mot · GE02A492 · 1991-01-25 00:00:00 — Det sker i ettinomvetenskapligt samspel som sträcker sig ut övernationella gränser.Tankarna om att fasta resurser för forskning skallförekomma vid samtliga regionala högskolor är orealistiska.Forskningsverksamhet kräver vitala forskningsinstitutioner.Dessa kan inte vara för små. Med dagens starkaspecialisering krävs fler forskare inom varje delområde föratt det skall uppstå en intellektuell ''kritisk massa'' somfrämjar nya idéer. Därför är det viktigt att detjänsteinnehavare vid de mindre högskolorna som bedriverforskning har nära kontakter med forskarna viduniversiteten.God forskning kan inte kommenderas fram. Däremotkan betingelser skapas som kan främja goda resultat. I dagställs allt högre krav på utbildning inom de flestayrkesområden. Den praktiska yrkesutbildningen i Sverigebefinner sig i en allvarlig kris. I alltför stor utsträckningsaknar eleverna kontakt med och kunskap om den miljö ivilken de sedan skall arbeta. Vidare har skolväsendet intekunnat hänga med i den snabba och kostnadskrävandetekniska utvecklingen på maskinområdet. Den s.k. ÖGY-modellen kommer inte att lösa dessa problem.Den praktiska yrkesutbildningen måste ske i samarbetemellan arbetsplats och skola, där eleverna får en fastareanknytning till arbetsplatsen, på vilken de också får sinpraktiska handledning, medan skolan svarar för denteoretiska undervisningen.En sådan uppläggning vore viktig inte minst med hänsyntill de många mindre orterna, där det sällan finnsordentliga möjligheter till praktisk yrkesutbildning förlagdtill en skola på orten. Med våra förslag finns detförutsättningar för många fler ungdomar att kunna lära sigett yrke i anslutning till bostadsorten.10. Betydelsen av stärkt konkurrenskraftOffentliga stödåtgärder kan, oavsett hur generöstreglerna utformas, bara vara en tillfällig hjälp till företag.Det går inte i längden att hålla igång företag genomsubventioner. All erfarenhet visar att verksamheten då blirännu mer ineffektiv och förlustbringande. Företagets egnaintäkter måste vara tillräckligt stora för att säkra enlångsiktig verksamhet.Många företag i områden med dålig utvecklingskraft harlönsamhetsproblem. För att komma till rätta med dessaproblem är det nödvändigt att stärka dessa företagskonkurrenskraft. Vi har därför framhållitvikten av att använda generella kostnadssänkande åtgärderi regionalpolitiken.10.1 Sänkta arbetsgivaravgifterModerata Samlingspartiet föreslår i andra motionerbetydande skattesänkningar. Ett viktigt inslag är sänktaarbetsgivaravgifter. bör arbetsgivaravgifternasänkas med sammanlagt minst 4,5 procentenheter.En generell sänkning av arbetsgivaravgifterna stärkersvenska företags konkurrenskraft och motverkararbetslöshet.Företagen bör kompenseras för de särskilt högakostnader som är förknippade med verksamhet i de delar avlandet där utvecklingskraften är svagast.Moderata Samlingspartiet har föreslagitatt en sådan kompensation bör utformas så attlönekostnaderna sänks för näringslivet. Genom att sänkasocialavgifterna, d.v.s. arbetsgivar- och egenavgifter, kanalla företag i regionen få lägre kostnader och därmed stärktkonkurrensförmåga. En sådan generell metod har flerfördelar jämfört med selektiva åtgärder. Det kräver ingensärskild byråkrati och innefattar inte politiska beslutbeträffande varje företag. Även existerande företag fårbättre tillväxtmöjligheter och potentiell utvecklingskraft idessa tas bättre till vara.Riksdagen har beslutat om en nedsättning avarbetsgivaravgifterna i (stödområde 1, Inland)fr.o.m. detta år. Nedsättningen omfattar dock inte helanäringslivet.Erfarenheterna från den generella nedsättning avsocialavgifterna i som varit i kraft under ettantal år är övervägande positiva. Företagens marginaler ochsoliditet har ökat. Därigenom har deras förmåga attkonkurrera med företag i andra delar av landet ocksåförbättrats. Därmed har möjligheterna att klara sig i ettvikande konjunkturläge ökat.Vi föreslår att nedsättningen av de sociala avgifternaskall gälla samtliga näringsgrenar inklusive deaffärsdrivande statliga verken. Däremot bör nedsättningeninte gälla andra delar av den offentliga sektorn.För den nedsättning av de sociala avgifterna med femprocentenheter som för fyra kustnärakommuner i bör dock sammaavgränsningsregler tillämpas som för närvarande.10.2 Förutsättningar att starta och driva företagFöretagens kapitalförsörjning är en central fråga för attutveckla näringslivet -- självfallet gäller detta ocksåföretagen i regioner med sämre tillväxt. Minst lika viktigtär självfallet att regler som i sig onödigtvis förhindrar ellerförsvårar företagsetableringar undanröjs.Grunden för varje företags kapitalbas är det egnakapitalet. Det nuvarande skattesystemet med de högamarginalskatterna försvårar emellertid betydligtmöjligheterna att bygga upp tillräckligt mycket kapital föratt kunna starta ett företag. Särskilt problematiska ärbegränsningarna av möjligheterna att vid beskattningengöra avdrag för förluster i en annan förvärvskälla. De nyaskattereglerna kommer att försämra möjligheterna attstarta nya företag. Förbudet att kvitta en förlust i enförvärvskälla mot överskott i en annan kommer att drabbaden som parallellt med ett avlönat arbete vill starta ett egetföretag.Bankerna spelar en mycket viktig roll för företagenskapitalförsörjning. Från att tidigare ha varit mycketobenägna att låna ut medel utan fullgod säkerhet harbankerna nu större möjlighet att ge krediter utan formellsäkerhet, även till småföretag. Många banker har fått erfaraatt småföretag kan vara riskfyllda utlåningsobjekt. Dettakommer att innebära att bankerna försökerstärka sin kompetens för att kunna bedöma hur ett företagarbetar. Bankerna måste i ökad utsträckning fungera sområdgivare och kunskapskälla vid företagsstarter.Genom skatteomläggningen införs kanske västvärldenshårdaste beskattning av småföretag. konstaterasatt småföretagen lider brist på riskkapital. För att''tillgodose'' detta behov har socialistiskamajoritet infört statliga riskkapitalföretag finansierade vialöntagarfonderna, utvecklingsfonderna ochNorrlandsfonden. Detta är ett utslag av en klart socialistiskstrategi utan förankring i företagens verkliga behov.Vi har avvisat förslaget till statliga riskkapitalföretagfrämst av följande skäl:Det innebär en ökad statliginblandning i företagandet.Förslaget tillgodoser inteföretagens behov av vare sig enskilt riskkapital ellerföretagsledningskompetens på marknadsekonomiskavillkor. Politikerinflytandet ökar.Småföretagandetshörnsten -- oberoendet, självständigheten,egenförverkligandet -- sätts på undantag.10.3 UtvecklingsfondernaStatsmakten skall enligt vår uppfattning inte onödigtvisgå in med skattemedel för att stödja den ena eller andraföretagssektorn eller företaget. Nyföretagandet kan aldrigadministreras fram. I stället är företagandet ett samspelmellan ett gott och konkurrenskraftigt företagsklimat ochenskilda människors idéer och ambitioner.Kreditförsörjningen sker bäst på en fri marknad medmångfald och konkurrens.Vi ser två undantag från dessa huvudregler: Den ena äratt stimulera och främja nyföretagandet. Den andra är attförsörja utsatta regioner med viss lokal konsultkompetensför att underlätta för småföretagandet. Det är kring dessatvå huvudfunktioner utvecklingsfonderna har sittexistensberättigande som en statsunderstödd verksamhet.Dessa principer stämmer dessutom väl överens med vadsom gäller i många länder i Västeuropa.Det är viktigt att utvecklingsfonderna inom dessa ramarges möjlighet att vara en effektiv hjälp till företagarna iallmänhet och nyföretagandet i synnerhet. Presumtivaföretagare behöver ofta råd kring hur ett företag skallstartas och drivas. Rådgivningsverksamhet börhuvudsakligen inriktas på att främja start av företag.Utvecklingsfonderna bör inte ägna sig åtutlåningsverksamhet. Företagens kreditförsörjning kan skegenom de normala kanalerna på kreditmarknaden. Ipartimotion om finansiella marknader finns förslag till attprivata intressenter skall få möjlighet att lämna s.k.vinstandelslån vilka skulle underlätta kapitalförsörjningenför små företag. Det är naturligt att fonderna därvidlagutgör en samarbetspartner för såväl kreditinstitut somföretag. På detta sätt skapas en konkurrens mellankreditinstituten, som kompetens inom olikaområden tillförs.10.4 TransportkostnaderKostnaderna för de långa transporterna frånstödområdet medför naturligtvis en konkurrensnackdel förregionens företag. Företagen i norra måste fåsådana konkurrensvillkor att transportkostnaderna inte blirett handikapp. Det är viktigt att det råderkonkurrensneutralitet mellan olika trafikslag.I dag finns ett godstransportstöd som möjliggör enreduktion av fraktkostnaderna. Stödet utgår med mellan 10procent och av transportkostnaden vidjärnvägseller landsvägstransporter som överstiger ,samt vid transporter till vissa hamnar. Det finns ocksåpersontransportstöd för att sänka reskostnaderna förföretagares kontakter med södra nuvarande stödet har till såväl form som innehållkritiserats. Utifrån ett EG-konkurrensperspektiv har detifrågasatts om det är tillräckligt generellt utformat. Vidarehar man sagt att stödet i vissa delar konserverar mindrenationella transportlösningar, stödet är inte neutralt i valetmellan att transportera på egna alternativt inhyrda fordonetc. De som företräder sjötransportnäringen menar ocksåatt konkurrensneutralitet mellan olika transportslag ejföreligger.Frågorna har varit föremål för en översyn där alternativautformningar av stödet presenterats. Dessa alternativ ärinte tillfredsställande.Vi föreslår därför att nuvarande stödkonstruktion vadavser godstransportstödet bör kvarstå i avvaktan på attbättre modeller redovisas.Däremot accepterar vi regeringens förslag att avskaffapersontransportstödet och det särskilda stödet tilltelekommunikationer.11. Lokaliseringsstöd 11.1 Regionalpolitiskt stödDet viktigaste instrumentet för regionalpolitiker harunder varit lokaliseringsstödet. Under årens lopphar detta kommit att utvecklas till en yvig flora med bl.a.lokaliseringsbidrag, lokaliseringsstöd, offertstöd,sysselsättningsstöd, glesbygdsstöd, kreditgivning frånutvecklingsfonder och Norrlandsfonden, krediter ellerägarandelar från regionala investmentbolag,utvecklingsbidrag från STU, projektbidrag från SIND etc.Varken myndigheter eller företag kan få någon klaröverblick över stödstrukturen. Riskerna för missbruk ochfelsatsningar är stora.Stöd- och bidragsformer har varit förhållandevisensidigt inriktade på investeringar i byggnader ochmaskiner.Moderata Samlingspartiet har riktat kritikmot systemet för regionalpolitiskt stöd. Vi har pekat på ettpar av de stora svagheterna i systemet -- främstsvåröverskådligheten och politiseringen, som ofta medförtbristande realism i bedömningen av olika projekt.Studier av ett antal projekt som erhållit lokaliseringsstödvisar att vår kritik är berättigad. som någraår efter starten gått i konkurs eller på annat sätt drabbats avbetalningssvårigheter har varit oacceptabelt hög. Trots attuppsåtet varit gott -- att ''skapa ny sysselsättning'' -- haralltför många orealistiska projekt finansierats genomlokaliseringsstöd.Uppföljningsverksamheten har inte fungerat.Ansvarsfördelningen mellan projektens finansiärer harvarit oklar. Företaget, företagaren och de anställda hardrabbats av dessa brister.11.2 RiskgarantilånDå 1990 tog beslut om ny regionalpolitikframförde vi kritik och redovisade vårt alternativ. Viåterkommer med flera av dessa förslag i denna motion.Sveriges ekonomiska kris avspeglas bl.a. i det myckethöga ränteläget. Realräntan är i avsevärthögre än i vanligaste konkurrentländer. Därutöver har en kreditkontraktionresulterat i att det är mycket svårt att finna finansiering ävenför goda investeringar.Vi har i partimotionerna om den ekonomiska politikenoch ''Effektiva finansiella marknader'' visat på metoder attförbättra det ekonomiska läget och underlättakapitalmarknadens funktion.Normalt är det inte tillgången på riskvilligt kapital utande alltför dåliga allmänna förutsättningarna för företagandesom utgör de allvarliga problemen för företagen.I inland råder dock speciella förhållandensom gör att riskerna med företagsengagemang är högre än iandra delar av landet. En orsak till den högre risknivån ärbristen på alternativ användning av lokaler; ett annatproblem är att arbetsmarknaden för nyckelarbetskraft ärmycket tunn. Ett företag kan skadas avsevärt av att ett fåtalanställda med viktiga kunskaper eller färdigheter lämnarföretaget. Ytterligare en faktor som ökar risken med attdriva företag i stödområdet är de höga servicekostnadernavid t ex driftsavbrott.Denna höga risknivå bör kompenseras. Annarsförsämras möjligheterna att nya idéer omsätts tillproduktion vid anläggningar inom stödområdet.Vårt förslag till riskgarantilån är därför avsett att skapabättre villkor för företag i stödområdena. Riskgarantilånenbör utformas så att kapitalkostnaderna för de medel somställs till företagens förfogande reduceras. En plan börfastställas för varje stödprojekt. Projektplanen bör ocksåligga till grund för bedömningen av hur stor andel avkapitalkostnaderna som bör täckas med riskgarantilån.Denna andels storlek bör också fastställas med hänsyn tillstödområdesplaceringen.Riskgarantilånen bör hanteras på länsnivå i närasamverkan med berörda banker, vilka vi förutsätter därmedockså tar en än mer aktiv del i den totala finansieringen avaffärsmässigt sunda projekt inom stödområdet. Bankernabör svara för det utlånade kapitalet -- staten svarar förgarantier som normerar riskkostnaderna. De uteståendelånen utgör fordringar på företagen. Dessa fordringar kansäljas. Varje enskilt lån har en hög risk, men genom attförena många lån i ett marknadsinstrument kan riksnivånsänkas och investeringen bli mera attraktiv. Tillkomsten aven andrahandsmarknad eliminerar inte inslaget av statligtstöd men gör att detta kan ske på ett effektivt ochmarknadsanpassat sätt.Dessa riskgarantilån bör ersätta de nuvarandelokaliseringsbidragen.11.3 SysselsättningsbidragFör vissa typer av företag passar inte riskgarantilån. Detkan beror på att dessa företag inte är kapitalkrävande. Viföreslår därför att sysselsättningsbidrag skall kunna utgå isärskilda fall. Till skillnad från regeringens förslag tillsysselsättningsstöd anser vi att sysselsättningsstödet skallvara ett alternativ till riskgarantilån -- inte ett komplementtill riskgarantilån eller andra stödformer.Anslaget bör utnyttjas mycket restriktivt och utgå endastinom stödområde 1. Maximalt bör bidraget utgå med . Medlen bör utbetalas under en treårsperiod.11.4 LänsansvarLänsmyndigheterna har goda förutsättningar att förståde speciella regionala problemen inom varje län. Detsamlade länsanslaget ger länsmyndigheterna resurser tillolika utvecklingsinsatser.Moderata Samlingspartiet har under en längre tidkonsekvent förordat att huvuddelen av de regionalpolitiskastöden bör hanteras av länsstyrelsen.Länsstyrelserna har den bästa överblicken överutvecklingen i respektive län och kan i aktivt samspel medolika organ spela en pådrivande roll för den regionalautvecklingen.Vi delar de i propositionen anförda motiven för en friareanvändning av medlen inom de ramar som tilldelas varjelänsstyrelse.Länsstyrelserna skall vid sitt stöd till företag -- förutomdet stöd som lämnas till glesbygden -- lämna riskgarantilånoch nyanställningshjälp på samma villkor som gäller för demedel som anvisas centralt.Inom ramen för länsanslaget vill vi inrymma merpartenav de infrastrukturella investeringar som länsstyrelsernakan finna angelägna att göra och som inte av skilda skäldirekt kan rymmas inom olika sektorsanslag.12. En levande landsbygdVi har i denna motion påpekat hurviktigt samspelet mellan olika politikområden är för dettotala utfallet av politiken och den regionala utvecklingen.Inte minst vad det gäller förutsättningarna för en godutveckling av landsbygden förtjänar detta att upprepas.Socialdemokratisk politik med dess förkärlek till enhetliga,storskaliga sektoriella lösningar har allvarligt drabbat delarav landet med glesbefolkning och svagt utvecklat näringsliv.Befolkningen i den svenska skärgården kan rikhaltigt vittnaom den s.k. sektorspolitikens förödande effekter på densvenska skärgårdens utveckling.För är detta ingetöverraskande. Villkoren och förhållandena skiftar mellanolika delar av landsbygden. Därför är det viktigt attpolitiken utformas på ett sådant sätt att den ger maximalaförutsättningar för de människor som har sitt arbete ochfritid i dessa delar av . De måste efter lokalaförutsättningar, egen skaparkraft, idérikedom och känsla försin hembygd återfå en tro . Vi har , liksomtidigare år, lagt motioner inom ett stort antal områden vilkatillsammans ger en helhetsyn. ärför en levande landsbygd.Våra motioner om bland annat skatter,småföretagsamhet, skogs- och jordbruk, fiske, miljö, booch byggande, trafikpolitik, social omvårdnad och hälsa,energi är några motioner som särskilt berör arbets- ochlivsvillkor på den svenska landsbygden.Stora delar av de utvecklingsmässigt svaga regionernabestår av landsbygd. Genom jord- och skogsbruketsstrukturrationalisering har det skett en betydandeavfolkning. Även kan man förvänta sig attsysselsättningen inom jord- och skogsbruket kommer attminska. Det betyder emellertid inte att landsbygden måsteytterligare avfolkas.Många människor vill bo på landsbygden. De anser där kan skapa en tryggare miljö för sig själv och sinfamilj. En politik som underlättar bosättning pålandsbygden är väsentlig inte bara för dem som bor där utanäven för resten av befolkningen. En avfolkad landsbygdinnebär inte bara att landskapsbilden radikalt förändrasutan även att vår bild av ändras.Den socialdemokratiska politiken har medverkat till attavfolka landsbygden. Inom den sociala sektorn har dekommunala monopolen medfört att servicefunktionerkoncentrerats till centralorterna.En stor andel av befolkningen på landsbygden ärpensionärer. För dem är det väsentligt att det finns en välfungerande social service även på landsbygden. Men minstlika väsentligt är att den informella hjälp och det stöd somlandsbygdsbefolkningen ofta lämnar varandra kanvidmakthållas. Även av den anledningen är det väsentligtatt yngre människor ges möjlighet att bo på landsbygden.En levande landsbygd måste baseras på samspel mellanåretruntboende och dem som söker rekreation pålandsbygden. Fritidshus och turism bidrar till en levandelandsbygd. Därför bör byggnation underlättas, bl.a. genomgenerösare byggnadslovsregler.12.1 GlesbygdsdelegationenGlesbygdsdelegationen har blivit ett statligt verk medlokalisering i under ledning av engeneraldirektör. Verkets uppgifter är dock mycketbegränsade -- i stort sett samma typ av verksamhet somglesbygdsdelegationen svarade för.En särskild utredare föreslog att glesbygdsdelegationenskulle ombildas till en myndighet. Denna myndighet skulleförsvara glesbygdens intressen mot andra statliga verk.Om inte ens regeringens själv förmår tillse att olikamyndigheter inte vidtar åtgärder som skadar glesbygdensintressen kan knappast en liten myndighet i klaradetta. Därtill kan en särskild glesbygdsmyndighet leda tillatt andra myndigheter tar mindre hänsyn tillglesbygdsaspekterna inom sina ansvarsområden.De uppgifter den nya myndigheten har är inte av denkaraktären att det krävs ett särskilt statligt verk. Enligt vårmening finns det därför ingen anledning att bibehålla dennamyndighet.13. Anslagsfrågor 13.1 D1 LokaliseringsbidragStödformen lokaliseringsbidrag bör utgå. De av ossföreslagna riskgarantilånen bör på ett bättre sätt kunnabidra till utvecklingen inom stödområdena.13.2 D4 Ersättning för nedsättning av socialavgifterVi beräknar att den av oss ovan föreslagna utökningenav den näringsgrensmässiga omfattningen av nedsättningenleder till ökade kostnader för staten på cirka 65 miljonerkronor. Utökningen bör träda i kraft /92.13.3 D5 SysselsättningsbidragDen av oss föreslagna restriktiva användningen avsysselsättningsbidrag bör sänka kostnaderna betydligt. Viberäknar medelsbehovet till 75 miljoner kronor.13.4 D6 Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärderRegeringens beskrivning av dessa anslag är mycketknapphändig. Den typ av åtgärder som regeringen förordarinom ramen för detta anslag bör enligt vår meninghuvudsakligen kunna tillfredsställas inom ramen förlänsanslagen.I vår partimotion Infrastrukturella frågor föreslår vibetydande anslag för infrastrukturinvesteringar inomtransportsektorn: tilljärnvägsinvesteringar och ett ökat anslag tillväginvesteringar och vägunderhåll med drygt 2 000 miljonerkronor.För andra former av infrastrukturella investeringarberäknar vi 100 miljoner kronor.13.5 D7 GlesbygdsdelegationenGlesbydsdelegationen är en myndighet som saknarreella myndighetsuppgifter. Den bör avvecklas. Den del avverksamheten som inte andra myndighetsorgan ansvarar förbör fullföljas inom ramen för departementets ansvar. Viberäknar utgiftsbehovet till sju miljoner kronor.13.6 D11 RiskgarantilånVi beräknar kostnaderna för det av oss föreslagnasystemet med riskgarantilån till underkommande budgetår.Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målen och medlen förregionalpolitiken,2. att beslutar att nedsättningen avsocialavgifter i stödområde 1 skall gälla alla verksamheterutom offentlig sektor, i enlighet med vad som i anförts imotionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen för den regionalautvecklingen av medlemskap i ,4. att beslutar att godkänna riktlinjer förforskning vid mindre högskolor i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att beslutar att införa ett system medriskgarantilån i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar att godkänna riktlinjer försysselsättningsstöd i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att beslutar att avvecklaglesbygdsdelegationen som myndighet i enlighet med vadsom anförts i motionen,8. att avslår regeringens förslag att tillLokaliseringsbidrag för /92 anvisa ettreservationsanslag på ,9. att till Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder m.m. för /92 anvisarett reservationsanslag på ,10. att till Ersättning för nedsättning avsocialavgifter för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,11. att till Sysselsättningsbidrag för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på ,12. att till Glesbygdsdelegationen /92 anvisar ett reservationsanslag på7 ,13. att till Riskgarantilån för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om transportstödet för gods,1][att för /92 anvisar ettförslagsanslag under kommunikationsdepartementetshuvudtitel Transportstöd till m.m. på 315 300 000kr. i enlighet med vad som anförts i motionen,1][att avslår regeringens förslag tillsystemförändring i transportstödet vad avsergodstransportstöd,1][att avslår regeringens förslag till besparing avgodstransportstödet för transporter kortare än i zon1.1]