mot · GE02Ub502 · 1991-01-25 00:00:00 — Efter högskolereformen 1977 satsades på en uppbyggnadav de högre musikutbildningarna i . De närmastdärpå följande åren kännetecknades av en ekonomiskexpansion i linje med den s.k. OMUS-reformen, i vilkenprinciper och mål för den högre musikutbildningen hadedragits upp.OMUS syftade till en genomgripande översyn ochreform av den högre musikutbildningen. Man drog uppriktlinjerna för grundutbildning av musiker, kyrkomusiker,musiker individuell studiegång, komposition o.s.v. liksomolika kategorier av musiklärare: 1-ämnes och 2-ämneslärare i musik vid grundskola och gymnasium, instrumental-och ensemblepedagoger s.k. IE-lärare, rytmikpedagoger,improvisationspedagoger. Likaså skisserades ett system avpåbyggnadsutbildningar och uppbyggnad av enmotsvarighet till forskarutbildning.Den planerade dimensioneringen och uppläggningen avundervisningen av dessa olika studerandegrupper styrdes ihög grad av arbetsmarknadsmässiga behov och av behovetatt stödja kulturen i samhället. Den planeradeundervisningen kännetecknades av en kombination avbredd och specialisering. Detta innebar att många nyaämnen introducerades, som var tänkta att integrerassamman till en helhet för den studerande. Även olikaformer av afroamerikansk musik och folkmusik blev nuetablerade vid musikhögskolorna.Grundtankarna i är alltjämtstyrande för stora delar av utbildningen vidmusikhögskolorna. De idéer som kunnat omsättas ipraktiken har lett till markanta standardhöjningar både hosmusikundervisningen i gymnasier, grundskolor ochkommunala musikskolor och hos musiker av olikakategorier.Genom högskolereformen 1977 förvandladesmusikhögskolan i från en fristående statlig högskolatill en enhet inom . utgör dentillsammans med ett egetförvaltningsområde inom Lunds universitet.Vid i finns de olikautbildningslinjer för musiker och musiklärare som nämntsovan (2-ämneslärarutbildningen ersätts dock av den nyagrundskollärarutbildningen i musik och annat ämne). Vidskolan finns även olika påbyggnadsutbildningar och varje årges ett antal fortbildningskurser och fristående kurser.Sedan högskolereformen och harutbildningen vid fått ett väsentligt störreomfång, flera inriktningar . Kunskapsnivån hosde studerande och de utexaminerade har ökat markant.Även lärarkåren har vuxit både i omfång och kompetens.Det är väl befogat att tala om en total förvandling och enoerhört snabb utveckling.Musikhögskolan har härigenom kommit att spela en alltviktigare roll i kulturlivet i och i sydligaste ger en stor mängd konserter ocharrangerar eller är delarrangör i flera temasatsningar, somNutida musikdagarna varje höst och folkmusikveckan 1990.En stor del av musiklivet i utgår frånmusikhögskolan -- direkt och indirekt, genom konsertersom ges av musiker som är knutna till iMalmö i egenskap av lärare eller studerande.Musikhögskolan är även en viktig faktor när det gäller attrekrytera och att behålla framstående musiker ochmusikpedagoger i landsändan.Det är mycket viktigt att se till helabredd. Musiker-, kyrkomusiker- ochmusiklärarutbildningarna är specialiseringar inom enhelhet. Ofta glöms musiklärarna bort när man diskuterarkulturlivet. Det måste framhållas att de inte bara spelar rollsom lärare i grundskola, gymnasium eller kommunalmusikskola. Dessutom står de för en stor del avmusikverksamheten vid dessa skolor även utanförlektionerna och är ofta verksamma som musiker i detallmänna musiklivet. Eftersom musiklärarna inte bara finnsi storstäderna har de alltså en väsentlig roll i spridningen avkultur i hela samhället.Musikhögskolan bidrar bl.a. genom singästlärarverksamhet till att internationella toppkraftergästar . En viktig faktor i Malmös internationellaanseende som kulturstad är , sommed som huvudansvarig nu ägt rum tregånger. Läget vid gör det naturligt att skapa ettkontaktnät i norra . Detta arbete, som är i full gång,är en stor potential inte minst när det gäller att löpande hållasig informerad om rådande europeisk standard och omutvecklingstendenser.Från sida är det stimulerande att varaen del av den dynamiska utvecklingsprocess som musikliveti med omgivning nu befinner sig i inom olikamusikgenrer. Det faktum att så mycket av utvecklingeninom vitt skilda områden som nutida musik och jazzmusikbedrivs av personer som tillhör eller kommer frånmusikhögskolan visar att är en viktig kuggei detta musikliv.Den utveckling och nivåhöjning som musikhögskolanhar genomgått har skett genom centrala beslut och genommålmedvetet arbete inom . I synnerhetunder har detta arbete måst ske under alltsvårare ekonomiska förhållanden.Sedan ungefär 1985 har det blivit alltmera märkbart attanslagen för grundutbildningen vid musikhögskolankommit att urholkas alltmer. Denna tendens satte in i en tiddå inte kommit mer än halvägs i den avOMUS-utredningen ursprungligen tänkta utbyggnaden.Dagens per capita-kostnad för de studerande motsvararinte tillnärmelsevis den som en gång fanns, d.v.s. kostnadenhar inte uppräknats i takt med omkostnaderna. Bl.a. är detökande lönekostnader som gjort undervisningen allt dyrare.Detta innebär visserligen att lärarna har bättre löner nu änför , men ändå tillhör lärarna de lägst betaldakategorierna inom . måstevidare för att till sig knyta de mest kompetenta pedagogernakonkurrera med andra arbetsgivare.Dessa och andra kostnadsökningar i kombination medstagnerande anslag har sammantaget fått mycket storaeffekter på undervisningsmängden. Jämfört med läsåret1984/85 har den genomsnittlige studeranden vidmusikhögskolan i mindreundervisningstid i sin utbildning. Uttryckt i schemalagdaindividuella undervisningsveckor motsvarar detta enminskning från 30 till 24. Ett annat jämförelsetal äratt av undervisningstiden motsvarar 1 avgrundutbildningens 4 studieår.Vid i har maximalaansträngningar gjorts att möta denna situation genom olikarationaliseringsåtgärder och genom att söka öka lärarkårenskompetens. Effektiviseringsåtgärder har gjort attutbildningen trots allt kan genomföras och att vi ändåfortfarande är mycket aktiva i musiklivets utveckling.Det behöver dock knappast nämnas att våra möjligheteratt göra satsningar på fortsatt utveckling, nya projekt ochinternationella relationer blir mycket begränsade. På siktkan detta komma att påverka musiklivet i regionennegativt.Om urholkningen är av accelererande natur, vilket tycksvara fallet, kommer den att utgöra ett allvarligt hotmot utbildningens kvalitet. En sådan händelseutvecklinggår stick i stäv mot regeringens ambitioner attgrundutbildningen skall hålla god europeisk standard.Sedan 1977 har musikutbildningen i utvecklatsoerhört snabbt. Musiklärarutbildningens olika varianter harfått en nutidsförankring och bredd som troligen är unik ivärlden. Musikerna står sig allt bättre i den internationellakonkurrensen och blir allt bättre på att kommunicera medolika publikgrupper. roll i Malmös ochSydsveriges musikliv har blivit alltmera framträdande ochdess betydelse för de internationella relationerna likaså.Det är viktigt för , dess personal ochstuderande såväl som för och attmusikhögskolan har möjlighet att fortsätta spela denna rolloch utveckla den vidare. För att detta skall garanterasbehöver i en uppräkning avgrundutbildningsmedlen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundutbildningsmedlen vidmusikhögskolan i .