mot · GE02U510 · 1991-01-25 00:00:00 — Sammanfattning:Miljöpartiet de gröna säger:ja till samarbete medNordenja till samarbete med Östersjöregionenja tillsamarbete med hela Europaja till samarbete medvärldenja till internationell miljödomstolnej till EG-medlemskapnej till EES-avtalja till folkomröstningom EGMiljöpartiet skisserar i denna motion ett grönt alternativtill EG-medlemskap genom a) fördjupat grannskap medEG och b) bildandet av Förenta Regioner.Men också det nordiska samarbetet utgör ett led i ettinternationalistiskt alternativ. har sedan längearbetat för en förstärkning av , bl a genomatt dess ledamöter skall utses i direktval. (Om detta lämnasen särskild motion. )Samarbetet kring bör fördjupas genombildandet av ett Östersjöråd, med befogenheter att främjaåtgärder för den gemensamma bioregionen runt detgemensamma havet (se särskild motion).Samarbetet med måste fördjupas heltoberoende av om ett Förenta Regioner kan bildas.Inte minst måste bidra till att sanera Östeuropaskatastrofalt förstörda miljö (se särskild motion).Den globala solidariteten är en grundläggande del av eninternationalistisk politik utan EG-medlemskap. Denmåste ta sig uttryck i generös svensk bistånds- ochflyktingpolitik och en förstärkning av den internationellamiljöpolitiken (se särskilda motioner i dessa ämnen).Sveriges aktiva roll inom FN-systemet är en del av ettinternationalistiskt alternativ till EG-medlemskap som harmiljöpartiets starka stöd. förordar i fleramotioner en aktivare svensk roll i fredsbevarande syfte.Slutligen bör här understrykas det redan existerande all-europeiska samarbetet inom ESK, , ,m fl organisationer som starkt villfrämja, dels i den form de nu arbetar, dels i syfte att stärkaunderlaget för ett Förenta Regioner.Alternativet till EG-medlemskap är således en aktivinternationalism på många olika nivåer, regionalt i Sverigesnärområde, all-europeiskt och globalt.Ett permanent all-europeiskt samarbeteEtt nära, permanent och demokratiskt samarbete i helavärldsdelen är nödvändigt för att vi ska kunna klaraav gränsöverskridande miljöproblem, trygga mänskligarättigheter för alla som bor i och undvika att nyakonkurrerande stormaktsblock växer fram som hot motfreden. Det all-europeiska samarbetet måste ske i formersom tillåter ett ökat mått av självbestämmande såväl inomekologiska regioner och lokalsamhällen som inom regionersom präglas av vissa nationella kulturer. Och det all-europeiska samarbetet bör vara öppen för allaregioner, nationer och folk i . Sedan också Albanieninlett en demokratiseringsprocess är det svårt att setillräckliga motiv för att någon del av på förhandskulle vara utesluten från medlemskap.Principer för EuropasamarbetetFör gröna -- som har medlemspartier i helavärldsdelen från till och sammanlagt över 200parlamentsledamöter i 19 länder -- är följande principer fördet europeiska samarbetet centrala:1. Europasamarbetet skall vara öppet på lika villkor föralla nationer och regioner; gränser för människorsrörelsefrihet skall rivas på jämlikt sätt i hela världsdelen.Målet är fri rörlighet för alla i hela Europa.2. Europasamarbetet skall vara öppet mot resten avvärlden och inte ta formen av en ''Fästning ''; ingautomeuropéer skall få svårare att komma till än de har att komma till dagens splittrade Europa.3. Europasamarbetet skall stärka freden och minskarisken för nya militära konfrontationsmönster; skall inte bli en ny militär supermakt.4. Europasamarbetet skall stärka demokratin och gynnalokalt och regionalt självbestämmande. Politiska beslutskall fattas på lägsta möjliga nivå. Vissa beslut bör fattas påall-europeisk nivå, t ex när det gäller gränsöverskridandemiljöskador och grundläggande mänskliga rättigheter.Andra beslut bör ligga kvar på statlig nivå. Men alltflerbeslut bör flyttas ner till regional och lokal nivå.5. Europasamarbetet skall ske i former som minskarmiljöskador och sociala klyftor. Gränshinder för varor ochkapital skall undanröjas, förutsatt att detta inte leder tillrisk för miljöskador, sociala orättvisor eller inskränkningari demokratin.6. Europasamarbetet skall gynna mångfald ochmotverka politisk likriktning; istället skall enskilda länderoch regioner känna stimulans att fungera som förebilder, tex genom mer avancerat miljöskydd eller mer solidarisksocialpolitik.Sverige är medlem i minst ett 30-talmellanstatliga europeiska samarbetsorganisationer -- frånEuroparådet till Europeiska säkerhetskonferensen (ESK)och FNs Ekonomiska kommission för (ECE). ECEär faktiskt just det många efterlyser, nämligen enalleuropeisk miljöorganisation med kontrollverktyg. ECE,som har 33 medlemmar, stod bakom vårens miljökonferensi Bergen och har åstadkommit åtskilliga internationellamiljökonventioner, bl a ett avtal om minskning avgränsöverskridande luftföroreningar som övervakas medhjälp av 95 mätstationer. Vid sidan om statligaorganisationer finns dessutom över 500 ickestatligaeuropeiska samarbetsorganisationer med svenskamedlemmar.Europarådet har beslutat att göra sig själv tillESKs parlament. Om också ECE integreras i en gemensamstruktur och en miljömyndighet efter mönster avEuroparådets kommission för mänskliga rättigheterinrättas, skulle ett permanent alleuropeiskt nätverk, ettSamarbets-Europa, faktiskt vara på väg.Europas Förenta RegionerMiljöpartiet vill härmed föreslå en modell förvidareutvecklingen av en permanent all-europeisksamarbetsstruktur: Förenta Regioner.Europas Förenta Regioner bör som beslutsforum ha enregionsförsamling med allsidig demokratisk representationför , folk och regioner. Nordiska Rådettillhandahåller en modell som kan utgöra viss vägledning. Istater med federal uppbyggnad, typ ,, , , ,, och, inte minst, , finnsandra modeller som kan bidra med erfarenheter av hurgemensamt beslutsfattande i mångnationellasamarbetsorganisationer kan organiseras.EFR bör huvudsakligen arbeta med sedvanlig s kfolkrättslig beslutsmetodik.När det gäller klart definierade miljöproblem medgränsöverskridande effekt, förordar vi dock att EFR fårbefogenhet att fatta bindande majoritetsbeslut. Exakt vilkasorts beslut detta gäller måste anges i EFRs grundfördrag.Självfallet måste garanteras att miljöbeslut endast harkaraktären av minimibeslut och på intet sätt hindrarenskilda medlemmar att besluta om hårdaremiljöskyddsnormer. Medlemsstaterna i EFR måste alltsåöverlämna en viss, definierad beslutsrätt till EFR.Efter mönster av kommission och domstolför mänskliga rättigheter bör EFR inrätta en miljödomstolmed befogenhet att övervaka efterlevnaden av och påtalaöverträdelser mot de åtaganden medlemmarna påtagit sig.Europas Förenta Regioner kommer inför resten avvärlden att påminna om ett FN (eller ett Nordiskt Råd) förvärldsdelen , dvs ett förbund mellan olika stater(regioner) där varje medlem bibehåller sin folkrättsligasuveränitet inför omvärlden. Det betyder t ex att EFR (imotsats till EG), inte skulle uppträda som en självständigaktör i internationella sammanhang, inte -- med undantagför gemensamma miljönormer enligt ovan -- skulleintegrera lagstiftning, ekonomisk politik, valuta, försvar etcmer än som kan bli resultatet av den sorts praktiskasamarbete som bedrivs inom . EFR skulle självfalletinte kunna utvecklas till en ny supermakts- union eftermodell av eller Sovjetunionen.Även om Förenta Regioner ur grön synvinkelkan ses som ett alternativ till EG, utesluter de båda intevarandra. Avsikten är givetvis att EGs stater och regionerskall medverka i EFR, liksom de medverkar i ESK,och FN. Svenska initiativ skulle alltså mycketväl kunna igångsättas oberoende av riksdagsmajoritetensEG-ambitioner.Tre steg till Förenta Regioner?1. Grundvalar finns redan i , ESK-processen och FN:s olika Europa-avdelningar, inte minstECE. Dessutom finns ett omfattande nät av regionalaorganisationer eller avtal, inte minst inom miljöområdet.Europas Förenta Regioner skall alltså inte bli ytterligare eni av europeiska organisationer, utan utgöra ensamordning och vidareutveckling av det bästa i framföralltEuroparådet, ESK och ECE.2. När EGs Inre Marknad och (troligen) Politiska,Ekonomiska och Monetära Union träder i kraft ,kommer det troligen att stå klart att EG inte inomöverskådlig tid kommer att kunna utvecklas till en all-europeisk organisation. Då kommer man att förstå att omman inte vill riskera en ny tudelning av måste enpermanent organisation skapas för alla länder, regioner ochfolk från till Ural.3. Regeringen bör, om möjligt tillsammans med andraneutrala stater, ta initiativ till en all-europeisk konferens omen permanent all-europeisk samarbetsstruktur enligtovanstående modell för Förenta Regioner.Närliggande mål (innan EFR kan förverkligas)Vi är medvetna om att ett förverkligande av EFR kandröja av såväl praktiska som politiska skäl. Helt oberoendeav detta kan det all-europeiska samarbetet omedelbartstärkas. Här följer två exempel:a. All-europeisk miljömyndighetEn grundval för en effektiv all-europeisk miljöpolitikfinns i slutdokumenten från den parlamentariska konferensi regi för skydd av öst-väst-miljön, som höllsi den 23--. Förutom (dåvarande) 23 medlemsländer (har sedan blivitmedlem) deltog också företrädare för de sju öststaterna.I konferensens slutdokument rikats en maning tillregeringarna att vidta en rad konkreta åtgärder påmiljöområdet, bl a när det gäller transportpolitik, luft- ochvattenföroreningar, ekologiska graderingssystem,konventionsoch kontrollfrågor och skapande av ekologiskafonder. Desstutom föreslogs inrättandet av en all-europeiskmiljökommitté som skall vara öppen för alla europeiskastater och ha som uppgift att samordna och övervakaländernas miljöåtgärder, utarbeta en ekologisk karta överhela , fungera som databank och samordnare för allaeuropeiska miljöinstitutioner och ha ansvar för upprättandeav ett varningssystem vid miljöolyckor.Oberoende av om EFR kan bildas eller ej, måste beslut verkställas. anseratt en all-europeisk miljömyndighet med det snaraste börupprättas. Vi förutsätter att denna samordnas med ECE såatt ytterligare dubbelarbete undviks.b. Fri rörlighet för människor i hela EuropaMiljöpartiet anser att fri rörlighet för människor böreftersträvas i hela , d.v.s. rätt för alla att fritt arbeta,studera och bosätta sig enligt samma normer som f.n. gällerinom . På vägen mot detta mål är det rimligt attrörelsefriheten för människor i första hand ökas regionaltoch mellan grannländer, i fall genom en utvidgningav de nordiska regler till att gälla runt . Samtidigtmåste varje stat resp region har rätt att upprätthålla denform av gränskontroll för kapital och varor som man ansernödvändig för att kunna bibehålla en rimlig grad avsjälvstyre.EG -- ett sämre alternativI EG-debatten hävdas ofta att EG är såväl den enda somden bästa ramen för europeiskt samarbete. Vi delar inte denuppfattningen.Samtidigt vill vi inte avfärda allt tal om fördelar med EG-anslutning som ogrundat. Dock kan i vissa fall fördelarnauppnås utan EG-medlemskap. I andra fall motvägsfördelarna av nackdelar. Här följer några exempel påresonemang kring för- resp nackdelar.1. Det hävdas att EG gynnar exportindustrin som fårlättare att hävda sig på sin viktigaste marknad. Kommentar:För många svenska exportföretag är det naturligtvis enavgörande fördel att ha tillgång till den stora och delvisnärliggande västeuropeiska marknaden -- som man haridag. Ännu fördelaktigare blir det om och när EG:s inremarknad förverkligas, med enhetliga normer och regler förhur varor ska vara beskaffade och förpackade. Defördelarna får de svenska företagen även om nöjersig med befintliga frihandelsavtal mellan EFTA-ländernaoch EG. Dessutom har många stora svenska företag redanegen verksamhet inom EG:s gränser. Skillnaden mellan attstå utanför EG och behålla och utveckla det närasamarbetet och att svensk industri genom ett EES-avtaleller svenskt medlemskap i får jämlik tillgång till EG-marknaden är att hela EG-industrin i det senare falletsamtidigt får jämlik tillgång till den svenska marknaden.Enligt EG-beräkningar befarar man att uppemot hälften avalla företag i hela EES-området (däribland ) kan slåsut av den ökande konkurrensen på en inre marknad. Enannan skillnad är att svenska företags exportmöjligheter påandra marknader kan försämras om inte längre fårföra en egen handelspolitik. Det är därför mycket svårt attförutse om det är bäst för svensk industri att ärinnanför eller utanför EG:s murar.2. Det hävdas att EG ger konsumenterna billigare ochbättre varor pga skärpt konkurrens. Kommentar: Detta ärmarknadsliberalismens paraddoktrin -- och utan tvivelinnehåller den en viktig sanning. Hur det går förkonsumenterna i en helt konkurrenslös ekonomi ser vi iÖsteuropa. TCO har beräknat att en genomsnittligtjänsteman kan tjäna på EG-anpassningen. Det är ettproblem att teknologisk utveckling och fusioner håller påatt göra svensk storindustri monopolistisk. Om man då intetror att den kan hållas i schack av socialistisk statskontroll,vad återstår annat än världsmarknadens konkurrenstryck?Mot detta kan sägas: Den internationella konkurrensenfinns redan där, det handlar om gradskillnader, inte om allteller intet. Och även om konsumenterna i kanskefår billigare varor är det verkligen inte säkert att de fårbättre och hälsosammare varor. Dessutom blirmöjligheterna för små företag att överleva och kunnaanpassa sina varor till lokala och kulturella önskemål ännumindre när de möter den stenhårda konkurrensenpå EG-marknaden.3. Det hävdas att EG gör det lättare att resa, studera,jobba och bosätta sig i utlandet. Kommentar: Ja, inom EG,dvs , blir det så. Däremot kan det bli svårare attgöra detsamma i (jfr svårigheterna förösteuropéer att besöka !) eftersom EG strävar efteren hög gemensam yttergräns. Studie- ochforskningssamarbete (, Comett, Eureka osv) skerinom ramen för särskilda program där redan idagofta deltar, mot avgift. Den viktigaste skillnaden lär bli attendast EG-medlemskap kommer att ge fullständigt fri rättatt arbeta och bosätta sig i (dvs samma sorts rättsom finns för nordbor i hela Norden).4. Det hävdas att EG gör den europeiska kulturenstarkare som motvikt mot det ensidiga inflytandet frånamerikansk skräpkultur. Kommentar: Detta är säkert rätt.EG kallar sig ju självt '''' och har som PR-projektför allt ''europeiskt'' varit framgångsrikt. Kanske kan manredan spåra en viss ökning av intresset för franskt, tyskt,spanskt i kretsar som varit USA-fixerade. Överlagbetraktar roll som kulturell ochpsykologisk motvikt mot amerikaniseringen som positiv.5. Det hävdas att EG har i vissa fall hårdare regler förmiljö, hälsa, jämställdhet etc än ! Kommentar: Detär sant, t.ex. finns direktiv för dricksvattenkvalitet ochjämställdhet som går längre än svenska regler. För vissaländer betyder EG-anpassning skärpning avbestämmelserna för miljöskydd, social välfärd etc. Därförfinns det i miljövänner som utnyttjar EG för atttvinga igenom skärpt miljöpolitik på hemmaplan. FörSverige gäller dock att EG-anpassning ofta betyderförsämring (se exempel nedan).6. Det hävdas att EG kan fungera som kontrollinstansmot gränsöverskridande miljöförstöring. Kommentar: Iprincip kan det ligga något i detta. EG har tagit initiativ europeisk miljöbyrå. Också icke-EG-länder skall kunnamedverka. Än så länge är det dock oklart vilken statusbyrån får. Dess främsta syfte är dock av allt att döma attvara ett utan rätt att vare sig göraegna undersökningar eller utöva kontroll. För övrigt har detvisat sig att de flesta EG-stater helt struntar i det krav påmiljökonsekvensprövning av stora projekt, som fastställdesav EG 1985. Däremot planerar attbehandla avfall som normalt gods som fritt kan föras övergränserna, vilket kommer att ''underminera nationellaregler för miljövänlig avfallshantering''.Beträffande EGs roll för miljöpolitiken måste manockså komma ihåg att viktigast är varkenvaruspecifikationer (punkt 5 ovan) eller utsläppskontroller(punkt 6 ovan), utan EG-samhällets mycket långtgåendesträvan efter BNP-mätt materiell tillväxt. Detta leder enligten till mycket stora miljöskador.Sammanfattning: Som framgår av ovanstående exempelser ingalunda EG som någon ''mardröm'' elleren instans som enbart utgör ett hot och medför nackdelar.Av de här anförda sex exemplen ser vi övervägande fördelari två fall (punkterna 3 kultur och 4 friare rörlighet),övervägande nackdelar i två fall (punkterna 5varuspecifikationer och 6 utsläppsregler) och både för- ochnackdelar i två fall (punkterna 1 exportindustrin och 2konsumentintresset). Dock omfattar dessa exempel bara enmycket liten del av hela EG-komplexet.Priset för EG-anslutningGenom de utredningar som pågått ang EES, ettEuropeiskt Ekonomiskt Samarbetsområde, har en ganskaklar bild skapats av vad EG-anpassning av svenska regleroch förordningar ''kostar'' i form av påtvingadeförsämringar av kvalitets- och säkerhetsstandard.Den 8 maj 1990 upprättade regeringen''Probleminventering EES''. Av 52 problempunkter ansågs35 olösbara, 17 möjliga att lösa. I 48 fall handlade det ombefarade försämringar i svensk lagstiftning. Dessa fyrtioåttaproblem utgjorde en innersta kärna efter omfattandebantning i förhållande till de hundratals fall där statliga verkhar avstyrkt EG-anpassning. fastslog EG-parlamentet som sin ståndpunkt att övergångsreglerna förEFTA-länderna ''skall bli av begränsad varaktighet ochomfattning och icke komma att framstå som egentligadispenser eller undantag''.Den 20 juni 1990 inleddes de formella EG-EFTA-förhandlingarna, varvid chefsförhandlare att ett innebär att ''EFTA-ländernapå skall anpassa sig till EG-lagstiftning''.Det visade sig att EFTA-länderna redan föreförhandlingarnas början ensidigt bantat ner sina krav påundantag radikalt, till bara ett dussin punkter för samtligasju länder. Enligt den förkortade undantagslistan frånEFTA (daterad ) kvarstår bara åttaundantagskrav från Sverige.De båda undantagslistornas innehåll ger en mycket godbild av att EG-anpassning faktiskt har ett pris i form avpåtvingade standardsänkningar. Eftersom materialet harvarit hemlighållet anser vi det rimligt att ganska utförligtredovisa ett antal exempel på problem enligtProbleminventering EES (förkortad nedan till P-EES),vilka en månad senare saknas på EFTAs förkortadeundantagslista:Kemikalier. P-EES noterar att EG saknartre grundbultar för svensk kemikalielagstiftning:tillverkaransvar, omvänd bevisbörda ochsubstitutionsprincipen. EFTA-listan nämner bara ''farligasubstanser'', inte kemikalier överlag.Bekämpningsmedel. P-EES noterar att den svenskaregleringen bygger på prövning i vilken kan stå ikonflikt med EGs direktiv. Problemet saknas helt i EFTA-listan.El-material. Trots att S-märkningen redan haroffrats för EGs skull kvarstår enligt P-EES en skillnad,genom att EG saknar förhandskontroll avhögriskprodukter. Problemet saknas på EFTA-listan.Sjuka hus. P-EES noterar som problem att planeraratt införa nya ansvarsregler för sjuka hus. Saknas på EFTA-listan.Leksaker. P-EES noterar att EGs leksaksdirektivskiljer sig från svenska regler beträffande säkerhetskrav ochprovningsmetoder. Leksakssäkerhet finns med på EFTA-listan, men inte för , bara för !Skattekontroll. P-EES menar att en rad svenska regler förutlandsbetalningar i syfte att förhindra skatteflykt stridermot vissa EG-regler. Saknas i EFTA-listan.Utländskaförvärv av banker. P-EES noterar att gällande svenskarestriktioner strider mot EGs regler. Saknas i EFTA-listan.Kollektiva försäkringar. P-EES noterar attkollektivavtalsgrundade försäkringar torde saknamotsvarighet i EG, vilket kan kräva övergångsperiod förarbetsmarknadens parter. Försäkringar noteras på EFTA-listan, men inte för , bara för ochSchweiz.Utflaggning av fartyg. P-EES noterar att EG villha EG-flagg i sjöfarten, medan ochriksdag är negativa. Saknas i EFTA-listan.Tungalastbilar. P-EES påpekar att det medför ''mycket högakostnader'' att anpassa svenska trafikleder till EGs högreaxeltryck. Lastbilstrafiken finns med på EFTA-listan, meninte för , bara för och Schweiz.Socialförsäkringar. P-EES hävdar att ''en anpassning avsvensk lagstiftning till EGs centrala regelverk på områdetkommer att kräva betydande lagstiftningsarbete, vilket kankomma att aktualisera behov av 6--12 månadersövergångsarrangemang för svensk del''. Socialförsäkringarfinns på EFTA-listan, men inte för , bara förÖsterrike som vill behålla skydd för havande kvinnor ocharbetande mödrar.Bolagsrätt/Medbestämmande. P-EESnoterar att EGs förslag till arbetstagarinflytande ''förefallerinte ge arbetstagarna lika stort inflytande som enligt svenskarbetsrätt''. Bolagsrätt finns med i EFTA-listan, men inteför , bara för och Lichtenstein.Kärnkraftssäkerhet. P-EES noterar två problem: EGshandlingsprogram om handhavande och lagring avradioaktivt avfall och EGs upparbetning av använtkärnbränsle. Saknas helt i EFTA-listan.Fast-breederreaktor. P-EES nämner som ett problem att EG harett program för att utveckla breederreaktorer. Saknas iEFTA-listan.Genmodifierade organismer. P-EESnämner detta som problem, men noterar att det ej ärklarlagt om området är relevant. Saknas i EFTA-listan.Dessutom saknas för del i EFTA-listan de problemP-EES nämner om offentlig upphandling, kosmetiskaprodukter, etableringslagstiftning,betalningsbalansstatistik, domstolsprövning avmyndighetsbeslut, värdepappersmarknaden, cabotage,telekommunikationer, informationstjänster.EES-modellen innebär att skall överta 14 000 sidor EG-lagar. Vid medlemskap sexdubblasmängden till drygt 80 000 lagsidor.EGs ''demokratiska underskott''EG-medlemskap innebär att nästan hela det svenskasamhällssystemet skall bytas ut. Detta framgår bl a avinnehållsförteckningen i en av regeringens egnasammanställningar av svenska regler som redan vid ettEES-avtal skall slopas till förmån för EGs:Offentlig upphandling, statsstöd, immaterialrätt,produktansvar, säkerhetsregler för traktorer, lyftdon,hissar, tryckkärl, maskiner, normer för byggvaror,säkerhetsregler för leksaker, textilier, hushållsapparater,kvalitetsnormer för livsmedel, miljöregler för kemikalier,farliga varor, gödselmedel, bekämpningsmedel,växtskyddsmedel, tvättmedel, buller, bilavgaser,läkemedel, kosmetika, kapitalliberalisering, försäkringar,värdepapper, landstransporter, luftfart, sjöfart,telekommunkationer, informationstjänster, radio-TV,arbetsmarknad, socialförsäkringar, etableringsrätt,bolagsrätt, sysselsättning, arbetsmiljö, arbetsrätt,jämställdhet, hälsooch socialpolitik, miljö,konsumentskydd, små och medelstora företag, utbildning,turism, räddningstjänst.Om medlemskap i blir aktuellt tillkommerekonomisk politik, beskattning, jordbruk, handel, utrikes-och säkerhetspolitik och mycket annat.Beslutsrätt i alla dessa avseenden skall överflyttas tillEG. Spelar det någon roll? får ju som medlem''rösträtt i EG''.Ett problem är att EG faktiskt inte är någon demokrati.All initiativmakt ligger hos de anställda tjänstemännen iEG-kommissionen. Lagstiftningsmakten finns hosministerrådet. EG-parlamentet är i huvudsak rådgivande. Irådet och kommissionen sker beslutsfattandet bakom lycktadörrar. Detta ger de 5 000 lobbyisterna från storindustri ochintresseorganisationer rika möjligheter att utöva påverkan.EG-domstolen avgör vilka politiska beslut som får gälla.Det är domstolen som slagit fast två av EG-statensgrundvalar, dels att EG-reglerna har direktverkan i alla (van Gend-domen 1962), dels att EG-reglerna harföreträde framför nationell rätt (Costa-domen 1964).Men kan man inte påverka inifrån? Har inte danskarnagenom sitt berömda ''markedsudvalg'' (dvs ) ifolketinget stor makt att påverka EG inifrån?Jens , medlem i EG-parlamentet ger endyster bild. Vanligt är, berättar han, att om en danskminister skall deltaga på ett EG-rådsmöte ,träffar han markedsudvalget före för att få ettofficiellt förhandlingsmandat till ett beslut som reellt redanfattats i EG !Bonde redovisar 13 förslag till demokratisering av EGsom han lagt fram i EG-parlamentet, bl a om ökad makt åtEG-parlamentet, ökad insyn i EGs beslutsprocess, rätt förenskilda att behålla högre miljökrav och''närdemokrati'' inom EG. harrapporterat att det har blivit ''massivt nej'' till alla dessaförslag.EMU skapar arbetslöshetDet hävdas i debatten att EG kan komma att skapaarbetslöshet.