avgift för omställning tas ut avvapenindustrin. Med hänvisning till det anförda hemställs[att begär att regeringen ikompletteringspropositionen återkommer med förslag påen avgift för finansiering, i enlighet med motionensförslag,1 ]att beslutar att . fördelas i enlighet med vad som angivits imotionen.
mot · GE02U307 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo254 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av särskildamiljöattachéer.