mot · GE02Fi229 · 1991-01-25 00:00:00 — Liberal offensiv för tillväxt!7.1. Den nödvändiga tillväxtenFör att en ekonomisk politik inriktad påinflationsbekämpning och värnande av den fastaväxelkursen skall lyckas krävs omfattande insatser för attkomma till rätta med de långsiktiga strukturella problemsom präglar den svenska ekonomin.De senaste årens låga tillväxt har inneburit att ekonominredan vid ett mycket måttligt efterfrågetryck har tenderatatt bli överhettad. Detta är ett tecken på att utbudssidan iekonomin fungerar dåligt. Om vi inte kommer till rätta meddetta grundläggande problem kommer ekonomin att gångpå gång drabbas av kriser liknande den nu befinnersig i. Inflationen blir högre än i omvärlden, industrinskonkurrenskraft undergrävs, bytesbalansen visar växandeunderskott, trovärdigheten för den fasta växelkursen skadasoch räntorna skjuter i höjden. Vi redogör nedan förriktlinjerna för en liberal politik för att stärka denekonomiska tillväxten.Den ekonomiska utvecklingen måste vara långsiktigthållbar. Därför är det nödvändigt att styra tillväxten, t.ex.genom ekonomiska styrmedel, så att miljöförstöringundviks.Åtgärder för att stimulera ekonomins utbudssida ökarmöjligheten att varaktigt minska överhettningstendensernaoch inverkar därför dämpande på inflationsförväntningarnavilket stärker trovärdigheten för den fasta växelkursen ochminskar räntedifferensen gentemot utlandet.7.2 Förnyelse av den offentliga sektornDen offentliga sektorns utveckling är av avgörandebetydelse för svensk samhällsutveckling . Densysselsätter av alla anställda i , värdet avdess konsumtion utgör av BNP och de tjänsterden tillhandahåller är avgörande för den enskildamänniskans trygghet, välfärd och utvecklingsmöjligheter.De offentliga utgifternas andel av BNP stiger, somtidigare framgått, åter. Oavsett hur man mäter tillhörSverige den grupp av länder som har högst skattetryck.Trots de höga offentliga utgifterna råder allvarliga bristerinom den offentliga sektorns ansvarsområde.Infrastrukturen har eftersatts, t.ex. vägar, järnvägar,forskning och högre utbildning. Detta är en bidragandeorsak till att svensk ekonomi stagnerat. Mitt i den svenskavälfärden finns det öar av skriande orättvisor. Vissa gamlasom drabbas av ålderssjukdomar får leva sina sista år underovärdiga former. Handikappade förnekas livschanser sommed fullt rimliga insatser från samhällets sida skulle blivitmöjliga. Valfriheten för den enskilde är inom hela densociala tjänstesektorn mycket begränsad.Folkpartiet liberalerna arbetar för envalfrihetsrevolution i den offentliga sektorn. Vi villavmonopolisera och avreglera, släppa in enskilda alternativ,uppmuntra offentliganställda som vill starta eget och skapamer neutrala statsbidragsregler. I en partimotion omförnyelse av den offentliga sektorn ger vi en mer detaljeradbeskrivning av våra förslag på detta område.På sikt är det troligt att de reformer vi föreslår medförbetydande effektivitetsvinster. Det finns ingen anledningtro att konkurrens är av mindre vikt för att skapaeffektivitet i produktion av tjänster än i produktion avvaror. Vi bedömer att dessa vinster till stor del kommer attbehöva tas i anspråk för behovet av kvalitetsförbättringar iden offentliga sektorn. För att skapa utrymme försänkningar av skattetrycket måste vi därför huvudsakligenförlita oss på besparingar i de stora transfereringssystemen.7.3 SkattepolitikenUnder har det blivit alltmer uppenbart attskattesystemet och de många skattehöjningarna har varitnegativa för den ekonomiska utvecklingen. Den storaskattereform som genomförs innebär ett radikaltuppbrott från det gamla skattesystemet.Det allvarligaste problemet med detta system var att detkraftigt deformerade incitamenten för arbete och sparande.Det lönade sig dåligt att arbeta och det lönade sig mer attlåna än att spara. Dessutom var motiven till ensamhällsekonomiskt skadlig skatteplanering starkaeftersom olika typer av inkomster, konsumtion ochinvesteringar beskattades olika.Det nya skattesystemet bygger på systematiskaöverväganden vars ledstjärna varit att så långt möjligteliminera de snedvridande effekter som karaktäriserade detgamla skattesystemet. Marginalskatterna sänks ochskattesystemet görs mer likformigt. På så vis skapasförutsättningar för en bättre fungerande marknadsekonomioch därmed för ökad tillväxt.Eftersom har ett högt skattetryck är det särskiltviktigt att skattesystemet utformas på ett sätt som är så litetsnedvridande som möjligt. Dock utgör även det högaskattetrycket i sig ett problem.Alla skatter medför att de priser på varor och tjänstersom styr individers och företags beteende avviker från depriser som speglar samhälleliga knapphetsförhållanden.Detta riskerar leda till att fördelningen av resursersnedvrids i förhållande till den samhällsekonomiskt mestproduktiva användningen. Det gäller t.ex. beslut om hurmycket och var man skall arbeta, avvägningen mellansparande och konsumtion, konsumtionens sammansättningoch investeringarnas omfattning och inriktning.Skatter tas ut främst för att finansiera offentliga utgifter.Folkpartiet liberalerna slår vakt om en generellvälfärdspolitik. Det innebär med nödvändighet ettförhållandevis högt skattetryck.Internationella jämförelser av skattetryck är vanskliga.Många justeringar av beräkningar och definitioner måstegöras för att de skall bli rättvisande. I en bilaga till LU 90om ''Den offentliga sektorn'' redovisar vissaberäkningar på skattekvoten i olika länder sedan hänsyntagits till skillnader i bl.a. demografisk struktur ochfinansiering av sjukvården. Det framgår då att inteär ensamt om att ha ett högt skattetryck. Vi tillhör en grupppå ett tiotal länder som ligger i topp vad gäller skattetrycket.Även om skattetryck enligt denna bedömninginte är så unikt högt som det kan synas i traditionellasammanställningar av skattekvoten, är det angeläget attsänka skattetrycket. Det är t.ex. till föga hjälp för svenskaföretag som konkurrerar med företag i andra länder medlägre skatter att dessa lägre skatter delvis beror på en merfördelaktig demografisk struktur.Ett sänkt skattetryck kan, främst genom minskadeskattekilar, väntas bidra till en bättre användning avresurser och därmed stimulera den ekonomiska tillväxten.Skattetrycket (mätt som skattekvoten) bör enligt vårbedömning, utan att ge avkall på den generellavälfärdspolitiken, kunna sänkas till ungefär 50procent av BNP.En sänkning av skattetrycket måste i första hand ta siktepå de skatter som är mest skadliga. Mest framträdandetorde då kapitalbeskattningen vara, inte minst av hänsyn tillkapitalets internationella rörlighet. Även efter en dämpningav inflationen i framstår den svenskakapitalbeskattningsnivån som hög.Även löneskatten och mervärdeskatten är mycket höga.I synnerhet den s.k. särskilda löneskatten har skadligaeffekter. Den särskilda löneskatten är den del av de socialaavgifterna som inte motsvaras av några sociala förmåner.Den är således inte någon ''försäkringspremie'' utan en renskatt. Det är angeläget att den sänks.Det kommer även att vara önskvärt att sänka momsen,om inte förr så när blir medlem i EG. Detta gälleroavsett om EG formellt kommer överens om någonharmonisering, eftersom gränshandeln annars utsätts förstora påfrestningar.I en partimotion om skattepolitiken utvecklar vi vår synpå dessa frågor.7.4 Reformera socialförsäkringssystemenSverige har ett väl utbyggt system för inkomsttrygghet isamband med sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet,pensionering m.m. Inkomstöverföringar av detta slag är enviktig del av den generella välfärdspolitiken.Som systemen är uppbyggda är de emellertid behäftademed svagheter. Avgiftskonstruktionen kan i vissa fall antasha negativa effekter på den samhällsekonomiskaeffektiviteten. Ersättningsnivåerna varierar mellansystemen men är inte alltid utformade utifrån principen attdet skall löna sig bättre att arbeta än att uppbära ersättning.Utgifterna inom systemen, framför alltsjukförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen ochförtidspensioneringen, har vuxit kraftigt och på ett delvisokontrollerat sätt. in på nästa sekel kommerutgifterna för pensioner att öka kraftigt, både därför attantalet pensionärer ökar och därför att allt fler kommer in iATP-systemet.Utan reformeringar i systemen kommer därför krav attresas på ökade avgifter och/eller ökade budgetmedel, vilketinnebär ett höjt skattetryck. Detta skulle naturligtvismotverka ambitionen att sänka skattetrycket. Allasystemen kan därför komma att bli föremål för översyn.I vår motion om socialförsäkringarna utvecklar vi våraförslag, men vill även här nämna de viktigaste.Sjukförsäkringen. Genom att införa en s.k.arbetsgivarperiod, sjuklön, ökararbetsgivarnas incitament att vidta åtgärder för att minskasjukfrånvaron. Denna reform har, som vi tidigare redovisat,på ett olyckligt sätt fördröjts genom socialdemokraternasvacklande. I det förslag som nu har beställt avregeringen är det dessutom oklart om arbetsgivaravgifternakommer att sänkas som kompensation för överflyttningenav kostnaderna. Vi anser det självklart att införandet avsjuklön måste kombineras med sänkta arbetsgivaravgifter imotsvarande mån.Sänkningen av arbetsgivaravgiften innebär attskattetrycket sänks. Den viktigaste effekten av sjuklönen ärdock att det ökar arbetsgivarens motiv att sätta in åtgärdermot frånvaron, t.ex. i form av bättre arbetsmiljö ellerarbetsorganisation. Därmed reduceras ävenutgifterna för längre sjukfall och utrymme skapas förytterligare skattesänkningar.Vi anser också att ett arbetsgivarinträde börgenomföras, dvs. att företagen till viss del tar överadministrationen av sjukförsäkringen även efter de första14 dagarna. Även detta bör innebära besparingar.Arbetsskadeförsäkringen. I sin nuvarandekonstruktion motverkar arbetsskadeförsäkringen i mångafall sitt syfte genom att den orsakar attrehabiliteringsinsatserna försenas. Vi har förtfram förslag till förändringar, bl.a. genom en längresamordningstid med sjukförsäkringen och förändringar ipraxis vid bedömningen av vad som klassas somarbetsskada.Liksom i sjukförsäkringen anser vi det viktigt att detfinns ett nära samband mellan den enskilde arbetsgivarensutgifter för försäkringen och det reella skadeutfallet. Dettakan uppnås t.ex. genom ökad självrisk ochpremiedifferentiering. Utöver vad vi tidigare framfört omsamordning och praxis bör övervägas omarbetsskadeförsäkringen kan ersättas med en obligatorisk,lagfäst försäkring utanför . Den skullekunna tecknas hos olika försäkringsbolag.Det framgår av budgetpropositionen att regeringen harplaner på en samordning av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen. Vi får därför anledning attåterkomma när en proposition har lämnats.Delpensionen. I enlighet med principen att detskall löna sig att arbeta, anser vi att det finns anledning attse över ersättningsnivån inom delpensioneringen.Eventuella ändringar skall självklart enbart gälla nyadelpensionärer.ATP-systemet. Även ATP-systemet måstereformeras med utgångspunkten att det skall löna sig attarbeta. Pensionsberedningen har just avslutat en störreöversyn av systemet och de anspråk detta vid nuvarandekonstruktion kommer att ställa på den ekonomiskatillväxten. Vi anser att ett närmare samband mellan avgifteroch förmåner måste skapas. Det nuvarande ATP-taket på7,5 basbelopp bör ligga fast. Sambandet mellan betalningoch förmåner måste öka. Det finns starka skäl att som ettförsta steg i denna riktning avskaffa ATP-avgifter påinkomstdelar ovanför taket.Vi återkommer till pensionssystemet närpensionsberedningens betänkande har remissbehandlatsoch ett mera fylligt underlag finns tillgängligt. Vi vill dockredan nu framhålla det i och för sig självklara attförändringar i pensionssystemet måste ske med storvarsamhet och successivt så att enskilda människor intekommer i kläm utan ges rimlig tid för anpassning, t.ex.genom att bygga upp ett personligt pensionssparande.7.5 Stimulera arbetsutbudetEtt ökat arbetsutbud är en viktig förutsättning förekonomisk tillväxt.Det nya skattesystemet innebär ettviktigt genombrott för principen att ''det skall löna sig attarbeta''. De sänkta marginalskatterna medför att denprivatekonomiska lönsamheten av att öka sin arbetstid ökarbetydligt. räknar med attskattereformen på lång sikt kommer att leda till en ökningav arbetsutbudet med fyra procent.Fortfarande återstår många områden där åtgärder måstevidtas för att stimulera arbetsutbudet:Barnomsorgenmåste, såsom beslutat, byggas ut så att alla somefterfrågar barnomsorg utanför hemmet kan få det.Ursprungligen var målet att full behovstäckning skulleuppnås . vet vi att regeringen harmisslyckats. Trots detta håller regeringen fast vid detkanske viktigaste hindret för ett ökat utbud av dagisplatser,nämligen den bestämmelse i statsbidragsförordningen somkallas , och som innebär att barnomsorg sombedrivs i ''uppenbart vinstsyfte'' inte skall få statsbidrag.Denna bestämmelse måste avskaffas.Socialförsäkringarna måste reformeras enligt principen attdet skall löna sig att arbeta. Vi har ovan översiktligtredovisat några förslag på detta område.Den sjättesemesterveckan bör ej genomföras. Beslutet om det förstasteget, som inneburit att semestern förlängts ,bör rivas upp.7.6 Öka konkurrensenEn aktiv konkurrens i olika samhällssektorer ärnödvändig inte bara för att skapa valfrihet och låga priserutan också för att ekonomins resurser skall användas såeffektivt som möjligt. Väl fungerande marknader är enförutsättning för att omställningar i ekonomin skall kunnaske på ett smärtfritt sätt. En ökad konkurrens och bättrefungerande marknader är ett nödvändigt inslag i denekonomiska politiken.Den del av den svenska ekonomin som har minstinslag av konkurrens är den offentliga sektorn. Men även iden privata sektorn finns det många områden därkonkurrens och valfrihet inte är tillräcklig. Regleringar ochetableringskontroll utgör i vissa fall skadliga hinder för enfri konkurrens.I ett litet land som är en fri handel medomvärlden av avgörande betydelse för att upprätthållakonkurrens och för att skapa ett brett utbud av varor ochtjänster. På områden där en stark internationell konkurrenssaknas, t.ex. inom delar av tjänstesektorn, är det därförsärskilt viktigt med en aktiv konkurrenslagstiftning.Svenskt medlemskap i den Europeiska Gemenskapen ärden mest betydelsefulla enskilda åtgärd som kangenomföras för att öka konkurrensen och därmed sänkaprisnivån på den svenska marknaden. Genom det skärptakonkurrensläge som den fria rörligheten för varor, tjänsteroch kapital innebär tvingas producenter och distributörerförbättra kvaliteten och pressa priserna. Dessutom har EGen omfattande konkurrenslagstiftning. Det är denna fastaövertygelse om konkurrensens och mångfaldens betydelsesom gör att EG-integrationen är till gagn förkonsumenterna.Effektiv konkurrens i näringslivet förutsätter delsetablerings- och näringsfrihet, dels en effektivkonkurrensbefrämjande politik från statsmakternas sida.Friheten att starta företag är ett omistligt inslag i ettmarknadsekonomiskt system. Näringsfriheten är i dagdelvis kringskuren av monopol, auktorisationskrav ochetableringskontroll. Alla propåer om utökadvandelsprövning, etableringskontroll etc. som inte kanmotiveras med behovet av skydd för människors hälsa ochsäkerhet måste avvisas.Men konkurrensen hotas inte bara av offentligaregleringar. I många branscher förekommer, helt lagligt,kartell- och monopolbildningar till men för konsumenterna.En skärpning av konkurrenslagstiftningen är nödvändig.Det kan därvidlag starkt ifrågasättas huruvida den hittillstillämpade huvudprincipen inom konkurrensrätten varittillräckligt verksam. En övergång till den s.k.förbudsprincipen bör övervägas.Det är av yttersta vikt för den fria konkurrensen att dekonkurrensvårdande myndigheterna fungerar effektivt. Vivill därför uppmärksamma att frågan om en lämpligmyndighetsstruktur på konkurrensområdet kräver en snarlösning. De avregleringar som sker i flera branscherkommer inte att ge önskat resultat om de inte kombinerasmed insatser för att stärka konkurrensen, eftersomregleringarna har givit upphov till koncentration ochkarteller.Att så skett är uppenbart bl.a. inom livsmedelssektorn.De redan höga svenska livsmedelspriserna steg snabbare i än i något annat västligtindustriland. Vi ser därför positivt på den avreglering sompåbörjats. Gränsskyddet gör dock i kombination med denstarka koncentrationen i livsmedelssektorn att enlagstiftning mot marknadsdelning och visst annat samarbetepå jordbruksområdet är nödvändig. För att långsiktigtgarantera en ökad konkurrens och sänkta priser måsteytterligare steg tas, främst genom att gränsskyddet sänks.Detta bör ske inom ramen för GATT-förhandlingarna ochdet är av detta skäl angeläget att dessa kan föras i hamn.För att öka konkurrensen i detaljistledet, både vad gällerlivsmedel och andra varor, är det viktigt att företag som stårutanför samarbete i de tre stora dagligvarublocken kankomma in på marknaden. (PBL) måstedärför ändras så att den uttryckligen markerar intresset avkonkurrens.Den avreglering som skett avfinanssektorn är en förutsättning för skärpt konkurrensmellan aktörerna på marknaden. Vissa tecken tyderemellertid på att konkurrensen i banksektorn, i synnerhetpå inlåningssidan, inte är så stark som vore önskvärt. Det ärdärför viktigt att bankerna tillåts konkurrera genominlåningskonton med olika kombinationer av räntor ochavgifter. Vi vill också öka konkurrensen i bank- ochförsäkringssektorn genom att tillåta utländskt ägande avsvenska banker och försäkringsbolag liksom av andraföretag. Detta kan göras genom att avskaffa lagen omutländska förvärv av svenska företag.I partimotionerna ''Ökad konkurrens för konsumentensbästa'' och ''i '' presenterar vi våra förslag pådetta område.7.7 Öka det enskilda sparandet och ägandetMarknadsekonomin vilar på det enskilda ägandetsgrund. Omsorgen om den egna egendomen är engrundpelare för ett samhälles möjligheter att skapa,utveckla och vårda resurser.Den enskilda egendomen och sparandet är viktiga ocksåför individens privata ekonomi. En sparad slant skänker enkänsla av trygghet, ökar oberoendet av myndigheters ocharbetsgivares makt och skapar en frihet som gör det möjligtatt välja livsform.Men ägandet får inte vara alltför koncentrerat. Ettkoncentrerat ägande leder till trygghet och oberoende baraför vissa. Ett decentraliserat enskilt ägande är också heltavgörande för att kapitalmarknaderna skall fungera väl.Både rättviseskäl och omsorgen om ekonominsfunktionssätt talar därför för att ägandet måste spridas påmånga händer. Inom ramen för fri företagsamhet ochenskild äganderätt bör det ekonomiska inflytandet fördelastill så många individer som möjligt. Ägande- ochsparandepolitiken måste användas aktivt för att uppnå ettstörre privat sparande och en större ägandespridning.Den socialdemokratiska regeringen har i stället fört enpolitik som bidragit till kollektivisering och koncentrationav ägandet. Löntagarfonderna som beslutades av riksdagen1983 är det mest flagranta exemplet på detta, det utbreddastatliga ägandet av alla möjliga slag av verksamheter ettannat.Fortfarande hävdas det från socialdemokratiskt håll attbristen på privat sparande bör balanseras av ett ökatoffentligt sparande. I socialdemokraternas 90-talsprogramsäger man att det offentliga sparandet under de närmasteåren bör växa med 10--. LO harlagt ett förslag om att tredubbla AP-fonderna och att dessafonder fritt skall få placera sitt kapital. Regeringen har nuaviserat en proposition om friare placeringsregler för denuvarande AP-fonderna.De argument som industriministern anfört för ett utökatkollektivt ägande är att få ordning på lönebildningen, att gelöntagarna del i förmögenhetsökningen och att räddapensionssystemet.Vad gäller lönebildningsargumentet kan konstateras attlöntagarfonderna inte på något sätt lett till dämpadelönekrav. Inte heller har dessa, eller någon annan form avkollektivt ägande, lett till att löntagarna fått del iförmögenhetsökningen. För detta krävs ett sådant enskiltägande som liberalerna förespråkar. Talet om attpensionerna skulle kunna tryggas med större och friare AP-fonder är fullständigt felaktigt. Den ökade avkastning somfonderna skulle kunna ge är försumbar jämfört medpensionsutbetalningarnas storlek.Framtidens pensioner kan endast garanteras genom enhög ekonomisk tillväxt. En sådan främjas inte på något sättav ett ökat offentligt ägande. liberalerna tarbestämt avstånd från dessa socialiseringsplaner.Det är inte bara rättviseskäl, privatekonomisk trygghetoch en bättre fungerande marknadsekonomi som talar föratt ägandet måste spridas och sparandet öka. En annanviktig aspekt på det enskilda ägandet är sparandetssamhällsekonomiska roll. Ekonomisk tillväxt förutsätterinvesteringar i realkapital, forskning ochproduktutveckling.Sverige har ett stort och snabbt ökandeunderskott i bytesbalansen. Detta är ett uttryck för bristenpå sparande i landet.Som en följd av den genomförda skattereformenkan förändringar väntas. Totalt sett väntas hushållenssparande öka. Dessutom sker sannolikt en förskjutning frånrealt sparande till finansiellt. Från samhällsekonomisksynpunkt är detta angeläget, eftersom det är hushållensfinansiella sparande som bl.a. finansierar investeringarna inäringslivet.Gynnsamma skatteregler är inte tillräckligt för attåstadkomma ett högre enskilt sparande. Det krävs också enförutsägbar och konsekvent ekonomisk politik. För attmänniskor skall våga avstå från konsumtion och spara förframtiden behöver en ekonomisk politik sombygger på fasta normer och avstår frånstabiliseringspolitiska ''överraskningar'' somtvångssparandet och i praktiken retroaktiva skattereglersom engångsskatten på pensionssparande.Folkpartiet liberalernas ägande- och sparandepolitikbygger på att skapa ekonomiska ramar och institutionersom stimulerar enskilda människors intresse förfrivilligt sparande och för ägande. Som ett led i dettavill vi exempelvis slopa de sociala avgifterna på avsättningartill företagsanknutna vinstandelssystem (underförutsättning att pengarna binds ).Vi anser också att hyresrätter i ökad utsträckning börombildas till bostadsrätter. Allting tyder på att ett ökatprivat lägenhetsägande skulle utgöra en avsevärd stimulanstill sparande. Vi vill också stimulera långsiktigt bundetsparande för barn och ungdomar genom att sänkaskattesatsen på sparande som binds upp till ålder.En sänkt förmögenhetsskatt och avskaffadsambeskattning utgör nödvändiga stimulanser för ökatenskilt ägande. För att underlätta företagenskapitalförsörjning vill vi också avskaffaförmögenhetsskatten på arbetande kapital ochomsättningsskatten på aktier.7.8 Satsa på högre utbildning, forskning ochinfrastrukturFör att främja tillväxt behövs en bättre infrastruktur. Idet begreppet innefattar vi bl.a. högre kvalitet och störrekvantitet i högskolans forskning och utbildning samt enbättre fungerande transportapparat.Folkpartiet liberalerna föreslår i andra partimotioner enkraftig satsning på forskning och högre utbildning. De treviktigaste delarna i det programmet är:En stor ökning avantalet platser inom högskolan.En kraftigforskningssatsning, som blir möjlig genom ett beslut omavveckling av löntagarfonderna.En rad insatser för attfrämja utbildningens internationalisering.Bakgrunden till vår kraftiga prioritering av forskningoch högre utbildning är de tecken som tyder på att Sverigehåller på att sacka efter andra industriländer när det gällerhögteknologi och andra kunskapsintensiva verksamheter.Två tendenser pekar i en oroväckande riktning. Den ena ärdet sjunkande ''FoU-innehållet'' i vår export. Visserligensker en hel del forskning och utveckling inom svenskaföretag, men den avspeglar sig inte i vår export imotsvarande omfattning. Enligt OECD-beräkningar liggerSverige en bra bit under genomsnittet för alla OECD-länderoch en liten bit under EG-genomsnittet när det gällerrelationen mellan högteknologiexport och landetssammanlagda export.