mot · GE02Kr513 · 1991-01-25 00:00:00 — Bättre villkor för idrotten Innehåll 1.Inledning 2 2.Idrottsrörelsens ställning 2 3.Idrottens roll i utbildningen 3 4.Idrott vid militärtjänstgöringen 4 5.Handikappidrott 4 6.Dopingproblemet 5 7.Skatteomläggningen och budgetpropositionen 5 8.Idrotten och ekonomin 7 8.1Större andel av spelmarknaden 8 8.2Lotteriinkomster 8 8.3Andel i Tipstjänsts överskott 9 8.4Föreningens skatter 10 8.4.1Inkomstbeskattning 10 8.4.2Bingoskatt 10 8.4.3Reklamskatt 11 8.5Beskattning av idrottsutövare och -ledare 11 8.6Socialavgiftsfrågan 11 9.En utredning om idrottens skatte- ochavgiftssituation13Hemställan131. InledningIdrotten är största folkrörelse med ungefär tvåoch en halv miljon medlemmar. Inom ca 50 000 lokalaidrottsorganisationer gör nästan 500 000 ledare mycketförtjänstfulla insatser. Inom idrotten ges fler ungdomar äninom någon annan folkrörelse en meningsfullfritidsverksamhet.Idrottsrörelsen har stor betydelse för samhället. Denaktiva idrotten leder bland annat till att ungdomar avhållersig från för dem själva och för samhället skadligaverksamheter som exempelvis drogmissbruk.Idrottsrörelsen bidrar till friskvården genom att stimuleratill regelbunden träning, friluftsliv eller andra fysiskaaktiviteter. Idrottsrörelsen verkar aktivt för alkohol- ochdrogfria miljöer. Det är också klart dokumenterat att fysiskaktivitet ökar människans mentala förmåga,inlärningsprestationer och lust att lära. Regelbundnamotionsvanor innebär också att fritiden får ett rikareinnehåll.Till detta kommer den stora roll idrotten spelar för demånga åskådare, , radiolyssnare ochtidningsläsare som följer tävlingsverksamheten på olikanivåer. De många idrottsutövare av världsklass somfungerar som ambassadörer utomlands är en stor tillgångför . De tjänar dessutom som förebilder för denuppväxande generationen och är en starkt bidragande orsaktill den i mycket omfattande breddidrotten.Diskussionen om idrotten, dess ekonomi,verksamhetsformer och framtid har blivitallt mera intensiv. Riksdagsmajoritetens beslut om hur dennödvändiga marginalskattesänkningen skall finansieras harsärskilt hårt drabbat idrotten. Regeringens förslag ibudgetpropositionen om visst ytterligare statsstöd lindrarinte bördan nämnvärt. I stället ökar idrottens beroende avstatsmakterna. Moderata samlingspartiet anser attidrottsrörelsen är en omistlig del i samhällslivet. Vi lägger idenna motion därför fram förslag om bättre villkor föridrottsrörelsen, avsedda att ge den ökad självständighet ochstyrka inför framtiden.2. Idrottsrörelsens ställningDen verksamhet som bedrivs av idrottsföreningar,distriktsorganisationer, specialförbund och riksförbundbygger i första hand på ideellt arbete och personligtengagemang. Det är utomordentligt viktigt attidrottsrörelsen inte byråkratiseras och tvingas in i någotslags halvoffentlig roll. Den måste förbli en fri, obundenoch demokratiskt uppbyggd rörelse. Därför bör det direktaoch indirekta stöd som stat och kommun lämnaridrottsrörelsen inte vara styrande.Det är stor skillnad mellan den moderata och densocialdemokratiska synen på det ideella arbetet inom olikafolkrörelser. Socialdemokraternas politik förefaller syfta tillett korporativt system, där folkrörelser av olika slag tas i detkollektiva systemets tjänst. För oss moderater är principenom de ideella organisationernas, och därmedidrottsrörelsens, fria ställning lika viktig som kravet på individuell frihet.Basen för idrottsrörelsen är de många lokalaföreningarna. Det är deras verksamhet som ger alla depositiva effekter som hela samhället kan dra nytta av.Stödet från det allmänna måste utformas så attföreningarnas verksamhet kan stärkas.Under senare år har idrottsrörelsen utsatts förkostnadsökningar och ökat administrativt arbete. Inte minstden senaste skatteomläggningen bidrar till detta. Följdenblir svårigheter att rekrytera nya ledare, ökat krångel,merarbete för administrationen och att allt mera tid går åttill jakten på nya pengar, vilket tar tid och resurser från denegentliga föreningsverksamheten.Denna utveckling, nu förstärkt genom effekterna avskatteomläggningen, motsätter sig moderatasamlingspartiet. Det stora utbudet av föreningsaktiviteter,byggd på ideella arbetsinsatser, är en hörnsten isamhällslivet. Detta bör stimuleras i stället för attmotarbetas genom pålagor och krångel.Detta är särskilt viktigt eftersom alternativet tillföreningslivets värdefulla och oftast ideella arbete kankomma att utgöras av ökade kostnader för det offentliga.Uppskattningsvis lägger idrottens ideella ledare ner 125--på att leda och arbeta för svenskungdom. Till betydande del är dessa föräldrar till ungaidrottsutövare och de förmår hålla ut så länge de egnabarnen tränar och tävlar. Men sedan tar ofta intresset ochorken slut. Detta är allvarligt. förlorar på så sättmånga dugliga ledare och tränare med goda kunskaper.Omsättningen på idrottsledare är över huvud taget stor. Desom drabbas av detta är i första hand de små klubbarna. Detär därför angeläget att på alla sätt stödja dem som ärverksamma inom idrotten.Om det ideella arbetet minskar eller upphör ökarkostnaderna drastiskt för det allmänna. Så blir också falletom föreningslivet inte ges förutsättningar att äga sinaanläggningar. Om kommuner tvingas ta över planer, hallar,banor, klubbstugor m.m. och kanske därtill anställapersonal blir de totala kostnaderna mycket stora.I den mån föreningarna kan äga sina anläggningarinnebär det också att deras självständighet ökas. Enligt vårmening bör en sådan utveckling stimuleras.3. Idrottens roll i utbildningenMotorisk träning och idrott är av stor betydelse för barnsoch ungdomars fysiska utveckling. Det gäller inte minstförskole- och lågstadiebarn för vilka en god motorik ärgrundläggande för en positiv utveckling av bland annatkroppsuppfattning, jagidentitet och skolresultat. För barnmed handikapp av olika slag är träning av den motoriskafärdigheten och rörelseträning viktiga av såväl fysiska sompsykiska skäl.Intresset för fysisk aktivitet, friluftsliv och idrottgrundläggs i hemmet, förskolan, skolan och föreningarna.Skolans idrottsundervisning fyller en viktig funktion föratt ge ungdomar sunda levnadsvanor och ett funktionelltrörelsesätt samt för att skapa ett bestående intresse för ochbehov av fysisk aktivitet. Eleverna skall i skolan beredasmöjlighet att prova många olika former av idrott.Idrottsundervisningen skall vara allsidig och anpassad tillelevernas individuella förutsättningar.Ämnet idrott i gymnasieskolan har från /90fått en ny läroplan. Kursplanen har en markanthälsoinriktad profil. Huvudmomenten är ergonomi ochhälsa, träningslära, idrottsaktiviteter, rörelse, dans ochrytmik samt friluftsliv. Uppgifter föreligger nu som görgällande att inom förbereds enförändring av ämnets status som skulle göra det till ettfrivilligt tillval. Moderata samlingspartiet kommer attavvisa ett sådant förslag. Skulle idrott, det enda skolämnesom är direkt hälsoinriktat och kopplat till samhälletsförebyggande hälsovård, bli frivilligt i gymnasieskolan, blirSverige därmed det enda industriland i västvärlden som intesatsar på att utveckla ungdomars fysiska kvaliteter under desena tonåren.Skolan skall förbereda eleverna för vuxenlivet. Enpedagogiskt inriktad idrottsundervisning är nödvändig i ettförebyggande hälsoarbete. Idrottsämnets huvuduppgift ärdessutom att få alla elever intresserade av att sköta hälsaoch kropp samt att skapa ett livslångt intresse för fysiskaktivitet. Idrottsämnet bör därför även fortsättningsvis varaobligatoriskt för samtliga elever i gymnasieskolan.Vid idrottsgymnasier med riksintagning bereds 1300 av gymnasieskolans totalt cirka 300 000 elever möjlighetatt kombinera studier med elitidrott. De för särskiltidrottsintresserade elever och för elitidrotten mycketvärdefulla idrottsgymnasierna bör finnas kvar inom den nyagymnasieskolan. Efter hand som efterfrågan ökar frånidrottsutövare och specialförbund bör antaletidrottsgymnasier byggas ut. Utbyggnaden måste ske i dentakt det ekonomiska utrymmet medger.I de fall kommuner eller regioner själva i samarbete medspecialförbund vill inrätta en motsvarighet (så kallathemortsalternativ) för elever från det egnaupptagningsområdet bör detta i princip vara möjligt utanbegränsning från statens sida.Riksdagen har genom att bifalla en moderat motionbeslutat att inrätta en självständig idrottshögskola iStockholm 1992. Den nya bör formas som genererar forskning, kvalificeradutbildning och kunskapsutveckling till nytta för det svenskasamhället, friskvården, idrottsrörelsen,idrottslärarutbildningen och den idrottsligaämnesutvecklingen i hela landet.4. Idrott vid militärtjänstgöringenVid flera militära förband har etablerats så kalladeidrottsplutoner. Idrottsutövare ges här möjlighet attparallellt med sin militära utbildning också träna sin idrott.Denna lösning är självfallet bra för idrottsutövaren, menockså för försvaret, eftersom den bland annat ökarmotivationen hos de värnpliktiga. Antalet platser vididrottsplutonerna bör efter hand utökas, i första handgenom att flera idrottsplutoner etableras. Därmedförbättras också den geografiska tillgängligheten. Ävenkvinnliga idrottsutövare, som vill satsa på en militäryrkesutbildning, bör kunna beredas plats vididrottsplutoner.5. HandikappidrottHandikappidrotten har utvecklats mycket starkt undersenare år. De svenska framgångarna vid iAssen i och vid i Saint-Étienne iFrankrike är bara en -- om än mer synbar änandra -- effekt av det förtjänstfulla breddarbete sombedrivits i vårt land under en följd av år. är i dagvärldsledande inom simning och tillhör det absolutatoppskiktet inom friidrott. Handikappidrotten ärsynnerligen värdefull och har sin givna plats inom densamlade idrottsrörelsen. I vårt land finns 400föreningar med cirka 60 000 medlemmar. 20 olikaidrottsgrenar är organiserade med egnamästerskapstävlingar. Stat och kommun har ett särskiltansvar att tillse att än fler människor med handikapp beredsmöjlighet till fysisk rekreation genom idrott.För att förbättra möjligheten för handikappade att redani skolåldern kunna delta i olika idrottsliga aktiviteter börökat utrymme ges inom idrottslärarutbildningen förundervisning om de särskilda krav detta ställer.Vi anser att de ekonomiska förutsättningarna förhandikappidrotten skall förbättras genom att en del av deytterligare medel ur Tipstjänsts överskott som vi föreslårskall överföras till idrotten går till handikappidrotten.6. DopingproblemetProblemet med doping har vuxit kraftigt under desenaste åren. En lösning bör i första hand åstadkommasgenom en självsanering inom idrottsrörelsen. Strängasanktioner har redan införts och kontrollmöjligheternaavses bli utbyggda.Staten kan emellertid bidra i åtminstone två avseenden.Stöd bör lämnas till kontrollverksamhet och sådanforskning som syftar till att utveckla metoder att avslöjadoping. Narkotikaliknande preparat som används fördoping bör betraktas som narkotika när det gällerexempelvis reglering av införsel, försäljning ochanvändning. Här kan emellertid uppkomma vissagränsdragningsproblem. Det kan också övervägas attpreparat som inte naturligt kan hänföras till narkotiskapreparat ändå jämställs med sådana om de används fördoping. Regeringen bör skyndsamt utreda denna fråga ochförelägga de förslag om åtgärder som kan kommaatt erfordras.7. Skatteomläggningen och budgetpropositionenDen nödvändiga marginalskattereform som nugenomförts har finansierats på ett sätt som moderatasamlingspartiet inte accepterade. En av de verkligt storaförlorarna i detta sammanhang är idrotten. Detta av denanledningen att de skattelättnader på arbetsinkomster somgäller enskilda medborgare inte till någon del kommeridrotten och andra föreningar till del. I stället drabbasidrotten fullt ut av skatteomläggningens finansieringsdelar,främst genom höjd och breddad mervärdeskatt. Redanunder 1990 har omläggningen märkbart påverkat idrottenskostnader, exempelvis genom full moms på hotell- ochrestaurangkostnader. Bensinskattehöjningar och därtillhörande moms har också medfört betydande nya kostnaderför idrottsrörelsen. Det som emellertid främst skakaridrottsrörelsen är de delar av skatteomläggningen somgäller . har exempelvis införtsmoms på bussresor och andra resor till idrottsevenemang.Tidigare var dessa inte alls momsbelagda. Detsamma gällerför telefonkostnader liksom för fastighetsskötsel medkostnader för vatten, avlopp, sophämtning och inte minstelkostnader. Momsen på projektering avidrottsanläggningar och liknande har höjts från 4,17 procenttill . Momsen på reparationsarbeten och dyliktpå fastigheter har höjts från till full moms.Detta drabbar särskilt hårt de föreningar som äger sinaanläggningar men också dem som förhyr sina lokaler,genom hyreshöjningar. Benägenheten att investera i nyaföreningsägda lokaler kommer att avta.De momsbelagda kostnaderna är inte avdragsgillaför föreningarna utan utgör en direkt merkostnad i en redanhårt ansträngd ekonomi.Riksidrottsförbundet har, därtill anmodad avregeringen, undersökt hur skatteomläggningen drabbaridrotten. Undersökningen, som genomförts i form av enomfattande enkät, har besvarats av 1 749 föreningar. Dennavisar att idrotten i föreningsledet (totalt cirka 21 200idrottsföreningar med en eller flera sektioner) fårmerkostnader på grund av i huvudsak momshöjningar och -breddningar med 350--. Därtillkommer kostnader på förbunds- ochspecialdistriktsförbundsnivå. Därtill kommer ökadeutgifter för korpidrotten, eftersom vårt lands cirka 19 500korpklubbar inte innefattas av undersökningen.Idrotten har upprepade gånger uttalatfarhågor för de negativa konsekvenser som finansierigen avskatteomläggningen leder till. Regeringen såg sig därförföranlåten att i propositionen om reformeradinkomstbeskattning (prop. 1989/90:110) uttala bl.a.:''Enligt min mening bör därför skattereformens effekter förfolkrörelserna följas upp med särskild uppmärksamhet.Skulle det vid en sådan genomgång visa sig att icke avseddaeffekter uppkommer, bör självfallet motverkande åtgärdervidtas. ''Det kan konstateras att regeringen ibudgetpropositionen inte alls levt upp till det uttaladelöftet. I propositionen har regeringen ''som kompensationför skatteomläggningens effekter'' anvisat 65 miljonerkronor till idrottens lokala aktivitetsstöd.Moderata samlingspartiet motsätter sig inte denna extraökning av det lokala aktivitetsstödet. Dock är den somkompensation för skatteomläggningen varken tillräckligeller korrekt. Det finns dessutom ingenting som säger att deföreningar som kan få del av det ökade aktivitetsstödet ärdesamma som drabbas av skatteomläggningens effekter.Moderata samlingspartiet har som nämnts motsatt sigbetydande delar av den nu beslutade finansieringen avskatteomläggningen. Förslag som leder till en substantiellsänkning av skattetrycket, vilket även kommer idrotten tilldel, läggs i särskild partimotion. Vi hänvisar till denna.Därutöver bör emellertid övervägas om ideella föreningarskall göras tekniskt skatteskyldiga och därmed ges fullavdragsrätt för erlagd mervärdeskatt på varor och tjänster.Eftersom de samlade effekterna av en reform syftande tillavdragsrätt för ingående mervärdeskatt är någotsvårbedömda anser vi att detta snabbt bör utredas.Systemet skulle kunna kompensera en stor del av de ökadekostnader som skatteomläggningen medför föridrottsrörelsen.Regeringen har i budgetpropositionen också aviseratoch därefter i proposition 1990/91:76 föreslagit vissaändringar i lagen om allmän försäkring och i lagen omsocialavgifter i syfte att behålla den ordning som tidigaregällt för uttag av socialavgifter vid ersättning i samband medidrottslig verksamhet. Huvudregeln är att föreningar inteskall behöva betala arbetsgivaravgifter för ersättningar tillidrottsutövare på belopp som understiger ett halvtbasbelopp. Om denna förändring inte vidtas drabbasidrotten av ytterligare ökade kostnader med anledning avskatteomläggningen i storleksordningen 200 miljonerkronor . I avsnitt 8.6 i det följande redovisar vi hurmoderata samlingspartiet på ett bättre sätt vill lösa frågan.I avvaktan på att en sådan mera fullständig lösning är möjligaccepterar vi den av regeringen nu föreslagna modellen.Skatteomläggningen innebär vidare att den s.k. 600-kronorsregel som innebär skattefrihet upp till detta beloppför naturaförmåner -- inklusive tävlingspriser -- har slopats.Skyldighet att upprätta och inge kontrolluppgiftuppkommer så fort någon erhållit en förmån eller vunnitett pris vars värde är eller mer. Vinnaren blirskattskyldig för detta värde. Vi anser att detta leder till ökadbyråkrati och mera krångel för föreningarna och förenskilda, som förändringen är av försumbarbetydelse för statskassan. Vi föreslår i stället att gränsen förskattefrihet flyttas uppåt till , vilket skullemedföra betydande förenklingar för idrottsrörelsen.Som en följd av skatteomläggningen uppkommer inomidrotten även vissa konkurrenssnedvridande effekter.Bowling och tennis är exempel på idrottsgrenar där självaidrottsutövandet i vissa fall kommer att mervärdebeskattas.Det är nämligen inte ovanligt inom dessa idrotter att någonannan än den ideella idrottsorganisationen tillhandahållermöjlighet till spel och träning. I sådana fall kommer självaspelaravgiften att mervärdebeskattas. Vi anser att det ärorimligt att införa regler som får de här effekterna, särskiltsom enskilda initiativ också inom idrotten bör stimulerasoch uppmuntras. Det är enligt vår uppfattning nödvändigtatt all idrottsutövning blir konkurrensneutral när det gällermervärdebeskattningen. Vi föreslår därför att åtvederbörande utskott uppdrages att utarbeta erforderliglagtext med innebörd att tillhandahållande av tjänst föridrottsutövning undantages från mervärdebeskattning.Vi lägger i det följande fram flera förslag som syftar tillökade möjligheter för självfinansiering inomidrottsrörelsen. Det innebär inte att vi föreslår någraminskningar av nu föreslagna anslag. Genom att föreningaroch förbund ges bättre möjligheter att själva påverka sinekonomiska situation minskar emellertid beroendet avbidragen.8. Idrotten och ekonominDen verksamhet som bedrivs inom idrottsrörelsenmedför kostnader av skilda slag. Det gäller inköp avredskap, utrustning med mera, lokal- och anläggningshyror,löner och ersättningar till anställda, kostnadsersättningartill ledare och utövare, skatt och arbetsgivaravgifter etc.De finansieringskällor som står till idrottsrörelsensförfogande är i stort:Deltagaravgifter, entréavgifter mm.Frivilliga bidrag av olika slag.Lotteriverksamhet,bingospel etc.Statliga och kommunala bidrag.Olikaformer av sponsring.Egen rörelse i form av exempelviskioskverksamhet eller försäljning av idrottsmateriel.Staten påverkar i flera avseenden föreningarnas ochförbundens möjligheter att utnyttja dessafinansieringskällor:Det statliga och kommunala stödet till föreningar ochförbund är omfattande. påverkas utvecklingen avdessa bidrag av det statliga respektive kommunalabudgetläget.En av de traditionellt största finansieringskällorna ärlotteriverksamhet. På detta område har emellertid statenomsorgsfullt tagit till vara möjligheterna att dra in medel tillstatskassan.Uttaget av skatter och arbetsgivaravgifter påverkarsjälvfallet idrottsrörelsens ekonomi, direkt såväl somindirekt. I ett högskattesamhälle minskar möjligheterna attfinansiera verksamheten genom frivilliga bidrag,deltagaravgifter och entréavgifter.Den skilda syn på de ideella organisationernas ställningsom finns mellan moderater och socialdemokrater påverkarsjälvfallet också inställningen till hur organisationernasverksamhet skall finansieras. Socialdemokraterna föredraruppenbarligen att göra dessa ännu mera bidragsberoende.Därmed blir de utlämnade åt politiska beslut, särskilt omandra finansieringskällor beskärs. Vi moderater vill gestörre utrymme och bättre förutsättningar för finansieringgenom egen verksamhet.8.1 Större andel av spelmarknadenDet spelas i för varje år.Sedan år 1975 har folkrörelsernas egna spel minskat frånnästan till av den totalamarknaden. Skulle folkrörelsernas andel varit oförändradskulle de kunnat ha förstärkta nettoinkomster påmiljardbelopp. Enligt Riksidrottsförbundets beräkningarhar idrotten tappat andelar på spel- ochlotterimarknaden som minskat idrottens inkomster medcirka årligen.Lotteriutredningen fastslog i ett betänkande:''Om de statliga lotterierna och totalisatorspelen i framtidentillåts öka på samma sätt som finns enligt vår meningrisk för en ogynnsam utveckling för den ideella sektorn. Detstatliga spelet bör därför inte tillåtas att ytterligare breda utsig på det ideella spelets bekostnad. ''Spelmarknaden har främst expanderat genom de nyaspelformer som introducerats av såväl AktiebolagetTipstjänst som . Enförutsättning för en ökad grad av egenfinansiering inomidrottsrörelsen är att en större del av den totalaspelmarknaden görs tillgänglig för denna.8.2 LotteriinkomsterRegeringen lade i proposition 1987/88:141 fram förslagsom syftade till att ge folkrörelserna vissa ökade möjlighetertill inkomster från lotterier och spel. Förslaget var avsynnerligen begränsad omfattning. I motion 1987/88:Kr 21lade moderata samlingspartiet fram förslag som till skillnadfrån propositionen skulle ge idrottsrörelsen och andraideella organisationer en kraftigt utökad möjlighet tillsjälvfinansiering genom lotterier. I motionen föreslogsbland annat:att penningvinster tillåts i såväl lokala, regionala somriksomfattande föreningslotterier,att den beloppsmässiga begränsningen förpenningvinster till slopas,att tillståndsplikten slopas för lokala föreningslotterierockså bedrivna från fast försäljningsställe samt för regionalaoch riksomfattande lotterier,att regeringen skall kunna ge tillstånd till sådantautomatspel som ger vinst i form av pengar, värdebevis,spelpoletter eller liknande i enlighet med vad som föreslogsav lotteriutredningen,att ideella organisationer ges rätt att anordna lotterier avsamma typ som det så kallade Trisslotteriet, som i dagbedrivs i monopolställning, samt att de ideella organisationerna ges lika rätt att utvecklanya spelformer.Vi vidhåller dessa förslag, som avslogs avriksdagsmajoriteten . Förslagen kommernärmast att aktualiseras i den lotteriutredning somriksdagen beslutat skall genomföras. Huvudsyftetmed utredningen är att lotterilagstiftningen skall ges ettsådant innehåll att den i förhållande till nuvarandelagstiftning ger ett utökat utrymme för de folkrörelser somi ökad utsträckning önskar finansiera sin verksamhet genomlotterier och spel. Moderata samlingspartiet, som varittillskyndare av en utredning, kommer att verka för attutredningen leder till ökade möjligheter för idrotten attskaffa sig nya inkomster.8.3 Andel i Tipstjänsts överskottAB Tipstjänsts omsättning uppgick till cirka 5,5miljarder kronor 1990. Detta år redovisar bolaget en vinstpå , som enligt gällande reglerinlevereras till statskassan.Tipstjänsts spelverksamhet bygger i stor utsträckning påidrottsrörelsens egna aktiviter. Genom olika punktinsatseroch genom sponsring går en del av Tipstjänsts medel redani dag till idrotten.Av spelinsatserna hänför sig i storleksordningen 2,5--3miljarder kronor till spelverksamhet med direkt ellerindirekt samband med idrottsrörelsen.Moderata samlingspartiet anser att en viss andel avTipstjänsts omsättning bör gå till idrottsrörelsen. Det ärrimligt att använda den totala omsättningen som bas, ävenom bara cirka hälften av omsättningen direkt eller indirektutgår från idrottsverksamheten.Vi föreslår därför att idrottsrörelsen tillförs enandel av Tipstjänsts omsättning. För /92 börandelen vara en procent. Med utgångspunkt i 1990 årsomslutning innebär det ett belopp på drygt 55 miljonerkronor. bör därför anslå dessa medel tillRiksidrottsförbundet som har att fördela medlen till främstlokal verksamhet.AB Tipstjänsts stöd till idrotten skall särskiljas från deavtal som bolaget på affärsmässiga grunder träffar medidrottsrörelsen. Företagsekonomiskt motiverad sponsringskall givetvis kunna beslutas av bolaget självt. Regeringensförsök att blanda samman denna verksamhet med deutökade bidrag som ansett bör utgå till idrottenbör avvisas av .