mot · GE02Sf24 · 1991-02-01 00:00:00 — med anledning av skr. 1990/91:77 Invandrar- och flyktingpolitiken Regeringens skrivelse belyser ingående vad som häntunder /90 och innehåller även en del planerinför framtiden.I flera motioner har de gröna under åretsallmänna motionstid givit sin syn på politik pådetta område. Dock följer här en analys och kommentarertill skrivelsen.I alla riksdagspartier är vi överens om de treinvandrarpolitiska målen: jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. Dock ger de olika partierna delvis helt olikainnehåll till de uppställda målen.Sedan 1967 är den svenska invandringen reglerad, utomden nordiska som är fri. Arbetskraftsinvandringen frånickenordiska länder är försumbar, så handlar vårinvandrarpolitik i väsentlig grad om flyktingpolitik ochanknytningsinvandring. Det rådde enighet inom alla partiernär den nya utlänningslagen togs beträffandeGenèvekonventionen och tilläggsprotokollet av . Detinnebär en generös flyktingpolitik, om andan ochparagraferna följs. Beslutet om undantagsreglernasgällande, som togs , har miljöpartietprotesterat emot och kräver fortfarande att det skaupphävas. Speciellt den retroaktiva praxis som beslutetgällde, där många asylsökande, som då vistats i landetfick en hårdare bedömning, än vad som gällde före 13december 1989. Detta utsattes en stor folkgrupp för,nämligen turkbulgarerna.När det gäller den gruppen har det allt tydligareframkommit vilken diskriminerad grupp detta är iBulgarien. Kvinnor har våldtagits av polisen, barn harnekats rättigheter, som den övriga befolkningens barn harnär det gäller utbildning och sjukvård, hela familjer hartrakasserats av myndigheter, polis och allmänhet bådefysiskt och psykiskt genom våld, hot och grovt översitteri.Oerhört många av dem har stort skyddsbehov och borde fåasyl.Förutom konventionsflyktingar och de facto-flyktingarfinns en stor grupp miljöflyktingar i världen, som detinte finns några bra regler för hur världen ska handskasmed.Flyktingströmmarna i världen ser ut att öka för varje årpå grund av folkökningen, miljöproblem, krig, förtryck ochkonflikter mellan folkgrupper.Ett stort antal flyktingar går under benämningendisplaced persons, antingen för att de är flyktingar i sitt egetland eller därför att mottagarlandet inte skrivit underGenèvekonventionen i dess helhet.Dessutom anser de gröna attflyktingkonventionen och dess tilläggsprotokoll behöver sesöver för att bättre passa in i den världsbild som motsvarar90-talet. Det finns också en generösare konventionnämligen i , som antogs 1969,där ett vidare flyktingbegrepp tillämpas. Den ger möjlighetför en human och global syn på människan och mänskligarättigheter.För har ett liknande flyktingbegreppantagits i . I har beslutats, atttvångsrepatriering inte får ske och att första asylland ärskyldigt att låta flyktingar stanna.Den restriktiva flyktingpolitik för EG- och EFTA-länderna, som förberetts i Schengen och TREVI-gruppernahar också anslutit sig till. Sådana uttryck som''missbruk av asylrätten'' och ''falska flyktingar'' får oss attanta, att flykten i sig är något brottsligt. Man menar attdokumentlösheten och människosmuggling är en form avdetta missbruk. Genom stränga viseringsregler ochbetalningsansvar för transportbolagen m.m. tvingasmänniskor, som behöver skydd för sin säkerhet och/eller sittliv att anlita förfalskare för att få dokument och kunna fly.Det ligger i flyktingskapets natur att varken ha sina liv elleralla papper i ordning. ''En minskande andel av de asylsökande bedöms varaflyktingar enligt .'' Detta beror till stordel på, att man successivt övergår till strängare regleroch/eller praxis vid bedömningen av asylskälen. När detgäller flyktingar från bl.a. är osäkerheten stor,men det är tydligt, att behöver bygga upp enmottagarkapacitet för flyktingar från t.ex. . Detfinns stor osäkerhet i alla prognoser, när det gällerförväntade skyddsbehov för flyktingar.Det är viktigt att föra en sådan handelspolitik,miljöpolitik och utrikespolitik att den bidrar till enminskning av antalet flyktingar i världen.Om skulle hjälpa så många flyktingar i olikaläger och i , som våra exporterade vapen genereratskulle vi få satsa oerhört mycket mera personellt ochekonomiskt än i dag.Miljöpartiet de gröna anser, att det fortfarande skerupprörande utvisningar (av främst kvinnor) när det gällers.k. Regler måste skapas, så att inte samma manupprepade gånger tar in kvinnor som utsätts för misshandeloch övergrepp.Sverige bör aktivt arbeta för flyktingars rättigheter, föratt stärka rätten till asyl och kraftigt betona flyktingbarnensspeciella problem i , FN och andrainternationella organ. För att öka vår trovärdighet bör viriva upp beslutet från 13 december 1989.Med tillfredsställelse noterar vi, att regeringsföreträdareoch myndigheter reagerat starkt mot de många attentat somförekommit mot flyktingförläggningar . Dockanser motionärerna att justitieministern borde vara den,som i första hand aktivt bör reagera när upprepade brottutförs mot grupper i vårt land. Åtgärder inomarbetsmarknaden och mot etnisk diskriminering förstärksoch kommer troligen att behöva ytterligare insatser.Miljöpartiet har upprepade gånger velat förbjuda rasistiskaorganisationer, men ser dock med förhoppning och viss tillitpå att de åtgärder, som vidtas ska ha effekt.Miljöpartiet står fast vid att de asylsökande ska ha rätttill någon form av arbete, medan de väntar på besked.Miljöpartiet har i annan motion yrkat på attsektorsbidraget, som bl.a. innefattarhemspråksundervisningen, endast ska minskas med 150miljoner kronor i stället för 300 miljoner.Miljöpartiet anser att barnens egna asylskäl ochhumanitära skäl ska beaktas i långt högre grad än vad som görs. Vi anser också, att barnpraxisen ska återupptas.Barnens situation är oerhört svår och den osäkerhet, somlånga väntetider och många förflyttningar inom Sverigeskapar, är särskilt svår för dem. Många flyktingbarn, alltförmånga, behöver hjälp av psykolog och hur framtiden blirför dessa barn, även om situationen i ordnar uppsig, är mycket osäkert. Redan tidigt måste skola, sjukvårdoch fadderfamiljer satsa resurser på dessa barn. Deensamma flyktingbarnen är naturligtvis särskilt utsatta ochbehöver extra hjälp.På sid. 38 i regeringsskrivelsen berörsutredningsansvaret i asylärenden och att det ska överförasfrån polisen till . Det anser vara mycketbra. Vi anser också, som beskrivs i annan motion, att denasylsökandes första möte med ska vara mottagandegenom civilpersoner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen i FN skall verka för en översyn avGenèvekonventionen och tilläggsprotokollet av ienlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om s.k. uppskjuteninvandrarprövning och tvåårsregeln,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om turkbulgarernas skyddsbehov,4. att hos regeringen begär en analys avbehovet av skydd för miljöflyktingar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av planering föreventuella östflyktingar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av speciell hänsyn tillflyktingbarns behov,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen angivits om agerande i Europarådetoch FN i flyktingfrågor,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om asylsökandes möjligheter tillarbete,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det behövs en uppdatering av ienlighet med dagens världssituation.