mot · GE02Jo441 · 1991-01-25 00:00:00 — Åtgärder för en levande skärgård Vår svenska skärgård är unik och är en värdefullnationell tillgång av många skäl. Det rörliga friluftslivetökar och ställer större krav på områden och anläggningarför rekreation. Anledningen till denna ökning är attmänniskorna har koncentrerats till tätorter. Trycket på våraskärgårdsområden har då ökat.För att hålla skärgården öppen och levande förutsätts enbofast åretruntbefolkning och insatser från kommunerna.Den regionalpolitiska propositionen kom inte med någraförslag till positiva åtgärder för att bevara och utvecklalevande skärgårdar och kustsamhällen runt om vårt land.Följaktligen har kommuner och befolkningen i våraskärgårdsområden stora problem.Vi vill att människor även framgent skall kunna bo kvaroch verka i hela vårt land och därför får vi acceptera attlivsstilar och förutsättningar varierar. Problemlösningar ochsamhällsinsatser måste vara flexibla och grundas på suntförnuft.Omvandling av permanentboende till fritidsfastigheter iattraktiva skärgårdsområdenEn förutsättning för en levande skärgård är attpermanentboendet kan bevaras och utvecklas. råderuppenbara problem med detta.Det är en stor efterfrågan på fastigheter i attraktivaskärgårdsområden. Detta gör att priserna pressas upp ochde som vill köpa dem för att leva på de areella näringarnakan inte hänga med i budgivningen. Resultatet blir attmånga permanentbostäder omvandlas till fritidshus. Detinnebär att stora delar av ett skärgårdssamhälle blir tomtoch ödsligt under en stor del av året. Det bidrar till attytterligare isolera kvarvarande permanentboendeskärgårdsbor och ökar kostnaderna för berörd kommun attupprätthålla servicen. Aviserade förändringar ijordförvärvslagen kommer, om de indikationer vi fåttverkställs, att ytterligare förvärra denna situation.En annan faktor som belastar skärgårdskommunerna äratt den kommunala garantibeskattningen för fastigheter iannan kommun än hemortskommunen är borttagen.En skärgårdskommun, som oftast också är en fattigglesbygdskommun, får genom denna förändring ettförhållandevis stort antal fastigheter som inte ger någraskatteintäkter som betalning för den service somkommunen har skyldighet att hålla. Den inkomsten tillfalleri stället den fritidsboende fastighetsägarens hemkommun.Ett sätt att ge kommunerna mer intäkter är att ta ut enkommunal fastighetsskatt på i kommunen belägnafastigheter som ej bebos permanent och ägs av ej ikommunen mantalsskrivna personer. Detta bordeövervägas.Taxering av permanentbebodda fastigheter i skärgårdenStor efterfrågan på skärgårdsfastigheter framtvingarhöga fastighetspriser som också ligger som grund förtaxeringen av fastigheterna i skärgårdsområden.För den permanentboende skärgårdsbon, som äger sinfastighet och inte har för avsikt att flytta eller avyttra sinfastighet, innebär det en högre boendekostnad änjämförbara fastigheter i andra glesbygdsområden änskärgården.Hög taxering med åtföljande reavinstbeskattning ärmotiverad vid försäljning. Däremot är ett högttaxeringsvärde som ovan anförts till men för denpermanentboende. För att främja permanentboendet iskärgården och stimulera till en levande skärgård året runtbör taxeringsvärdena för permanentbeboddaskärgårdsfastigheter reduceras med en särskilt fastställdlägesfaktor. En sådan ordning bör införas i samband medden kommande taxeringen av jordbruksfastigheter.Regeringen bör återkomma till med ett förslag ilinje med vad som anförts i motionen.Ersättning till yrkesfiskareBeslutet om det fria handredskapsfisket påöstkusten har skapat betydande problem för mångayrkesfiskare. Vissa ersättningsmöjligheter infördes isamband med den nya lagstiftningen. Det gällde påvisbarainkomstbortfall t.ex. för sålda fiskekort och fiskearrenden.Andra typer av ekonomiska förluster ersätts däremot inte.Den situationen har därmed uppstått att fastighetsägare,som inte själva utnyttjat sina fiskevatten, kunnat fåersättning. Yrkesfiskare, som använt sina fiskevatten för sittlivsuppehälle har däremot inte fått någon ersättning.Ersättningsregler som helt åsidosätter de aktivayrkesfiskarna är naturligtvis orimliga. Yrkesfiskarna har,enligt mångstämmiga rapporter, fått vidkännas betydandeskador. När det gäller stationära fiskbestånd, t.ex. gädda,har den ökade konkurrensen om fisket i vissa fall gett enpåtaglig negativ effekt. Att fritidsfolk i större utsträckningrör sig i och omkring fiskevattnen innebär dessutom iblandhinder i yrkesfiskarens arbete. Till det kommer ökningen avtjuvvittjning av redskap och skadegörelse, som följt i detfria fiskets spår.Eftersom de nuvarande ersättningsreglerna intetillgodoser dessa behov, krävs särskilda insatser. Ettlämpligt sätt kan vara att skapa en särskild fond förersättningar av det slag det här är fråga om. Denna fondskulle således endast gälla personer som har fisket som enviktig del av sitt uppehälle.SkärgårdstrafikTidigare fanns ett anslag till skärgårdstrafik. Det ärtyvärr borttaget. I , som är ett föregångsland när detgäller skärgårdspolitik, ger staten stöd till en utbyggd,regelbunden kollektivtrafik. Persontransporter iskärgården upprätthålls i genomkompletteringstrafik med båt och hydrokopter och i vissafall med större båtar i regelbunden trafik.Tillräckligt utbyggd är detta en dyr verksamhet, isynnerhet som det nästan över hela är de små,fattiga kommunerna som har de stora skärgårdarna. Det ärdock hos dessa kommuner kunskapen finns om hur man påbästa sätt organiserar sin skärgårdstrafik. Därför föreslår viatt ett nytt anslag införs: Statligt stöd till skärgårdstrafik.Konstruktionen kan följa de regler som tidigare fanns:Statligt stöd till skärgårdstrafik med fartyg utgårtill den länshuvudman eller kommun som ansvarar förtrafiken. Statsbidraget utgör högst avbidragsgrundande kostnad. För skärgårdstrafik gäller dettaför högst fyra dagliga dubbelturer på vissa linjer respektivehögst en förbindelse fram och åter inom visstkompletteringstrafikområde.PostenPostverkets lantbrevbärare är en fin tillgång. Det bordefinnas ytterligare möjligheter att nyttja dem förskärgårdsbefolkningen. Exempel finns där man har funnitsamverkansformer mellan postdistribution/service, gods-och varutransporter, social tillsyn av äldre osv.För att nå fram till denna samverkansform har vägenofta varit svår att finna. Från samhällets sida behövs klararebesked och regler och krav på samordning så att dessafrågor går att lösa. Det krävs nytänkande för att skapabättre regelsystem. Vi förutsätter att den proposition somblir resultatet av den nu avslutade post- och teleutredningenklargör dessa frågor på ett för skärgårdsbefolkningenpositivt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs[att begär att regeringen tillsätter en utredningom rätten för kommunerna att få ta ut kommunalfastighetsskatt av icke permanentboende, ej i kommunenmantalsskrivna fastighetsägare,1][att hos regeringen begär förslag till atttaxeringsvärdena för permanentbeboddaskärgårdsfastigheter vid taxeringen reduceras med ensärskild lägesfaktor,1]att hos regeringen begär förslag till en särskildfond för att ersätta personer som bedriver yrkesmässigtfiske för skador och förluster som uppkommit i sambandmed införandet av fritt handredskapsfiske på ostkusten ochi vissa sjöar,[att hos regeringen begär förslag till ett nyttanslag, benämnt Statligt stöd till skärgårdstrafik,2][att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla samverkansformer bör prövas för att ge skärgårdensbofasta befolkning bättre postservice.2]