mot · GE02Jo762 · 1991-01-25 00:00:00 — Västervattnens betydelseVästsverige har i en unik resurs på fleraområden. är vattentäkt direkt och indirekt förmånga kommuner i . Den kölbundnafraktfarten är av stor betydelse. Fritidsbåtstrafiken ärbetydande och med inslag från främmande länder.Vänern utgör med till- och avflöden en stor och redanreglerad elkraftstillgång. är ett så stort vatten attsjön tillsammans med är en betydande miljöfaktorur klimatologisk synpunkt. Vattensystemet utgör vidaregrund för många djurarters liv och fortbestånd.Via och står i förbindelsemed , främst . Dessa Västervatten ärav stor betydelse såväl när det gäller ekologin sommänniskors verksamheter och livsbetingelser. Västerhavetutsätts för kraftig miljöpåverkan dels utifrån genom andraländers miljöutsläpp, genom fartygsdumpning ochnedskräpning, dels från vårt eget land genom kvävenedfalloch urlakning ur jordar samt avloppsutsläpp.FartygstrafikFartygstrafiken på och i betydermycket för näringslivet och sysselsättningen samt denstrukturella servicen. Mellan 15 och 20 större fartyg iklassen 3 000--passerar . Säkerhets- och miljömässigtinnebär det betydande fördelar att sådana transporteravlastas landtrafiken. Staten bör främja övergången tillfartygstransporter även för egna verksamheter ivänerområdet. Flygbränsletransporter till flygflottiljenSåtenäs är ett exempel. Betydelsen av Vänersjöfarten ochstatens eget ansvar att föregå med gott exempel bör gesregeringen tillkänna.VattenintagÖver 700 000 människor får sitt vattenbehov täckt via uttag i GötaÄlv och . Vattenintaget försörjer alltså enbetydande del av befolkningen i blir stora vid hinder förvattenförsörjningen. har fått stängasina vattenintag, varvid reservvattentäkter har använts.Vänerns betydelse som vattentäkt för så stor mängdmänniskor bör ges regeringen tillkänna.Hot mot havÖvergödningen av kusthav och sjöar leder tillmiljöproblem som algblomning, syrebrist och organismdöd.Den ökade tillgången på gödande kväve beror på gödslingav jordbruksmark och utsläpp av ofullständigt renatavloppsvatten från hushåll och industrier. Betydandemängder ammonium- och nitratkväve faller också ned frånluften. Det luftburna kvävet kommer från motortrafiken,felaktig stallgödselhantering och industriprocesser.Trafiken och jordbruket bidrar i ungefär lika stor gradtill övergödningen.Vad som skett på land har märkts främst i havet. Godtillgång på organiskt åtkomligt kväve har lett till högproduktion av växter och djur. Men om näringstillgångenökar alltför kraftigt kan en överproduktion ske. I havetyttrar det sig som en kraftig algblomning. När algerna dörsjunker de till botten och bryts ner av syreförbrukandebakterier. Vid hög bakterieaktivitet tar syret slut och fiskaroch bottendjur dör. harmängden kvävenäring, som rinner ut i ungefärfyrdubblats genom mänsklig aktivitet. Resultatet märker vii form av kraftiga algblomningar och bottendöd.Det var därför glädjande när ställde sig bakomFolkpartiet liberalernas krav på att initiativ tas till bildandeav en , liknande den som redan finnsför . Regeringen har med fördröjning och utansynbar entusiasm tagit sig an arbetet. Det åligger självklartregeringen att aktivt sörja för att det internationellasamarbetet bedrivs i enlighet med de riktlinjer somriksdagen givit. Detta bör ges regeringen tillkänna.När det gäller utsläppen av fast avfall beslutadeNordsjökonferensen att skulle bli s.k.specialområde i den internationella sjöfartslagstiftningen.Detta innebär att det är förbjudet att släppa utfast avfall. Trots detta fortsätter fast avfall undervinterstormarna att spolas upp på den svenska västkusten.Merparten av avfallet vid havsstränderna kommer frånandra länder, från yrkessjöfarten eller oljeutvinning iNordsjön.I motioner av () m.fl. samt (båda fp) framförs att det är angelägetatt berörda kustkommuner erhåller hjälp för att klara destora strandstädningsproblemen. Berörda länsstyrelser harskrivit till regeringen och begärt stödinsatser. Vi förutsätteratt regeringen tar nödvändiga initiativ för att lösakustkommunernas problem.Hot mot sjöHoten mot inlandsvattnen beror till stor del på att deockså är recipienter. och annan utrustningskall säkerställa att inga giftutsläpp sker. Detta gäller frånsåväl flera mycket stora tätorter som industriverksamhet.Kring vattnen ligger några av absolut störstaindustrikoncentrationer.Västra är i många stycken att betrakta somlandets tunga verkstad med praktiskt taget helabilindustrin, all flygmotortillverkning och en rad andraindustriverksamheter. Dessa är ofta miljöstörande.Risken för olyckor och tillbud med utsläpp i vattnen ärstor. Länsstyrelsernas miljövårdsenheter får larm medjämna mellanrum. Kontinuerlig mätning vid någramätstationer sker också genom vattenvårdsförbundsförsorg. Vid olyckor och tillbud sker allvarliga utsläpp avcyanid, färgmedel, destillat av tungmetaller och andra gifterförekommer. Skyddsbassänger förslår inte alltid.Utsläpp har också förekommit från fabriker som haftsådan föroreningsnivå att de inte klarat ens avkoncessionsnämnden fastställda nivåer , utantvingats avveckla verksamheten. Till detta kommervattenutsläpp från klorblekerier i och Gruvön iVärmland, fiberrikt vatten från Holmens bruk i ochflera pappers- och massafabriker i , Ryaverkenssmutsvattenutsläpp om över ,utsläpp av höghaltiga gifter från i , liksom renaläckage. Det har t.o.m. förekommit att tjockolja har läckt ut från landstingetsanläggningar i Vänersborg.Trots dessa allvarliga hot planeras och Älvfå ökad betydelse som vattentäkter för dricksvatten.Således har såväl som kommunerbehov och planer som avser vattenavledning från dessainlandsvatten.Västervattnen måste räddasFolkpartiet liberalernas miljöpolitik vilar påförvaltarskapstanken. Naturen och dess tillgångar kanbrukas men får ej förbrukas. Påverkan på naturresursernafår inte överstiga vad naturen långsiktigt tål.Vi vill här peka på ett antal beslut som skulle varaverkningsfulla i ett program för projektet mot användningen avmiljögiftet PCB,genbanker för att förhindra utarmningav i första hand fiskbestånden (i första hand genom attskydda de hotade arternas naturliga miljöer)naturskyddav områden genom inrättande av marinareservat,insatser för att återskapa en livskraftigsälstam,åtgärder för att minska kväveläckaget frånjordbruk, kommuner och industrier. Bland åtgärdernamärks t.ex. ökade krav på en mer långtgående reduktionvid reningsverken,ytterligare särskilda restriktioner föralla skadliga utsläpp i Kattegatt.Regeringen bör få i uppdrag att föreslå ett program förVästervattnen där bl.a. dessa förslag ingår.Lokala initiativ liksom regionala inom ramen förprojektet är viktiga. Mångamänniskors engagemang i dessa frågor skall uppmuntras.Flera sådana initiativ har också tagits. Länsstyrelser ochlandsting har kontaktats i syfte att inleda ett aktivt arbete isamråd med olika intresseorganisationer, enskildaföreningar och politiska partier. liberalerna harsålunda arrangerat upprepade Rädda Västervattnen-konferenser och inom ramen för nordiskt samarbeteinitierat studieutbyte.Flera myndigheter både centrala och regionala äransvariga i samband med utfärdande av bestämmelser förtillåten verksamhet. Samordningen fungerar inte, och vidflera tillbud har räddningstjänsten påtalat de oklaraansvarsförhållanden som råder. I många fall saknaskonkreta planer vid katastrofhändelser. Därför är detviktigt att planer utarbetas. Regeringen bör ta initiativ tillatt förslag läggs fram om erforderliga lagstiftningsåtgärderoch administrativa åtgärder. En förbättrad samordning ochett klarläggande av myndigheters ansvar och insatser skulletillsammans med utarbetande av aktionsplaner för sjöar ochvattendrag ge ett viktigt bidrag till att ytterligare förstärkamöjligheterna att Rädda Västervattnen. Dessa behovbör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Vänersjöfartens betydelse frånsäkerhets- och miljösynpunkt, såväl som statens eget ansvaratt föregå med gott exempel vid transportval,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande Västervattnensbetydelse som dricksvattentäkt för en betydande del avVästsveriges befolkning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktivt arbete för att förverkligainternationellt samarbete inom ramen för beslutom ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör ta initiativavseende kustkommunernas strandstädningsproblem,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande allvaret ochomfattningen av utsläpp, även som resultat av olyckor ochtillbud,6. att hos regeringen begär förslag om ettprogram för Västervattnen där i motionen redovisadeförslag bör ingå,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande behovet av lagstiftnings-och administrativa åtgärder,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande behovet av förbättradsamordning mellan myndigheter och ett klarläggande avdessas ansvar.