mot · GE02Bo243 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökat boende på landsbygden Hela skall levaEnligt uppfattning är det nödvändigt att formaen strategi för utveckling under 1990-talet.Utgångspunkten för en sådan strategi måste vara att helaSverige skall leva och utvecklas. En förutsättning härför äratt det finns tillgång till bostäder i hela landet. I detsammanhanget finns det anledning att uppmärksammalandsbygdens boende.De senaste decenniernas befolkningskoncentration somvi haft i har lett till starka obalanser i befolknings-och bebyggelsestrukturen. Tillgång på billig energi och ettstorskaligt sektorstänkande har lett fram till dagenssamhällsstruktur med en uppdelning av bostadsområden försig, servicecentra för sig och industri- och arbetsplatser försig. Medan vissa områden blivit överexploaterade harbebyggelsen på landsbygden och i många små orter tunnatsut. Det skapar dåliga boendemiljöer och medför slöseri medviktiga naturresurser.HushållningEn bra boendemiljö förutsätter ett boende och enbebyggelseplanering som hushållar väl med naturensresurser. Närhet till arbete, service, natur och naturligamötespunkter är därvid en nödvändighet. Detta måstebeaktas mer när det framtida boendet skall planeras.Rent humanitära skäl talar för den decentraliseradesamhällsstrukturen som förordar med komplettalokala samhällen med nära anknytning mellan arbete,boende och service.Men det finns också andra skäl för en decentraliseradsamhällsstruktur. Företagen och samhället kommer inte attha råd att ha enorma resurser fastlåsta i trafik varje dag.Inte heller kommer människorna att acceptera att företagenstjäl dyrbar fritid på grund av att arbete och boende förlagtsmed stora avstånd.Den lilla orten är överlägsen när det gäller att skapastörre överblick och ett ökat samspel mellan individ, naturoch samhälle. Resan till och från arbetet tarmaximalt mot normalt en, två eller mer istörre områden med en uppdelad struktur.Utveckling pågårTeknikens utveckling inte minst på dataområdet medföratt det blir mer och mer vanligt att en del av förvärvsarbetetförläggs till bostaden i stället för arbetsplatsen. Det medförökad verksamhet och mer liv i bostadsområdena vilket ärvärdefullt.En annan tendens är att fritiden ökar. Sammantagetmedför utvecklingen att vi tillbringar större del av vår tid ibostaden. Det ställer ökade krav på att boendemiljönutformas så att bästa förutsättningar för trivsel ochgemenskap åstadkoms.Men planeringsramarna till förändringar är begränsade.Förändringarna är av naturliga skäl kopplade till dennybyggnadstakt som finns. Därför gäller det att ta varjemöjlighet till förändring mot en decentraliseradbebyggelsestruktur och mer integrerade samhällen. Ensådan möjlighet är att komplettera boendealternativen pålandsbygden och i de verkligt små orterna för att behållahela levande. I det följande anvisar vi åtgärder fören strategi för ökat boende på landsbygden och i de småorterna.Vi föreslår bl a att lokala utvecklingsplaner för landsbygdensbostadsförsörjning inarbetas i kommunernasöversiktsplaner och att tiden för översiktsplanearbetetförlängs,att ett stimulansbidrag på införs för byggandeav små lägenheter med hyresrätt på landsbygden och i orterunder 300 invånare,att kooperativa hyresrätten permanentas för att ökaboendealternativen,att bostadsrätt på landsbygden och i små orterunderlättas genom att vid ombildning till bostadsrätt skallgälla enkel majoritet,att kravet för antalet lägenheter som får bildabostadsrätt sänks från fem till tre,att även hyresgäster som bor i allmännyttan skall fåförvärva sin bostad genom ombildning till bostadsrätt att nya lösningar av boendeformer i övrigt främjas att byggnation i egen regi på landsbygden och små orterskall få ske till av låneunderlaget under vissa villkor,att hindren för statliga lån till gemensamhetsytor vidbyggnation på landsbygden undanröjs och att värdet av de föreningsägda samlingslokalernas rollför landsbygdsboendet beaktas i den kommunala ochstatliga stödgivningen.Bostadsförsörjningsprogram och översiktsplanerEn viktig förutsättning för möjligheterna till ett ökatboende på landsbygden är att landsbygdensbostadsförsörjning finns med i kommunalabostadsförsörjningsprogram och översiktsplaner.Landsbygdens utveckling måste därvid särskilt beaktasgenom en fördjupning av kommunernasöversiktsplanearbete och genom speciella program.Programmen bör särskilt belysa var bostäder kan byggasoch hur den övriga servicen kan byggas ut runt bebyggelsenför att åstadkomma mer kompletta lokalsamhällen ochstärka servicen också för dem som redan bor pålandsbygden. Det bör också i det sammanhangetundersökas vilka möjligheter kommunerna har för attbedriva en mer aktiv markpolitik för att underlätta ettbostadsbyggande på landsbygden. Planerna bör ta upp hurman underlättar byggande i form av förtätning i byar somkomplement till de förortsplaner som planeras i övrigt.Speciellt måste servicefrågorna beaktas. Sådanalösningar måste sökas som kan ge möjlighet till olikasamverkansformer och till lokalt inflytande och delaktighet.De små byarna och den decentraliseradebebyggelsestruktur som kännetecknar landsbygden gerutmärkta förutsättningar för överblickbarhet och påverkanfrån de enskilda som ökar engagemanget och känslan förbygden.InflytandePBL:s krav på medborgarinflytande bör tas tillvaraenligt intentionerna i den lagstiftningen genom att en lokalförankring skapas redan i översiktsplaneskedet. Det lokalaengagemanget som vuxit fram under landsbygdskampanjenkan då tas tillvara och nyttiggöras i en utvecklingsprocessför hela kommunen. Det arbete som gjorts ute i de mångalokala grupperna bör tas tillvara och utgöra underlag isådana utvecklingsarbeten.I kommunernas bostadsförsörjningsprogram måste förlandsbygden olika lösningar prövas för att underlätta fördem som önskar bygga på landsbygden.Variationsrikedomen och en riklig tillgång på mark gör attdet är särskilt lätt att i landsbygdensbostadsförsörjningsprogram tillgodose de enskildaönskemålen på mark, lägen och bostadsform.Det översiktsplanearbete som pågår i kommunernaskulle ha slutförts till . Flertalet kommunerhar inte klarat den tidpunkten. Tiden föröversiktsplanearbetet bör därför förlängas ochkommunerna bör därför ges tillfälle att iöversiktsplanearbetet inarbeta lokala utvecklingsplaner förlandsbygden och för landsbygdens bostadsförsörjning.Boverket och glesbygdsdelegationen bör engageras i ettsådant arbete. Den slutliga tiden för kommunernasöversiktsplanearbete bör därför framflyttas och arbetetfördjupas i linje med vad som här anförts.HyreshusBebyggelsestrukturen på landsbygden är ensidig.Landsbygdens bostadsproblem har inte minstuppmärksammats av landsbygdskampanjen ''Hela Sverigeskall leva'', där framförallt bristen på hyresrättsalternativetbetonats.Bostadsbyggandet i småorterna har nästan uteslutandeskett i form av friliggande småhus. Endast i utprägladebruksorter och lite större samhällen har hyresfastigheterbyggts. Denna bebyggelsestruktur gör det i allmänhetomöjligt för unga människor att bosätta sig i småorter direktnär de flyttar hemifrån. Likaså ''tvingas'' äldre ochsplittrade hushåll ofta att söka sig till större tätorter för attfå bostad.Småorterna blir segregerade, med i första hand familjermed två vuxna och ''ungdomshushåll''. Ungdomar övergymnasieålder, ensamstående och äldre har svårigheter attfinna bostäder. På så sätt påskyndas helt i onödanutflyttningen från småorterna, och personliga kontaktnätoch släktband försvagas. Bristen på bostads- och hyresrätterpå landsbygden och i mindre orter drabbar framföralltungdomar och äldre.Det är nu nödvändigt att stimulera till byggande avsmålägenheter i byar och småorter, både i form avhyreslägenheter och bostadsrätter. Detta är avgörande förungdomars möjligheter att kunna bo kvar på landsbygdeneller i dess tätorter. Detta gäller även många ensamståendeoch äldre. Det är svårt att få en lämplig bostad på hemorten,eftersom få hyresalternativ finns.StimulansbidragEnligt vår mening bör ett särskilt stimulansbidrag omtotalt införas för att få till stånd ett lägenhetsbyggandepå landsbygden och i dess småorter och kyrkbyar, dvs ortermed invånarantal som understiger 300. Målsättningen är att1 000 lägenheter skall kunna byggas inom det närmasteåret. Bidraget är avsett att stimulera kommunerna att istörre omfattning än verka för att byggandeutanför centralorterna sker.Rätten till stimulansbidrag om tillsmålägenheter bör således begränsas till bostadsbyggandepå landsbygden och mindre orter. Den närmare geografiskaavgränsningen måste ske lokalt och avgöras avlänsbostadsnämnderna i samband med att projektet i övrigtkostnadsprövas.En insats i den storleksordningen vi förordar medför atthyran för en nyproducerad lägenhet på 60m2 initialtkan sänkas med ca jämfört med dagenshyresnivå i nyproduktionen.Det bör ankomma på regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer att utarbeta närmare föreskrifter förstimulansbidraget. Vårt yrkande redovisas i vårkommittémotion om bostadspolitiken.Nya ägar- och brukarformerKommunala bostadsföretag måste ta sitt ansvar menäven nya ägar- och brukarformer bör prövas. Kooperativhyresrätt är därvid en ägarform som kan vara lämplig pålandsbygden. Den kooperativa hyresrätten där människorgår samman i en ekonomisk förening med den kooperativaidén som bakgrund för att lösa sitt eget boende eller hyr utbostäderna är en intressant lösning som kan vara ett särskiltanvändbart alternativ på landsbygden.Den kooperativa hyresrätten har visat sig populär i denförsöksform som den nu bedrivs i. Kooperativ hyresrätt ären upplåtelseform som visat sig tillgodose mångamänniskors olika behov och som ger dem möjlighet att tillrimlig kostnad ta ett ökat ansvar för sinaboendeförhållanden. Den skulle därför passa väl förlandsbygdens boendeförsörjning. Nackdelen är att den somboendeform inte finns legitimerad annat än somförsöksverksamhet. Den borde nu permanentas. Det skullevara en positiv åtgärd för att främja boende pålandsbygden.I en särskild kommittémotion om ökathyresgästinflytande har vi från föreslagit att denkooperativa hyresrätten permanentas. Beträffande vårtförslag om en permanentning hänvisar vi till nämndakommittémotion.Även andra former av ägande och brukande bör prövas.Landsbygdens bostadsproblem kan också ges lösningargenom att lokala utvecklingsgrupper, byalag och andrasluter sig samman för att i ekonomisk föreningsform eller påannat sätt ta fram bostäder. Försök till olika slags nyalösningar bör uppmuntras och främjas.Det är väsentligt att det även på landsbygden finns olikaupplåtelseformer att tillgå. Detta bör ges regeringen tillkänna.BostadsrättBostadsrätt kan vara ett annat sätt att lösa boendet pålandsbygden. Det kan vara en lämplig lösning för den sominte önskar så stor bostad men föredrar ägandeformen.Enligt uppfattning skall alla som så önskarerbjudas möjligheten att äga sin bostad. Bostadsrättenbygger på enskilt ägande i föreningsform med gemensamtansvarstagande i demokratiska former. Det är således enboendeform som kan erbjuda ökat ansvar och engagemang.Som lagstiftningen runt bostadsrätten fungerar i begränsningar som klart missgynnarlandsbygdsboende där det ofta är färre enheter än i störresamhällen. För att få bilda en bostadsrättsförening krävsminst fem medlemmar. För ombildning från hyresrätt tillbostadsrätt likaså fem lägenheter. Det begränsarbostadsrättsformen som boendeform på landsbygden ellersmå orter där antalet intressenter är lägre än fem mångagånger.OmbildningslagenEn sänkning av kravet vid ombildning från fem till trelägenheter skulle öppna större möjligheter förbostadsrättsformen på landsbygden. Valmöjligheternaskulle öka och därmed främja landsbygdsboendet.Även i ett annat avseende missgynnar ombildningslagenlandsbygdsboende. Det är genom de regler som bestämmermajoriteten vid ombildning. För ombildning krävs minst 2/3majoritet. Enkel majoritet för ombildning skulle även detfrämja att bostadsrätten kunde användas mer på mindreorter och på landsbygden.Även i ett tredje fall sätter lagstiftningen hinder i vägen.I praktiken fungerar låne- och räntereglerna som stopp förförsäljning av allmännyttans yngre fastighetsbestånd. I denmån det finns allmännyttiga hyreshus på landsbygden bordeäven dessa få ombildas till bostadsrätt om de som bor i dessahus önskar äga sin bostad.I en särskild kommittémotion om stärkthyresgästinflytande tar vi upp dessa begränsningar ochföreslår förändringar i enlighet med vad som här anföres.Dessa åtgärder är ägnade att främja boende och ökadvalfrihet i boendet på landsbygden.100-procentig belåningEn av orsakerna till att intresset från kommunernas ochandras sida för att bygga på landsbygden är att mångabedömt det ekonomiska risktagandet jämförelsevis störrepå landsbygden än i större orter där konkurrensen ombostäderna är större. Det undanröjer vi till stor del med vårtförslag om stimulansbidraget på per lägenhet.En annan förklaring att det saknas hyresalternativ ismåorterna är att de allmännyttiga bostadsföretagen oftabygger relativt stora projekt med många lägenheter. I de fall inte allmännyttan bygger måstebyggandet ske i privat regi. Det är i sig ingen nackdel menlånereglerna missgynnar den typen av byggnation iförhållande till allmännyttan.Ökat intresseEtt ökat intresse för byggnation av hyreshusalternativkan nu förmärkas. Det är en av de positiva effekter somlandsbygdskampanjen har åstadkommit. Men om lokalautvecklingsgrupper vill bygga får de bygga med sämreförutsättningar än vad allmännyttan kan göra.Det statliga bostadslånet är 25--jämteunderliggande kredit som uppgår till avlåneunderlaget. Räntebidrag lämnas i nuvarande system tillsumman av den underliggande krediten och bostadslånet.Allmännyttan får låna till av låneunderlaget medanden förening t ex lokala utvecklingsgrupper, som bygger iegen regi enbart får statligt lån på av låneunderlagetoch sammantaget endast får låna till avlåneunderlaget.För att främja byggande på landsbygden bordemöjligheten breddas för att få bygga och belåna av låneunderlaget, dvs få 30-procentig statlig belåning.Vi föreslår därför att lånebestämmelserna ändras så atten sådan möjlighet öppnas för dem som vill bygga pålandsbygden och i små orter. Den 100-procentigabelåningen skall vara förpliktigad med att stiftelsen,föreningen eller motsvarande skall ha bred folkligförankring, vara utan vinstintresse och kommunen skall gåi borgen och ha insyn. Även banker och kreditinstitut måstekänna ett ansvar i finansieringsfrågor.Låneunderlag för gemensamhetsytorÄven i andra avseenden missgynnaslandsbygdsbyggande och boende av de statligalånebestämmelserna. saknas möjligheten pålandsbygden att i låneunderlaget kunna utnyttja denmöjlighet som finns i lånereglerna att få lån till vissagemensamhetsytor. I de sammanhangen krävs detsammanhållen byggnation och en viss storlek påbostadsområdet i fråga.Detta hinder bör undanröjas. Vi föreslår därför attreglerna ändras så att landsbygdsbyggnation kan få utnyttjadenna utökade möjlighet till belåning somgemensamhetsytorna i större sammanhang erbjuder.Föreningsägda samlingslokalerEn viktig förutsättning för gemenskap och trivsel ibostadsområdena är att det finns gemensamma lokaler föratt träffas, umgås, odla föreningsliv, ta del av kulturlivet ochdiskutera gemensamma angelägenheter. I detsammanhanget spelar de föreningsägda samlingslokalerna,bygdegårdar, folkets-huslokaler och ordenshus en mycketviktig roll. Föreningsägda samlingslokaler ägs, drivs ochförvaltas på ideell föreningsbasis. Det sätt på vilket de drivsoch den funktion de har utgör i de föreningsägdasamlingslokalerna själva fundamentet i vår demokrati. Despelar också en avgörande roll för bygdens liv och förfortsatt utveckling i en bygd. Väl rustade föreningslokalermed en bred aktivitet innanför väggarna är det bästa synligabeviset på att en bygd lever och utvecklas.SamutnyttjandeBygdegårdsföreningar och andra tar ofta initiativ tillsamverkan med kommunen och landstingen för ett bättreutnyttjande av lokalerna, s k samnyttjandeprojekt. Det är ett utmärkt sätt att på ettbilligt och effektivt sätt tillgodose de lokalbehov i olikasammanhang som finns på landsbygden och i de små orternadär inte varje sektor för sig klarar lokalförsörjningen.Mot bakgrund av den viktiga roll som de föreningsägdasamlingslokalerna spelar för boendet på landsbygden ochde små orterna är det väl motiverat med statligt ochkommunalt stöd. Den viktiga roll de föreningsägdasamlingslokalerna spelar för boende och trivsel pålandsbygden motiverar väl både ekonomiskt stöd från såvälkommun som stat. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bostadspolitiskaåtgärder i syfte att främja bostadsförsörjningen pålandsbygden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av det kommunalabostadsförsörjningsprogrammet och behovet av ettöversiktsplanearbete i kommunerna med inrikning attfrämja landsbygdens bostadsförsörjning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av olikaupplåtelseformer av bostäder på landsbygden,4. att hos regeringen begär attlånebestämmelserna för byggande i egen regi pålandsbygden får ske med belåning av låneunderlaget i enlighet med vad i motionenanförts,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd tillsamlingslokaler på landsbygden.