mot · GE02U503 · 1991-01-25 00:00:00 — Frihet för de baltiska folken koncentreras sovjetiska truppertill och . Suveränitet enligt de baltiskafolkens i demokratiska former uttryckta vilja tycks nuosäkrare och mer fjärran än på länge.Trots statsminister långtgående stöd tillprincipen om baltisk suveränitet i samband med ESK-möteti är det oklart hur långt i konkret ochpolitisk handling är berett att gå för att stödja debaltiska staternas frihet.Också inför de borgerliga partiernas stöd till ett frittBaltikum finns det anledning att sätta frågetecken. Trotsåtskilliga långtgående utfästelser på förhand var det ingetriksdagsparti vid sidan av de gröna som var attlita på när det verkligen gällde -- när den första baltiskastaten utropade sin suveränitet och begärde omvärldensstöd.Sveket mot LitauenDen utropade (förra gången)sin självständighet. 1920 undertecknade Leninssovjetregering ett fredsfördrag med där det bl.a.hette att erkände suveränitet och förall framtid avstod från alla överhöghetsanspråk. 1921upptogs som medlem i . Den23 ingicks Molotov--, enligtvilken skulle tilldelas . Den 28september 1939 överfördes i ett hemligt protokolltill sovjetiska intressesfär. föreslogSovjetunionen en s.k. vänskapspakt, 25 000soldater ur besatte s.k. strategiska punkter ilandet. , , följde entotal sovjetisk invasion. Presidenten flydde, 34 000människor deporterades, en marionettregering ansökte ominträde i Sovjetunionen.I augusti 1940 överlämnades genom svensk förmedlingLitauens och de andra baltiska staternas beskickningar tillSovjetunionens beskickning i . I en diplomatisk nottill sovjetiska utrikeskommissariatet gavSverige uttryck för ståndpunkten att som debaltiska staternas folkrättsliga successor var ansvarig förvissa baltiska skulder till . Ett svensk-sovjetisktregeringsavtal slöts om ersättning försvenska fordringar i Baltikum.Den 22 juni invaderades av trupper,200 000 judar massakrerades. 1944 kom Röda arméntillbaka, deporterades 300 000 litauer. Stalinspartiideolog yttrade: ''kommer att bestå,men utan litauer.'' död satte stopp förfolkmordet.Den 11 mars 1990 återtog sinsjälvständighet.Efter samråd i utrikesnämnden (där och vsaknar representation) enades de fyra störstariksdagspartierna om att inte borde erkännaLitauen.Den 14 mars var det utrikesdebatt i riksdagen.Miljöpartiet krävde att borde erkänna Litauen.Alla övriga partier (också v) motsatte sig detta. Samtidigtutlovades såväl från regeringens (i 22/3)som från den borgerliga oppositionens sida (IngemarEliasson, fp, i utrikesdebatten) att svenskt diplomatiskterkännande inte skulle vara en fråga om ''om'', utan enfråga om ''när''.Är sovjetrepublik?Betraktar fempartialliansen trots allt som ensovjetrepublik? I så fall skall den naturligtvis följa sovjetisklag. Och blir vägen till självständighet lång:Det skall anordnas folkomröstning, varvid det krävs tvåtredjedels majoritet för självständighet. Men det räckerinte. Övriga sovjetrepubliker skall tillfrågas. Men inte ensdet räcker. Det skall vara en övergångstid på upp till fem år.Men inte nog med det: Under det sista övergångsåret kanen tiondel av befolkningen kräva ny folkomröstning. Ochdå måste det bli två tredjedels majoritet igen -- annarsåtergår allt till utgångsläget.Det finns två möjliga tolkningar av rättsläget: --som anser att är sovjetrepublik, -- somsäger att är en självständig stat sedan 1918.Miljöpartiet ansluter sig till uppfattning. Däravföljer logiskt att måste erkännas. Övriga fempartier vägrar erkänna . Därav följer logiskt att maninte delar syn på sin självständighet. Endaåterstående tolkningsmöjlighet är Moskvas.Det har naturligtvis hävdats att erkännande av Litauenskulle strida mot mängder av principer. Det visar sig vidnärmare granskning vara ohållbart.Utrikesutskottet redovisade att de principer somregeringen säger sig följa beträffande erkännande av nyastater är flexibla och har tillåtit ett antalundantag:I en rad fall har erkännande av stater som i allaavseenden motsvarar de svenska erkännandeprincipernafördröjts p.g.a. politiska hänsyn. Det gäller t.ex.Demokratiska Republiken , DDR, Nord-Korea.I andra fall har stater som de facto motsvarar desvenska kriterierna överhuvudtaget icke erkänts avpolitiska skäl. Det gäller t.ex. och Taiwan.Iytterligare fall har erkännandet delats upp, genom att ett defacto-erkännande kommit först och fullt de jure-erkännande kommit . Detta gäller t.ex. ochAngola.Det finns alltså i praktiken inte några oomkullrunkeligaerkännandeprinciper som befriar regering och riksdag frånett fullt politiskt ansvar i varje enskilt erkännandefall.Liksom när det gäller måste också i fallet Litauenen saklig och politisk bedömning av det speciella falletgöras. Litauen-fallet kan sammanfattas i fem punkter:1.Litauen är en stat sedan 1920-talet.Erkännande av betyder inte erkännande avnågon exilregering eller underjordisk befrielserörelse, ejheller av någon helt nybildad stat, utan erkännande av enstat som haft diplomatisk erkänd suveränitet, varitockuperad utan stöd i folkrätten , därefter pågrundval av demokratiskt genomförda val själv återtagit sinsuveränitet.I ett brev till utrikesutskott har Litauenspresident understrukit att Litauenssjälvständighetsförklaring inte innebär att någon ny statbildas, utan enbart att återupprättar densjälvständighet som de jure kontinuerligt har existeratsedan landet bröt sig loss från och erkändesav hela världen.2. vill bli erkänt.I samband med den litauiskasjälvständighetsförklaringen hävdades från en del håll attLitauen inte hade begärt erkännande. Men det rimliga ärnaturligtvis att en självständighetsförklaring i sig självnormalt bör tolkas som begäran till omvärlden omerkännande.För att tydliggöra att det förhåller sig så utfärdadeLitauens parlament den 17/3 en direkt vädjan till''demokratiska nationers regeringar'' att erkänna ;man vädjade speciellt om 'erkännande av de lagar ochresolutioner som antogs '', vilket skulleinnebära erkännande av självständighetsförklaringen.Någon tvekan om att vill bli diplomatiskt erkäntkan icke råda efter detta. Litauiska ledare har dessutomflera gånger vädjat direkt till om erkännande.3. frihet -- vår säkerhet.Svenska säkerhetspolitiska hänsyn har anförts mot ettsvenskt erkännande av . Men ett av många inslag ien fast och trovärdig säkerhetspolitik är en kritiskdiplomatisk och politisk inställning gentemot allasupermaktsövergrepp, till förmån för små folks rättigheter.Man stärker alltså inte, utan försvagar egensäkerhet i förhållande till supermakter om man svävar påmålet när det gäller små folks rätt till suveränitet.4. Erkännade av strider inte mot traditionellasvenska erkännandeprinciper.Som framkom vid en föredragning inför utrikesutskottetden 17/3 av folkrättsexpertis, harSverige åtskilliga gånger låtit politiska skäl påverkaerkännandefrågor.Litauen har en regering, ett folk och ett territorium;regeringen är demokratiskt vald, folkviljan är massivtdemonstrerad, regeringen har dessutom uppenbarligen --med få undantag -- civil och administrativ kontroll över sittterritorium. Inte minst viktigt är att polisen lyder under denlitauiska regeringen.Att ett land saknar militär kontroll över sitt territoriumär inte i sig ett tillräckligt skäl mot erkännande, särskilt inteom en främmande militär närvaro sker med godkännandeav landets regering. Detta är fallet beträffande Litauen.5. Erkännande strider inte mot internationella avtal.Helsingforsavtalet utgör inte något hinder för svenskterkännande av . Där talas om fredliga metoder vidgränsändringar och respekt för folks självbestämmande.Sovjetunionens territoriella integritet är således inte detenda som undertecknare av Helsingforsavtaletmåste ta hänsyn till. självbestämmande ochfredliga befrielsemetodik är minst lika viktiga faktorer.Alltså: varken svenska principer, folkrätt eller ingångnainternationella avtal utgör hinder för svenskt erkännande avLitauen.Estland och LettlandUtvecklingen i och är i allt väsentligt likden i . Också och har i principunder förklarat sig utgöra självständiga stater,om än inte i riktigt samma dramatiska former som Litauen.De tre republikerna har uppträtt samordnat inför Moskvaoch intensifierat samarbetet sinsemellan. Vad som ovansagts om gäller till största delen också om de bådaövriga baltiska republikerna.Erkänner den sovjetiska ockupationen avBaltikum?Vid sitt besök i den 23/4 1990 sa Litauensregeringschef att ett första steg påvägen mot svenskt erkännande kunde vara att Sverigeåtertar sitt erkännade av den sovjetiska ockupationen.Det har i debatten hävdats att det vore orimligt att 1990uttala officiell kritik mot den svenska samlingsregeringensgodkännande av den sovjetiska ockupationen av Baltikum1940. Men oförmåga och ovilja att ompröva his-toriskaskeenden i ljuset av nya erfarenheter har varit en av de mestavskydda svagheterna hos de regimer i Central- ochÖsteuropa som försvunnit. Även om inte pålänge lidit av förtryck kan det inte uteslutas att det också hososs finns tidsperioder och enskilda politiska åtgärder somidag är mogna för omprövning i historiens ljus. Inte minstkan detta gälla händelser då landet varit utsatt för starkttryck, t.ex. under . Sådan omprövningarkan dels innefatta nya moraliska bedömningar av denpolitik som fördes. Men omprövning kan också innebära nu utan att sakna förståelse för att vissa åtgärdervidtogs i den situation som rådde finner det rimligt attundanröja eventuellt kvardröjande följdverkningar.I fallet med erkännande av den sovjetiskaockupationen av handlar det således förriksdagens del mindre om att omvärdera beslutet somsådant, och mer om att ompröva dess kvardröjandekonsekvenser. Därför vore det rimligt att uttalaratt erkännande av den sovjetiska ockupationen avBaltikum icke längre äger giltighet.Baltikum och EGI diskuteras EG som om inte fanns ochBaltikum som om EG inte fanns. I samband med attriksdagen beslöt om EG-medlemskap vägrade samtliga EG-vänliga partier att seriöst pröva vad det skulle kunnainnebära för frihet. I samband med kampanjernaför , t.ex. de s.k. måndagsmötena, är EG tabu.Möjligen hävdas det att det finns EG-vänneri . Det är troligt. Men två frågor är obesvarade:1. Har de baltiska ledare som eventuellt uttryckersympati för EG klart för sig hur mycket avsuveränitetsöverlåtelse ett EG-medlemskap innebär? fått information om att de t.ex. inte bör anstränga sig attskapa egna riksbanker och valutor eftersom sådant håller påatt avvecklas i EG?2. Viktigare än vad de baltiska staterna eventuellt villangående EG är i det korta perspektivet vad de kan. Är dettroligt att Moskvaregeringen släpper de baltiskarepublikerna fria om det kan tänkas att de kommer attutgöra östliga utposter i en västlig militärpakt? Och ävenom de inte skulle bli medlemmar i -- vilken roll spelardet för deras möjlighet att bli suveräna om det inte finnsnågot neutralt nordiskt bälte för dem att ansluta sig till?Det minsta man kan begära är att en grundlig analysgenomförs om ett svenskt EG-medlemskaps inverkan på debaltiska staternas möjligheter att bli suveräna.Fri rörlighet för människor runt ÖstersjönFör att öka samarbetet och samförståndet runt Östersjönbör lättnader införas för resor mellan och debaltiska länderna. Visumtvånget bör så snart som möjligtavskaffas. Det bör också bli lättare för medborgare i olikadelar av regionen att arbeta i andra. Efterhand bör engemensam arbetsmarknad eftersträvas. Ett första steg påvägen skulle vara om baltiska medborgare får rätt att taarbete i på samma villkor som nordbor.Generös svensk flyktingmottagningOm en flyktingvåg skulle komma från de baltiskarepublikerna p.g.a. sovjetiskt agerande, måste ståberett att utan omständliga procedurer ta emot dem somflyr hit. Redan nu måste det klargöras att balter som flyrfrån sovjetisk militärtjänst måste få stanna i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör erkänna ,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör erkänna och så snart dessarepubliker så begär,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör uttala att det svenska erkännandet av densovjetiska ockupationen av de baltiska republikerna i dagicke äger giltighet,4. att av regeringen begär en allsidig analys avett eventuellt svenskt EG-medlemskaps inverkan på debaltiska staternas möjligheter att återfå sin fullafolkrättsliga suveränitet,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt visumtvång mellan och de baltiska länderna såsnart som möjligt bör avskaffas,[att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör vidta åtgärder för att göra det möjligt för debaltiska folken att ta arbete i på samma villkor somnordbor,1][att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall vara berett att generöst ta emot balter someventuellt tvingas fly hit,1][att som sin mening ger regeringen till kännaatt balter som flyr undan sovjetisk militärtjänstgöring skallfå stanna i Sverige.1]