mot · GE02So217 · 1991-01-25 00:00:00 — Rättvisa åt det glömda Solidaritet mellan människor har varit en av degrundläggande förutsättningarna för det modernavälfärdssamhällets framväxt. Tanken att de starka ochbemedlade skall dela med sig till de svaga och fattiga harvarit bärande för de politiska krafter som satt i gång ochgenomfört det fattiga ståndssamhällets förvandling till ettrikare och rättvisare samhälle.Enligt liberala värderingar har varje individ, också honmed de allra sämsta förutsättningarna, rätt att leva ett såvärdigt liv som möjligt. Många i ges inte demöjligheterna. De behöver vårt engagemang mer än deflesta.Med det glömda menar vi de människor sommitt i vår välfärd lever i ofärd. Människor som kommit iskymundan, som har berättigade krav på mer stöd frånsamhället men som inte får det. Människor som ser hur destora gruppernas villkor förbättras medan de själva inte fården hjälp de behöver. I arbetet för att skapa rättvisa åt detglömda är egoismen huvudfienden och solidaritetendet främsta vapnet.De människor som lever i det glömda är oftastinte med när beslut fattas och resurser fördelas. Varje grupp är ganska liten och därförväger deras röster inte så tungt på valdagen. Ofta har desvårt att göra sig hörda i den politiska debatten. Inte sällanär de oförmögna att föra sin talan av brist på tid, ork,förmåga eller mod.Socialpolitiken måste kännetecknas av att kunna angripavälfärdssamhällets värsta skamfläckar. Dess utformningmåste i högre grad än styras av hänsyn till demänniskor som är mest utsatta och i mindre grad avkortsiktiga och valtaktiska hänsyn. Det är sällan som destarkaste organisationerna företräder de svagastemänniskorna. Människorna i det glömda ärutlämnade åt att vi andra av solidaritet och rättvisepatosdrar fram dem i ljuset och ger dem deras rättmätiga andelav vårt välstånd. Det ställer särskilt höga krav påengagemang och inlevelseförmåga hos politiskabeslutsfattare på alla nivåer.Våra resurser är begränsade. De friska och starka måstevara med och bära bördorna för de handikappade och desjuka. Vi måste vara beredda att avstå från vissa förmånereller fördelar för att vi skall få råd att hjälpa dem sombehöver stöd. Detta är den solidaritetens princip som tyvärrofta kommer på skam. Det handlar om att våga prioritera.Lika angeläget är att föra en resursskapande ekonomiskpolitik som ger ökat utrymme för socialpolitisktreformarbete. Endast så kan vi på lång sikt tryggavälfärden.Liberaler banar vägen för ett rättvisare samhälleRedan på 1930-talet engagerade sig liberaler för defolkgrupper som hade mycket besvärliga förhållanden menvars behov trots detta inte beaktades i det politiska arbetet.I dag är uppgiften densamma även om det i storutsträckning är andra grupper det nu handlar om.Den socialdemokratiska fördelningspolitiken har haft enannan inriktning. Stora resurser har satsats på dyrbara ochfördelningspolitiskt ineffektiva åtgärder. Mindre hänsynhar tagits till grupper som hamnat utanför reformerna. Närfolkpartiet liberalerna lyft fram dessa grupper så har detvarit svårt att få gehör för våra krav. Regering ochriksdagsmajoritet har vid upprepade tillfällen avvisat en radviktiga reformkrav för det glömda Sverige.Men vårt engagemang har också gett resultat.Folkpartiet liberalerna har arbetat för attde som bor på institution skall ha rätt till ett eget rum. Vihar drivit frågan om ett bättre boende för bl.a.senildementa och handikappade. Vi har tagit initiativ motköer i sjukvården. På dessa punkter har vi nu fått gehör iriksdagen. I samband med reformeringen av äldreomsorgenbeslutade att . skulle satsas påförbättringar inom dessa områden, dvs. eget rum till demsom önskar inom långvården, stimulansbidrag tillgruppboende och krafttag mot köerna inom vården. Nuskall detta reformarbete fullföljas i kommuner ochlandsting.För att minska barnens utsatthet har vi föreslagit att detbör inrättas en barnombudsman. Detta har riksdagengodkänt. Vi har krävt förbättrade ekonomiska villkor för desämst ställda pensionärerna, de så kallade undantagandepensionärerna. Fr.o.m. får nu även dennagrupp pensionstillskott och KBT som om undantagandeinte hade ägt rum.Politiker kan inte skapa lycka åt människor, men vi kanundanröja lidande. Så länge det finns ofärd i vårt samhällemåste arbetet för det glömda fortsätta. Konkretinnebär detta att vi måste vara vaksamma motsocialpolitikens misslyckanden genom att uppmärksammanya grupper som kommer i kläm och att inte nöja oss medföråldrade och schabloniserade föreställningar om vem somär stark och vem som är svag. För liberalerna ärdet därför en huvuduppgift att fortsätta kampen för detglömda Sverige.Med denna motion föreslår vi att ställer sigbakom riktlinjer för ett reformarbete i syfte att förbättraförhållandena för människor som lever i det glömda Sverigei dag. Flertalet av dessa förslag som presenteras nedan finnsmer utförligt beskrivna i en rad andra motioner frånfolkpartiet liberalerna.Vi behandlar nedan följande grupper:HandikappadeMänniskor med s.k. grå sjukdomarMänniskor med besvär i munhålanBarn som har detsvårtDemenssjuka och deras anhörigaDebostadslösaDe som försöker begå självmordPsykisktsjukaMissbrukareBrottsofferDe gravt ordblindaHandikappadeBarn med handikapp och deras familjer måste gesrätt att leva ett så normalt liv som möjligt. Den s.k.normaliseringsprincipen får inte tolkas som att samhälletlägger över den största arbetsbördan på det handikappadebarnets familj. Normalisering måste därför innebäraansvarsfördelning mellan föräldrarna, stat och kommun.Insatserna från samhällets sida måste utformas efter denenskilda familjens förutsättningar och behov. Dessafamiljer måste få reell valfrihet. Familjerna måste få hjälpmed olika former av avlastning. Ekonomin för dessafamiljer måste förbättras genom höjda vårdbidrag. ATP-poäng bör utgå för hela vårdbidraget ochmerkostnadsersättningen bör jämställas medhandikappersättningen. Vårdbidraget bör förlängas för deungdomar som studerar så att de inte behöverförtidspensioneras. Rätten till tillfällig föräldrapenningmåste förbättras för den som vårdar ett handikappat barnsom studerar. Om föräldrarna finner förhållandena ihemmet alltför påfrestande måste handikappade barnkunna få gruppbostad i familjens närhet. Omsorgslagenspersonkrets bör utvidgas till att omfatta fler grupper. Iförsta hand bör en utvidgning omfattas av barn och ungdomupp till 20 år.Det finns en grupp barn med ett handikapp somuppmärksammats först -- en lindrighjärnskada som brukar kallas MBD (minimal braindysfunction). Föräldrar till dessa barn måste ofta visa storaprov på tålamod i sin föräldraroll. Dessa familjer måste fåett bättre stöd från samhällets sida.Vuxna handikappade möter ofta betydandesvårigheter med att komma ut på arbetsmarknaden. Rättentill arbete måste gälla för alla. Aktiva insatser måste därförvidtas för att stimulera till ökad sysselsättning bland dehandikappade. gör här viktiga insatser som bör fåutökat stöd.Resurser som avsätts till förtidspensioner måste istörre utsträckning användas för att ge handikappadearbete. En sådan omprioritering minskar slöseriet medmänskliga resurser och ökar livskvaliteten för dehandikappade.Bostaden och dess miljö har en avgörande betydelse förhandikappades möjligheter att delta i samhällslivet. Förmånga handikappade passar kollektiva boendeformer bra.Gruppboende har flera fördelar, men bristen på platser igruppboende är stor.Det finns en allt större grupp föräldrar som har någotfunktionshinder. Dessa föräldrar måste få hjälp med att barn den kontinuitet och den trygghet ett barn behöver.Stödet till människor som tillhör små och mindre kändahandikappgrupper måste förbättras. Bristen på kunskap omdessa gruppers behov utgör ofta ett hinder för att tillgodosederas behov. Det är därför viktigt att verksamheter icentraliserad form byggs upp för att tillgodose behovet avinformation, kunskap och kontakter.Tolkverksamheten måste byggas ut.Sjukvårdshuvudmännen har ett ansvar för att tillhandahållatolktjänst åt döva, gravt hörsel- och talskadade ochdövblinda. Tillgången på tolkar är begränsad, denna bristmåste elimineras.Bilstödet till de handikappade måste förbättras.Varje människa har rätt att vara oberoende. Detta gällersåväl vuxna som är handikappade som familjer medhandikappade barn. För att dessa grupper skall få del avdenna självklarhet måste det personliga stödet ges ökadprioritet. Denna stödform kännetecknas av enbetydande splittring.Olika typer av stöd, såsom hemtjänst, ledsagare,arbetsbiträde etc. bör kunna placeras i en pott ochdisponeras av den berörda själv för anställning avpersonliga assistenter. Detta ger den handikappademöjlighet att själv besluta om servicens utformning. är ett bra exempel på hur sådanvalfrihet kan åstadkommas. En finansiering av detpersonliga stödet via socialförsäkringen bör studerasnärmare.Vår handikappolitik utvecklar vi mer ingående i enpartimotion och i en speciell kommittémotion omarbetshandikappade från liberalerna.Människor med s.k. grå sjukdomarDet finns en stor grupp sjukdomar, som ofta är livslångaoch för vilka det ännu inte hittats ett effektivt botemedel.Till dessa sjukdomar räknas bl.a. sockersjuka, reumatism,migrän, allergier, astma, psoriasis, cystisk fibros, afasi ochepilepsi.Dessa sjukdomar är inte alltid dramatiska till sittförlopp. Men de kräver en ofta återkommandeläkarkontakt. Kravet på kontinuitet är därför viktigt fördessa patienter. Flera av dessa sjukdomar kan ge svåraföljdkomplikationer eller förvärras, därför måste dessapatienter följas regelbundet.Det är därför angeläget att alla som så önskar har rättatt välja en särskild läkare med vilken de kan ha varaktigakontakter, en s.k husläkare. Denne läkare kan även vara enspecialistläkare. Ett utvecklingsarbete måste därför kommatill stånd som inriktas mot att skapa en förbättradkontinuitet inom sjukvården.Även personal på akutklinikerna måste vara väl insatt idessa olika sjukdomars speciella förhållanden. Vi utvecklardessa förslag närmare i en partimotion om sjukvården frånfolkpartiet liberalerna.Människor med besvär i munhålanDet finns människor med hälsoproblem som misstänksstå i samband med deras amalgamfyllningar. Folkpartietliberalerna anser det viktigt att dessa människor möts medrespekt, att deras uppgifter tas på allvar och att orsaken tillderas problem blir föremål för utredning. Om det visar sigatt problemen beror på amalgamfyllningarna är det viktigtatt det beslut som fattade efter förslagbl.a. från vårt håll efterlevs. Beslutet innebär att det blirenklare för den enskilde att ta bort almalgamet och fåersättning via tandvårdsförsäkringen.Folkpartiet liberalerna vill återigen understryka viktenav att får en produktkontroll och ettregistreringsförfarande för tandfyllnadsmaterial i likhetmed vad vi har för läkemedel. Vi vill också framhålla viktenav att forskning stimuleras för att klarlägga hälsoeffekternaav olika tandfyllnadsmaterial och att man verkar förutvecklingen av biverkningsfria produkter.Ett annat problem i munhålan som uppmärksammats imycket ringa omfattning är den muntorrhet som orsakas avSjögrens syndrom. Sjukdomen leder till betydligt försämradtandhälsa och höga tandvårdskostnader för den enskilde.Tandvårdspersonalen behöver ökad kunskap om dettasyndrom. Möjligheterna till ersättning viatandvårdsförsäkringen måste förbättras för denna grupp. Viutvecklar våra förslag om tandvården i en kommittémotionfrån liberalerna.Barn som har det svårtBarn har rätt till trygghet, värme och gemenskap. Men ivårt land finns det många barn som inte får uppleva dessasjälvklarheter. I vårt land finns det barn som på olika sättfar illa. Det är ett ansvar för alla att förhindra att barnutsätts för misshandel och andra kränkande handlingar.Socialtjänsten har ett ansvar för att förhindra att barnvanvårdas och misshandlas. har vi fåttkännedom om flera skakande fall av barnmisshandel meddödlig utgång. Det är ett tecken på att intekan leva upp till sitt ansvar att ge alla barn ett erforderligtskydd. Dessa brister inom måste åtgärdas.De brott som sker i det tysta är kanske de allvarligastebrotten. I tystnad och nästan bortom alla vittnen skersexuella övergrepp mot barn från närståendes sida. Flickorär de vanligaste offren för sexuella övergrepp. Det ärnödvändigt att samordna rättsväsende, socialtjänst ochvårdinstanser för att hjälpa och skydda de utsatta barnen.Sekretessreglerna får inte sätta hinder i vägen för att hjälpabarn som utsatts för sexuella övergrepp. Barnkompetenseninom rättsväsendet måste förbättras.Institutionsvård av ungdomar blir allt vanligare.Kriminellt belastade ungdomar döms oftare till fängelse.Denna utveckling måste hejdas och andra vårdformer inomsocialtjänsten måste utvecklas.Barnperspektivet har urholkats inom olika områden.Detta gäller både inom och barnhälsovården.Denna utveckling måste hejdas. Vi måste få utvecklaspecialister på barn och deras behov. Kommuner bör samlafler barnfrågor under en huvudman. Detta blir möjligt påde orter där primärkommunen blir huvudman förprimärvården. De områden som skulle beröras i första handär barnomsorg, den förebyggande barna- och mödravården,skolhälsovården och barnavårdsärenden enligtsocialtjänstlagen. En sådan organisation skulle utgöra ettviktigt inslag i strävan att stärka barnkompetensen.Vi utvecklar våra förslag i en partimotion som heter Allabarn är våra barn.Dementa och deras anhörigaMänniskor som har demenssjukdomar och derasanhöriga var alltför litet uppmärksammade ivård- och äldrepolitiken. Den som blir dement drabbas aven allvarlig och omstörtande sjukdom. De anhörigassituation förändras dramatiskt.Demens hör till de vanligaste sjukdomarna hos äldremänniskor. finns det inga metoder för att bota demens.Däremot kan vissa läkemedel dämpa beteendestörningar.Aktivering och intellektuell träning kan medverka till vissaförbättringar och ett långsammare sjukdomsförlopp.Riksdagen har beslutat att kommunerna skallges ett mer entydigt ansvar för de äldres behov av serviceoch boende. Detta skapar förutsättningar för en bättredemensvård, och verksamheten ges därmed större chans tillutveckling. I samband med detta beslutade ocksåatt ett speciellt stimulansbidrag skulle införas för att bl.a.påskynda utbyggnaden av de dementas gruppboende. Dettaär ett krav som liberalerna drivit och fåttgehör för.Förbättrad hemtjänst och utbyggd dagvård utgör viktigamål för att förbättra de dementas levnadsvillkor. För mångadementa är dagsjukvård kombinerad med eget boende ettgott alternativ. En väl utbyggd dagsjukvård ökar deanhörigas förutsättningar att vårda den demenssjuke ihemmet.När den demente kan bo kvar i den egnabostaden måste det finnas vettiga alternativ. Gruppboendetär ett positivt tillskott till demensvården och skall få ettreellt stöd.Även om gruppboendet byggs ut , kommerdet att finnas dementa i olika vårdformer, t.ex. sjukhem,och ålderdomshem. Inom akutsjukvårdenkommer det även att finnas dementa, då deibland för längre eller kortare tider får behov av somatisksjukvård. Erfarenheter från gruppboende bör därför tas tillvara även i andra sammanhang där dementa vårdas.De dementa som lever på institution måste ha rätt tilleget rum. De måste kunna få vara i fred med sina saker ochha rätt till att slippa störa eller störas av en medpatient.De exempel på dagvård, gruppboende och aktiviteterför dementa som finns visar att det är personalens godaengagemang och kunnande som skapar de goda resultaten.Personal som skall arbeta med dementa måste därför gessärskild utbildning.De bostadslösaAntalet långvarigt bostadslösa människor växer iSverige. Någon egentlig rikstäckande statistik angåendeantalet bostadslösa finns inte. Enligt uppgifter i dagspressennyligen utgör antalet ca 8 000--9 000. sociala råd menar att antalet bostadslösauteliggare var 3 000--4 000 men har ökat till 5 000--6 000.En hårdare attityd mot samhällets svagaste har lett tillökad hemlöshet i . Trots den låga arbetslöshetenunder slutet av har det blivit svårare för dehemlösa att ta sig in på arbetsmarknaden. Många teckentyder på att vi fått en allt effektivare utgallring redan underskoltiden, trots att de politiska ambitionerna varit demotsatta.De hemlösas skara har ökat i samma takt som härbärgenoch mentalsjukhusen slagit igen och bostadsbristen ökat.Förr utgjordes de bostadslösa främst av arbetslösamedelålders män med grava alkoholproblem. Många av debostadslösa har varit patienter inom denpsykiatriska vården, men blivit bostadslösa dåvårdplatserna inom psykiatrin minskat. Initiativ måste tasför att ge bostadslösa missbrukare och psykiatrins patienternågonstans att bo. För dessa grupper måste det tillskapassärskilda boendeformer.I dag slås även yngre och kvinnor ut frånbostadsmarknaden. Denna negativa utveckling ivälfärdssamhället har även spritt sig till landsortsstäderna.I gruppen hemlösa män är överdödligheten 40 gånger dennormala i åldersgruppen 25--enligt en undersökningsom sträckte sig över åren 1969--1982.Avhysningarna har ökat . Antaletverkställda vräkningar uppgick till 4 860 vilket är en ökning med 606 jämfört med året innan.Riksdagen har på initiativ från liberalt håll uttalat sittstöd för att ett tillägg införs i socialtjänstförordningen somförbättrar de avhysningshotades situation. ikommunen åläggs därigenom att tillkronofogdemyndigheten bekräfta att meddelandemottagits om tid för avhysning samt ange vem som äransvarig handläggare hos nämnden. Våra förslag omåtgärder för de bostadslösa finns också i vår partimotion ommissbruk.De som försöker begå självmordEnligt görs ca 20 000 självmordsförsök i . Ungefär entiondel av dessa leder till fullbordat självmord. visar att antalet självmord i harvarit påfallande . avdem som begår självmord är och en tredjedelav självmorden begås av kvinnor. Dessa siffror är väl kändaoch mycket alarmerande. Men samhället har inte reageratmed insatser och motåtgärder som står i proportion tillfenomenets omfattning och konsekvenser.Dessa siffror kan jämföras med dem trafiken skördarårligen. Drygt 20 000 människor skadas i trafiken , av dem avliderknappt ca 800 . Betydande resurser och informationsatsas på att minska döden i trafiken. Dessa insatser haringen motsvarighet för att minska antalet självmord.Bakom varje självmord eller ett självmordsförsök finnsalltid en rad tragedier. Även för de anhöriga kan detinträffade medföra svårt lidande. Känslan av skuld ochvanmakt kan förhindra ett naturligt sorgearbete då det kanvara svårt att tala om självmord på ett liknande sätt som vidett ''naturligt'' dödsfall. De anhöriga måste i högreutsträckning därför ges möjligheter till professionell hjälpefter ett självmord.Undersökningar visar att många av dem som begåttsjälvmord tidigare visat symtom på psykisk störning. Det ärviktigt med fortsatt forskning inom detta område för attförbättra våra möjligheter att avgöra vilka som är i riskzon.Det är också viktigt att hälso- och sjukvårdens personal lärsig känna igen symtom på självmordsbenägenhet och hurman kan förebygga självmord.Dessa förslag finns utvecklade i en kommittémotion frånfolkpartiet liberalerna om folkhälsa.MissbrukarnaI alkohol- och narkotikamissbrukets spår följer en helanhopning av mänskliga tragedier, såväl för missbrukarnasom för deras familjer och andra närstående. Dessa grupperfår inte glömmas bort. Stödet till dem måste utvecklas ochförbättras.Alkoholpolitiken måste kännetecknas av restriktionersom kan förebygga alkoholproblem samt ge en effektivvård, behandling och rehabilitering åt dem som trots alltdrabbas av sådana.Missbrukarna måste kunna söka hjälp på ett enkelt sättoch den skall alltid kunna förmedlas anonymt. Det går inteatt hitta en gemensam behandlingsmodell för allamissbrukare. De är som andra människor olika.Behandlingsalternativen måste därför vara flera.Så länge en missbrukare har kvar sitt sociala nätverk ärförutsättningarna goda för att vederbörande skall kunnaminska sitt missbruk. Många behandlingsmodeller byggerpå att inte bara behandla missbrukaren utan att ävenengagera omgivningen.Alkoholmissbruket hos kvinnor ökar kraftigt. Detta kanförklaras av att könsrollerna förändrats vilket medfört attdet blivit mer accepterat att kvinnor dricker alkohol.Kvinnorna är mer ekonomiskt oberoende ,vilket ökat konsumtionsutrymmet. Menkonsumtionsökningen kan också bero på bristandejämställdhet. Metoder måste utvecklas för behandling avkvinnliga alkoholister. Utbyggnaden av behandlingshem förkvinnor måste stimuleras.Ideella organisationer och enskilda personer görbetydande insatser inom missbrukarvården. Dessa svararför mycket av nytänkandet och finner ofta effektivabehandlingsformer. Det ekonomiska bidraget till dessaorganisationer måste därför ökas ytterligare med 10milj.kr.En missbrukare kan vara svårmotiverad till vård,eftersom missbruket ofta medför ett självdestruktivtbeteende. I de fall en missbrukare är motiverad till frivilligvård måste väntetiderna förkortas t.ex. genom att samhälleti större utsträckning utnyttjar de enskilda organisationernastjänster. En missbrukare som är motiverad för vård skallinte behöva bli bortglömd i väntan på behandling. Dennaväntan kan bryta ner missbrukaren ytterligare, vilketförsvårar behandlingsmöjligheterna.En missbrukare som genomgått behandling måste fåhjälp i form av bostad, utbildning, sysselsättning och socialakontakter. Det krävs ökade insatser, inte minst för att dennagrupps bostadsbehov skall kunna tillfredsställas.För de anställda inom missbruksvården är det viktigtmed en förståelse för hela vårdkedjans funktion, så att deinte bara möter de mest utslagna. Det är därför viktigt attpersonalen ges möjlighet till vidareutbildning ochhandledning.Vi utvecklar dessa förslag i en speciell partimotion ommissbruk.Psykiskt sjukaPsykiatrins patienter tillhör fortfarande i hög grad detglömda . Därför är det viktigt att psykiatrinuppmärksammas mer.Med psykisk ohälsa menas olika typer av störningar imänniskans psykiska funktioner, t.ex. intellekt, känsla ochvilja, som av patienten eller patientens omgivning upplevssom sjukliga. Orsakerna till psykisk ohälsa är många,komplexa och ofullständigt kända. Vissa tillstånd kanförklaras av förändringar i de s.k. signalsubstanserna ihjärnan. Andra tillstånd har psykologiska och socialaförhållanden som grund.Mycket har förändrats till det bättre när det gäller vårdoch behandling av psykiska sjukdomar och besvär.Åtskilligt återstår dock att göra för denna patientgrupp.Sedan landstingen tog över ansvaret för den psykiatriskavården har arbetssätt och organisation förändratsdramatiskt. Sektoriseringen inom psykiatrin är den störstaorganisatoriska förändringen. Den innebär att en klinik fårett totalansvar för all psykiatrisk vård inom ett geografisktområde.Sektoriseringen har dock skapat nya problem inompsykiatrin. Antalet vårdplatser inom den slutna vården harminskat kraftigt och många har flyttat ut till eget boende,ofta mer eller mindre utan tillsyn. Många av de bostadslösatillhör psykiatrins patienter. Metoder för att bedriva enmeningsfull öppenvård saknas ofta.Anhöriga till psykiskt sjuka måste få olika former avstöd. Hjälp vid olika krissituationer för de anhöriga måsteutvecklas. Stödet till anhörigorganisationerna bör byggasut.BrottsofferBrottsoffrens situation måste uppmärksammas mera.Ofta kretsar uppmärksamheten kring gärningsmannenmedan den som utsatts för brottet lämnas därhän.Årligen anmäls ca 1 miljon brott till polisen. De flesta avdessa brott är riktade mot enskilda personers egendom, liveller hälsa. Många brott anmäls dock aldrig till polisen.Misshandel, sexuella övergrepp och andra brott mot personär typiska exempel på sådant som inte alltid anmäls. Denfrämsta orsaken till detta är troligen att offret ochgärningsmannen står varandra nära.Under den senaste tioårsperioden har ett stort antalkvinnojourer vuxit fram, vilka inrättats för att hjälpa ochstödja kvinnor som utsatts för våld eller brott.Verksamheten vid kvinnojourer har visat på mycket godaresultat men verksamheten begränsas av bristandeekonomi. Vi föreslår ett ökat stöd från samhällets sidaomfattande 5 milj.kr. Detta är 3 milj.kr.