mot · GE02A809 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehåll 1.Regelsystemet3 2.Direktiv3 3.Utskott för kvinnornas rättigheter4 4.Jämställdhetsprogram4 4.1Jämställdhetskommittén5 4.2Expertgrupper5 4.3Informationscentraler6 5.Bättre eller sämre6 6.Dålig ekonomi skadar kvinnor6 6.1Skatter -- kvinnoarbete6 7.Inte bara ekonomi7 7.1Fredsrörelse7 7.2Miljöfrågor 7.3Arbets- och studiemöjligheter8 8.Förvärvsfrekvens8 9.Barnamiljernas ekonomi9 9.1Valfrihet9 9.1.1Barnstöd9 9.1.2Samband familj -- skatter -- arbetsmarknad9 9.1.3Arbetstider10 10.Löner10 10.1EG:s likalönedirektiv -- arbetsvärdering10 10.2Prestation11 10.3Årsplan för jämställdhet11 10.4Pensioner11 11.Karriär12 11.1Mytbildning12 11.2Förvärvsarbete -- men blir inte chefer12 11.3Politisk representation13 11.3.1Valsystemen13 12.Fruktbart utbyte13 13.Dynamik14 14.Respekt14Hemställan141. RegelsystemetDet går inte att förstå EG-rätten och den stora mängdjämställdhetsåtgärder som vidtas inom EG om man intekänner till statusen hos EG:s rättsakter.Dessa utgörs av tre nivåer med olika grader av bindandestatus och tre nivåer med varierande tyngd av icke-bindandeavsiktsförklaringar och information:1. Regulation (förordning) -- gäller direkt i varje EG-land.2. Directive (direktiv) -- bindande, varje land måsteinföra dessa direktiv/ beslut i sin lag ; på vissapunkter finns ofta möjlighet att välja olika lösningar, vissadelar är ''obligatoriska'', andra är ''options''. En dröjandemedlemsstat är ändå bunden om medborgare via vill följa upp någon rättighet, även ommedlemsstaten varit försumlig vad gäller införande avdirektivet i sin egen lagstiftning.3. Decision (beslut) -- bindande för dem det riktar sigtill, binder endast vissa länder eller enskilda fysiska ellerjuridiska personer, gäller till exempel oftast statligt stöd.4. Recommendation -- EG rekommenderar vissaåtgärder.5. Resolution -- icke bindande avsiktsförklaring.6. Communication -- meddelande av olika slag.EG-rätten utvecklas bland annat genom den praxis ochde tolkningar och motiveringar som domarna i använder sig av.2. DirektivDet finns fem antagna direktiv mot olika former avkönsdiskriminering. Därtill finns fyra förslag till nyadirektiv på olika områden som berör jämställdhet.Antagna direktiv: Likalön 1975, Lika behandling ,Likabehandling i socialförsäkringsfrågor 1978, Likabehandling i arbetsmarknadsförsäkringarna 1986 ochLikabehandling vad gäller graviditet och föräldraskap 1986.Det fjärde direktivet om Likabehandling iarbetsmarknadsförsäkringarna är oerhört viktigt i mångaEG-länder, eftersom detta berör en viktig del av den socialatryggheten. Det tredje direktivet drabbar länder som harhaft konstruktioner i socialförsäkringssystem sommissgynnat deltidsarbetande. Inte heller finns det någonmöjlighet att tvinga kvinnor till tidigare pensionsåldersedan detta direktiv antagits. Däremot accepteras ''positivdiskriminering'', till exempel avkrävs män i enextra änkepensionsavgift på , medan detta integäller kvinnor.Föreslagna direktiv: Rätt till föräldraledighet;fördelning av bevisbörda i mål om lika lön, likvärdigt arbetesamt indirekt diskriminering; komplettering påsocialförsäkringsområdet; skydd i arbetslivet för gravidakvinnor.På arbetsmarknadsområdet finns tre nya direktivförslag,varav ett precis antagits: Stopp för diskriminering isocialförsäkringarna för visstidsanställda med kortadeltider. Dessa så kallade atypiska anställningsformer skallha samma anställningstrygghet och sociala rättigheter somandra anställda. Inom EG finns cirka 30--40 procentdeltidsanställda. har något fler deltidsanställda,men dessa minskar hos oss i antal för närvarande.Sannolikt förhåller det sig så att antalet deltidsanställdaökar när kvinnorna går ut på arbetsmarknaden, medanantalet deltidsarbetande minskar när kvinnorna blivit meretablerade på arbetsmarknaden.3. Utskott för kvinnornas rättigheterJämställdhetsfrågorna har länge stått i centrum iEuropaparlamentet där det finns ett utskott förkvinnornas rättigheter, ett utskott som har en klarövervägande majoritet kvinnliga ledamöter. Utskottetframlägger rapporter, arrangerar hearings, driverkvinnornas intressen i budgetsammanhang och behandlarfrågor i parlamentet som direkt eller indirekt berör kvinnor.Detta arbete bör i högre utsträckning bevakas samtrapporteras i regeringens belysning av Europasamarbetetpå området.4. JämställdhetsprogramFörutom de bindande direktiven i olikajämställdhetsfrågor bedriver EG-kommissionenkontinuerligt arbete i form av fleråriga aktionsprogram, detförsta löpte åren 1982--1985, 1986--1990. Enresolution vad gäller det tredje jämställdhetsprogrammetväntas , efter krav från parlamentet, och förväntas löpaåren 1991--1995.Varje program har en viss ''tema-inriktning'' ochinnehåller en mängd förslag till aktiva åtgärder av skildaförslag på just det området. Det första programmets temavar ''Lika möjlighet'', det andra hade temat ''Kvinnan iarbetslivet''.Det andra jämställdhetsprogrammets delmål var:tillämpningen av existerande lagar, undervisning ochyrkesutbildning, rekrytering och anställning, ny teknologi,social trygghet, ansvarsfördelning för familj och arbetslivsamt medvetenhet och attityder. Man har försökt värna omatt kvinnorna skall få sin del av de nya arbeten som blirresultatet av att man utnyttjar den nya teknologin. Andraåtgärder rör en rättvisare fördelning av ansvaret föruppgifter i hemmet, på arbetsplatsen och i samhället iövrigt. Detta kräver ett omfattande informations- ochupplysningsarbete. Flera informationskampanjer skalldärför riktas mot olika grupper i samhället. Programmetbetraktas som en del i förverkliganden av ''MedborgarnasEuropa''. Länderna uppmanas bygga upp nätverk och startapilotprojekt. Kommissionen skall se till att statistik och datainom området harmoniseras och publicera enexempelsamling på god praxis för att uppnå jämställdhet.Vidare skall Kommissionen stimulera tillrundabordskonferenser i de olika medlemsländerna samtfölja upp lösningar för barnomsorg genom olika nätverk avexperter.Det tredje programmet fastställer tre prioriteradeområden för åtgärder: tillämpning och utveckling av delegala grunderna, att uppmuntra och underlätta för kvinnoratt komma in på alla delar av arbetsmarknaden, attförbättra kvinnors status i samhället bland annat attförbättra bilden av kvinnor i media och höjakvinnorepresentationen i beslutande organ.Förutsättningarna för ett lyckosamt genomförande av dettredje jämställdhetsprogrammet enligt intentionerna ansesnu mer gynnsamma än vid tidigare programpresentationer.Kommissionen understryker att all erfarenhet visar attdet inte räcker att genomföra åtgärder för att ökajämställdheten på arbetsmarknaden, man måste ocksåangripa frågorna inom angränsande områden. Man behöverförbättra kvinnans ställning i samhället generellt, för att nåbestående framgång och åstadkomma attitydförändringar.Kommissionen kommer därför att gå vidare i sinaansträngnigar att förbättra bilden av kvinnan i media ochannorstädes och lansera nya intiativ för att höjamedvetenheten och öka kvinnorepresentationen ibeslutande organ på alla nivåer och på alla områden isamhället. Kommissionen anses vara mycket aktiv påjämställdhetsområdet. Inte minst har man bidragit till attstimulera forskning om jämställdhet samt att utbilda lärarei jämställdhet. Kommissionen är medveten om att detkommer att uppstå en arbetskraftsbrist inom EG med denexpansion av tillväxt och verksamhet integrationen bidrartill. Kvinnorna kommer att behövas på arbetsmarknaden.Kommissionen verkar även för positiv särbehandling avkvinnor.För genomförandet av det tredjejämställdhetsprogrammet har föreslagits en budgetomfattande 5 miljoner ECU för och 5,3 miljonerECU för , det vill säga omåret.4.1 JämställdhetskommitténFör att bistå i dess arbete påjämställdhetsområdet har en rådgivande europeiskjämställdhetskommitté inrättats. I kommittén sitterrepresentanter för medlemsländernas jämställdhetsorgan.Kommittéledamöterna anställs individuellt för entreårsperiod som kan förnyas. Arbetsmarknadens parterdeltar som observatörer. Frågor som kommittén har bevakatär prostitution, fattigdomen i EG, kvinnor och barn ifängelse, makas status i enmansföretag med mera.Information om detta arbete bör finnas med i framtidarapporter om det europeiska jämställdhetsarbetet.4.2 ExpertgrupperFörutom den rådgivande kommittén finns en radexpertgrupper inom . De har till uppgiftatt se till att EG-beslut följs och de skall dessutom föreslånya insatser på jämställdhetsområdet. Några exempel påexpertgruppernas arbete: kvinnors yrkesval, synen påkvinnor i TV, barnomsorg, kvinnor i den offentliga sektorn,starta eget projekt för kvinnor, teknisk utbildning förkvinnor, nätverk för forskare, jämställdhet i skola ochutbildning, socialförsäkringsfrågor med mera.Särskilt studeras hur man skall få männen att ställa uppmer med hemarbete och särskilt studeras också lösningenav barnomsorgsfrågorna i när nu de båda tyskastaternas barnomsorgssystem skall sammanjämkas. Mananser det angeläget att möjligheterna till barntillsyn bevarasoch förbättras.4.3 InformationscentralerEG startar även informationscentaler med juridisksakkunskap runtom i medlemsländerna för att bland annatbistå kvinnor med att bevaka sina rättigheter. , som bistår eftersatta grupper, satsar också på kvinnor.5. Bättre eller sämreI svensk press och andra media har en svartmålning avjämställdsarbetet i EG gjorts. Det faktum att det finnskvinnor inom EG som har en sämre situation än svenskakvinnor, utgör lika lite ett skäl för att svenska kvinnorssituation skulle försämras, som att det inom EG finns mänsom i många avseenden har det sämre än svenska män. I enintegration av 12 länder och 350 miljoner människor finnsmånga olika grupper och regioner som ur olika avseendenhar det sämre eller bättre. Förbättringarna sker i olika takt,även om förhållandena i utgångsläget varierar. Svenskakvinnor lär knappast drabbas av att det inom EG finnsgrupper med svagare utgångspunkt. Det väsentliga är attdet såväl i som i EG vidtas åtgärder i förbättranderiktning och att resultatet av dessa följs upp. Den så vanligasvenska synen att allt som inte är lika måstelikriktas, kan förblinda svenskars möjlighet att förstå de 12EG-ländernas olika kulturer, religioner, regioner och 40gånger större befolkning.6. Dålig ekonomi skadar kvinnorDe ekonomiska skäl som ofta framförs för ett svensktEG-medlemskap berör kvinnorna i minst lika hög grad sommännen, kanske mer, eftersom en dålig tillväxt, en dåligsamhällsekonomi skadar de svagaste i samhället. Omföretagen inte kan sälja sina varor och arbetslösheten ökarvisar erfarenheten att detta ofta drabbar kvinnorna värst.Men även effekterna av en dålig ekonomi i den lilla världendrabbar ofta kvinnorna värre, genom att deras arbete i hemoch familj riskerar att öka och bli tyngre och omodernare.6.1 Skatter -- kvinnoarbeteI förvärvsarbetar av kvinnorna(minus fel i statistiken ; se under 8.Förvärsfrekvens). I förvärvsarbetar 73 procentkvinnor. Skattetrycket är i av BNP,medan klarar sig . Det finns ingetfastställt samband mellan högt skattetryck och hög kvinnligförvärvsfrekvens. Snarare vore det en förolämpning motkvinnor att hävda att deras deltagande på arbetsmarknadenvore beroende av skattefinansiering.I lutheranska länder i och i övrigaNordeuropa förvärvsarbetar fler kvinnor än i de katolskaländerna i . Skulle skattetrycket sänkas till 40procent, så skulle den offentliga sektorn givetvis minska.Men vårdarbete skulle inte försvinna på grund av detta.Behovet av barnomsorg och vård är relativt konstant.Istället skulle dessa arbeten i högre utsträckning skötasinom den privata tjänsteproducerande sektorn. Detta skulleförbättra samhällsekonomin, eftersom privat produktionvisat sig billigare och effektivare än offentlig. Därtill är denoftast mer serviceinriktad och flexibel det vill säga bättreförändringsanpassad -- något som blir alltmer väsentligt iden moderna världen. Ett ökat privat inslag i vårdsektornskulle ge kvinnorna större valfrihet att starta eget och prövanya idéer samt att välja andra arbetsgivare. Kvinnorstraditionella arbetsmarknad skulle sannolikt öka och inteminska på en fri marknad mot bakgrund av att allaundersökningar visar att människor mer efterfrågar tjänsterän nya saker. Erfarenheten från länder med fri marknadvisar att det just är tjänstesektorn som expanderar.Förutsättningen för att denna efterfrågan skall kunna ta sigkonkreta uttryck är att samhällsekonomin är i balans. Dettamål uppnås lättare om blir medlem i EG.Socialisten och Europaparlamentsledamoten framförde detta mycket oförblommeratpå regeringens EG-seminarium ''Kvinna i '': ''Jagskall var mycket rättfram. Jag anser att diskussionen iSverige inte skulle handla om huruvida ni skall gå med i EGeller inte. Antingen går ni under eller också går ni med.Frågan är: på vilka villkor?''7. Inte bara ekonomiI tycks många tro att medlemskap eller inte i EGmest är en fråga om ekonomi. Så är inte fallet. EG handlarom så mycket mer. EG berör varje medborgare i ett land.En av EG:s viktigaste principer, subsidiaritetsprincipen,innebär att besluten skall tas på lägsta möjliga nivå. Dennatanke om närhet liknar tankar som framförts i vårt landunder beteckningar som ''decentralisering'' eller''brukarinflytande''. Vissa beslut flyttar ner i hierarkin,medan andra, som kräver övernationella beslut i eninternationaliserad värld, flyttas upp. Besluten om denenskildes vardag tas i vårt land i praktiken ofta på kollektivnivå. Individuella hänsyn tas inte. Den enskilde drabbas.Just är ett land där fler beslut måste tas på lägrenivå, medan andra måste tas på högre nivå, bland annat pågrund av vårt internationella ekonomiska beroende,signifikant för ett litet exportberoende land. På dennapunkt är i behov av en snar EG-anpassning.7.1 FredsrörelseEG startade som en fredsrörelse under devisen ''Aldrigmera krig mellan länder. Länder som samarbetarkrigar inte''. EG har på denna punkt lyckats. Någramilitära sammanstötningar mellan medlemsländerna harinte inträffat, trots den krigiska historia som till exempelkan uppvisas i relationerna mellan och Tyskland.EG:s säkerhetspolitiska gemensamma arbete syftar justtill en fredligare värld såsom till exempel gemensambekämpning av terrorister. Terroristdåd drabbar oftaoskyldiga kvinnor och barn, varför detta samarbete inteminst är till nytta för dem.7.2 MiljöfrågorMiljöfrågan anses liksom fredsfrågan vara ett områdesom djupt engagerar kvinnor. Inte heller miljöfrågorna kanlösas enbart på nationell bas. Det är nödvändigt attåstadkomma övernationella miljöbeslut. Föga hjälperaldrig så hårda restriktioner för våra svenska åtta miljonermänniskor om 350 miljoner EG-människor inteomfattas av samma restriktioner. De länder som vill hahögre nationella miljökrav har alla möjligheter att bibehållasådana i EG så länge miljökraven inte används somförtäckta handelshinder. Däremot hindras länder från atthålla ett alltför lågt miljöskydd. Som exempel kan nämnasfrågan om avgasrening (katalysatorer) som ju visar attmiljöfrågorna blir mest effektivt hanterade om det skerövernationellt. Länder med höga miljökrav driver på andra.7.3 Arbets- och studiemöjligheterEG erbjuder med sin stora marknad helt nyaarbetsmöjligheter. För svenska kvinnor uppstår nya startaeget-möjligheter. Möjligheterna att studera i andra länderkommer att öka påtagligt, bland annat genom de mångasamarbetsprojekt som finns på högskolenivå. Studier frånett land kommer att accepteras i annat land och studenternakan få en färdig examen, av vilken vissa delar lästs i olikaländer. Förutom de vänskapsband och den språk- ochkulturkännedom om andra europeiska länder som kommeratt uppstå, skapas här helt nya möjligheter för kreativitetoch nya idéer att blomma. Man räknar med en enormutveckling av nya typer av arbeten. Fem till sju miljoner nyaarbeten beräknas växa fram, varav många så kalladeatypiska, med olika former av arbetstider. En påtagligtillväxtökning i alla medlemsländer samt en relativprissänkning på grund av den stora marknaden harförutsetts.Här öppnas helt nya arbetsmöjligheter för kvinnor. Frietableringsrätt inom vårdsektorn skulle ge många svenskakvinnor helt nya möjligheter till yrkesutveckling.8. FörvärvsfrekvensDen kvinnliga förvärvsfrekvensen är lägre i än iSverige, men tendensen är densamma det vill säga denkvinnliga förvärvsfrekvensen ökar långsiktigt i Europagenerellt. Det finns givetvis korta enstaka fluktuationer idenna enhetliga trend. Den svenska kvinnligaförvärvsfrekvensen tenderar till att bli övervärderad pågrund av att de föräldralediga räknas in i statistiken tillskillnad från i andra länder där denna grupp inte räknas in iarbetskraften. Detta statistikfel har angetts innebära enfelsiffra på . I steg kvinnligförvärvsfrekvens starkt , medan männens sjönknågot. steg sjukfrekvensen bland kvinnor under80-talet , medan männens sjuklighet ökademed 15 procent.I många ligger den kvinnligaförvärvsfrekvensen , medan den i andraligger mycket lågt. kan konstateras att den liggerhögre i protestantiska nordeuropeiska länder än iSydeuropa där den katolska religionen dominerar. Det kankonstateras att det blir allt vanligare i unga familjer i EGatt båda föräldrarna förvärvsarbetar. Det finns omkring 60miljoner yrkesarbetande kvinnor i EG. Den störstaökningen av antalet arbetare i återfinns igruppen kvinnor med barn i skolåldern.9. Barnfamiljernas ekonomiDen ökande förvärvsfrekvensen bland unga kvinnor iEG grundar sig ibland på en önskan om bättre standard,men också på att det blir alltmer självklart att kvinnor harett eget yrkesliv. kan det i många varaomöjligt att förstå den situation som råder i , att detfaktiskt inte går att försörja en familj på en lön. Det svenskaopinionsinstitutet har undersökt tio länder föratt fastställa om förvärvsarbetet ''bara är ett jobb'' förkvinnan eller om det finns en medvetenhet om potentiellayrkesmässiga utvecklingsmöjligheter i synen påförvärvsarbetet. Därvid har kunnat fastställa attSverige och tyvärr intar bottenplatserna, det villsäga, där finns flest kvinnor som ser förvärvsarbetet endastsom en inkomstkälla.9.1 ValfrihetValfriheten att själv välja att vårda sina barn är merbegränsad i än i många andra europeiska länder.Den familjepolitik som ger föräldrar möjlighet att ge sinabarn den vård och tid barnen behöver är väl utvecklad i som , och i viss mån , enfamiljepolitik som i allmänhet löper upp till dess barnenstuderat färdigt.9.1.1 BarnstödFörutom barnbidrag som i vissa familjesituationer ärhögre i vissa än i , tas i flera EG-länderhänsyn till försörjningsbördan med cirka 6 000 till 11 000kronor per barn. Detta sker i vissa länder via avdrag, i andravia bidrag. har ett bidrag på permånad om barnet tas om hand i hemmet och något lägrebidrag om barnet lämnas till godkänd institution. Detfranska systemet stöder särskilt större barnfamiljer. Särskiltstöd ges också till ensamstående föräldrar i ochTyskland. har en minimiinkomstgaranti(trygghetsgaranti) för ensamstående med barn. För attbättre möjliggöra reell valfrihet i bör avdragför barntillsynskostnader införas, som stödet tillbarnomsorgen görs oberoende av vårdform.9.1.2 Samband med familj -- skatter -- arbetsmarknadUtformningen av familje-, skatte- ocharbetsmarknadspolitik är ''kommunicerande kärl'' förbarnfamiljer. Kravet på förvärvsarbete på båda föräldrarnaligger tyngre i än i många europeiska familjer vadgäller familjer med flera små barn. Svenskasmåbarnsfamiljer återgår ofta tidigare till förvärvsarbete änvad fallet är i många europeiska länder. Stödet tillbarnfamiljerna är olika utformat i olika länder. haren välutvecklad föräldraförsäkring, men ett sämre barnstödi andra avseenden. Det svenska systemet gynnar föräldrarmed heltids förvärvsarbete, medan en studerande tillexempel gynnas av det tyska systemet. Eftersombidragssystemen är olika utformade i olika länder är enexakt jämförelse ofta svår att göra. Ett neutralt sätt attfastställa barnstödet kan därför vara att mäta stödet tillbarnfamiljerna i procent av disponibel inkomst. Sverigeutmärker sig då inte för någon topplacering: 22,9,18,9, 17,8, 16,0 ochSverige 13,9 procent.9.1.3 ArbetstiderSvenska kvinnors arbetstider synes snarare öka äntvärtom. Sextimmarsdagen är något vissa politiker talar om,verkligeten går i motsatt riktning. De korta arbetstiderna ärmännen förbehållna sett ur ett totalt tidsperspektiv.Svenska kvinnor arbetar mer . Från ålderarbetar kvinnor alltid mer än män. Mot bakgrund av att desvenska kvinnorna har nästan samma förvärvsfrekvens sommännen, som de arbetar nästan dubbelt så mycketi hemmet kan man anta att få europeiska kvinnor har sålånga totala arbetstider som de svenska. Svenska kvinnorbehöver kortare totala arbetstider genom att möjligheter tillhjälp med familj och hemarbete på olika sätt utökas.10. LönerSvenska kvinnor tjänar mindre än män inom i stort settalla yrkes- respektive åldersgrupper, trots storalåglönesatsningar. I de flesta liggerkvinnolönerna på av männens löner. Ensuccessiv förbättring har pågått där såväl som hos oss. Nuhar visat och hävdat att det skulle föreligga ettinternationellt trendstopp vad gäller minskandelöneskillnader mellan kvinnor och män. Det harkonstaterats att löneskillnaderna till och med är ökande ivissa svenska grupper. Kvinnor arbetar i i desocialiserade sektorerna. Ett vanligt sätt att höja lönen ärgenom att byta arbetsgivare. Detta försvåras för svenskakvinnor på grund av vårdmonopolen. Även möjligheten attstarta eget har försvårats genom detsocialistiska regelsystemet.10.1 EG:s likalönedirektiv -- arbetsvärderingEG:s lagstiftning på jämställdhetsområdet går i vissaavseenden längre än den svenska. Detta gäller bland annatlikalönedirektivets möjlighet till arbetsvärdering. EG-kvinnorna har en ovillkorlig rätt att vända sig till domstol,utan att därmed riskera avsked och kräva samma lön somen man som gör ett likvärdigt arbete. hardomstolen börjat använda sig av ''omvänd bevisföring'',vilket innebär att det är arbetsgivaren som måste belägga attdet inte rör sig om diskriminering.Den svenska lagstiftningen kommer att EG-anpassaspå flera punkter. Proposition väntas under våren 1991.Därigenom har EG redan påverkat den svenskalagstiftningen positivt så att svenska kvinnor kan förväntasfå ett bättre lagskydd i dessa frågor. Ärendena kommer iSverige sannolikt även fortsättningsvis att handläggas avspecialdomstol, arbetsmarknadsdomstolen, till skillnadfrån i där ärendena avgörs vid vanlig domstol.Det är därför särskilt viktigt att vid sådana mål bevakaatt kvinnan inte hamnar i samma situation som den sominträffade i bostadsdomstolen i Langborger-fallet, därSverige sedermera blev fällt i . Viss riskkan således finnas att båda parter, arbetsgivar- ocharbetstagarorganisation, har ett gemensamt intresse av attfälla kvinnan på grund av de stora kostnader som kandrabba stat och kommun om kvinnan är offentliganställd.De svenska monopoliserade arbetsmarknaderna medkollektivavtal över större delen av arbetsmarknaden kanriskera att drabba kvinnors möjligheter till förbättradlöneutveckling. Då skulle duktiga kvinnor inte få möjlighetatt ge ''draghjälp'' i lönehänseende.Den objektiva arbetsvärdering man försöker tillämpa iEG har gynnat kvinnor. Ett av de mera kända rättsfallen ärden kokerska som gick till högsta engelska nationellainstans, House of Lords, och krävde samma lön som enmanlig maskinist. Lorderna värderade hennes arbete likahögt och hon fick en 30 procentig lönehöjning.10.2 PrestationDet är synnerligen angeläget att det viktigaste kriterietvid arbetsvärdering blir prestation. Lönen bör beräknasenligt prestation per tidsenhet. Tidsåtgången är ett viktigtkriterium. Givetvis måste även buller och arbetsmiljö vägasin, men prestationen får inte nedvärderas, då förlorar helaarbetsmarknaden i effektivitet.Om mått för objektiv bedömning av prestation kan tasfram och tillämpas kommer kvinnor att vinna på det. Detär ju just den subjektiva negativa värderingen som oftadrabbar kvinnor.