mot · GE02N102 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:147 Förstärkt konkurrens på livsmedelsområdet SammanfattningDen svenska jordbruksnäringen har varit insnärjd i ettomfattande regelsystem ända sedan 1930-talet.Marknadens signaler har inte nått fram till producenternapå grund av den politiska detaljregleringen. är nya tiderpå väg. Jordbruksnäringen skall avregleras.Konsumenternas önskemål kommer att avspeglas på ettbättre sätt i produktionen. Lantbrukarna skall bli friaföretagare och kommer då att fritt kunna utveckla nyaproduktionsalternativ, som konsumenternasefterfrågan i allt större utsträckning kommer att fågenomslag.Under det senaste året har en intensiv matprisdebattförts. Debatten är välbehövlig och påvisar på ett tydligt sätteffekterna av extremt höga skattetryck.Kostnadsläget är oroväckande högt i , något somgivetvis även avspeglas i våra livsmedelspriser. Det högakostadsläget beror i stor utsträckning på högaskatter. Litet förenklat uttryckt ger världens högsta skattervärldens högsta priser. Utan skattesänkningar kommerpriserna inte att kunna sänkas mer än marginellt.Regeringen föreslår i sin proposition förbud motmarknadsdelning. Det föreslagna förbudet kan medverkatill att stärka konkurrensen. En skärpt konkurrens kan ledatill sänkta priser, höjd kvalitet och ökat utbud.Konsumenterna gynnas således av denna förbättradekonkurrenssituation. Vi välkomnar dettakonkurrensbefrämjande förslag.Regeringen föreslår vidare ett förbud mot vissa typer avsamverkan mellan näringsidkare inom livsmedelsområdet.Lagförslaget är, vilket också flera remissinstanser påtalat,otydligt och svårtolkat. Regeringens förslag är så luddigtutformat att det är omöjligt att avgöra vad som egentligenavses. Vi kan inte acceptera ett lagförslag som innebärbetydande tolkningssvårigheter.Dessutom anser vi att regeringen i alltför litenomfattning tagit hänsyn till utvecklingen i vår omvärld. Ettmedlemskap i kommer allt närmare. Även utfallet avGATT-förhandlingarna är av avgörande betydelse. Detvore därför välgörande om regeringen i större utsträckningfäste vikt vid detta, inte minst då det gäller utformning avhelt ny lagstiftning.2. Öppna mot EuropaI beslöt om en omfattandeavreglering av den svenska jordbruksnäringen. Syftet medbeslutet är att uppnå ökad marknadsanpassning. Dagensöverskottsproduktion måste således upphöra. För att uppnådetta måste cirka en tredjedel av dagens jordbruksmarkanvändas till annat än livsmedelsproduktion i framtiden.Statligt finansierad överskottsexport kommer inte attförekomma i , trots att de flesta andra ländersubventionerar sin överskottsexport. Inom EGförekommer såväl budgetfinansierat exportstöd somdiverse direktstöd till jordbrukare.De flesta länder skyddar på olika sätt sinjordbruksnäring. I ett internationellt perspektiv framstården svenska avregleringen som långtgående. I framtidenkommer jordbruket i -- liksom i andra länder -- attskyddas genom gränsskydd. Gränsskyddet kommer attavvecklas i den takt som anges i GATT-förhandlingarna.Det går ännu inte att förutse resultatet av GATT-förhandlingarna. Förhandlingarna har knappast varitkomplikationsfria. Motsättningarna har varit stora, inteminst mellan och . Det går inte att bedöma hureller i vilken takt den kommande avregleringen avjordbrukssektorn kommer att ske. I värsta fall kanjordbruksprodukterna på nytt falla utanför förstärkningenav GATT-jurisdiktionen, vilket vore beklagligt.Situationen för svensk del kompliceras av attavregleringen av vår jordbruksnäring sker somGATT håller på att fastställa internationella spelregler föravveckling av jordbruksstöd.Inom EG pågår ett mycket aktivtreformarbete av EGs gemensamma jordbrukspolitik, CAP.Syftet med den pågående revisionen är att moderniserajordbrukspolitiken, vilket i sin tur bäddar för en uppgörelsefrämst med och de så kallade CAIRNS-länderna.Sverige har all anledning att noggrant följa EGs revision avjordbrukspolitiken.Vi anser att de svenska lantbrukarna skall få möjlighetatt konkurrera på lika villkor med lantbrukarna i övrigaEuropa. De svenska skatterna måste ''europeiseras''. Detsvenska skattetrycket måste ner på en europeisk nivå. Dettaskulle -- inte minst -- gynna de små och medelstoraföretagen.Ett medlemskap i innebär att den storaEuropamarknaden skulle öppnas för svenskproduceradeprodukter, som den svenska marknaden skulleöppnas för europeiska produkter. Såväl lantbrukare somkonsumenter gynnas av denna nyordning.3. Lagregler för ökad konkurrensKonkurrenssituationen inom livsmedelssektorn måsteförbättras. Regeringen har valt att lägga fram förslag tillsärskild lagstiftning om konkurrensförhållandena inomdelar av livsmedelssektorn. I sig är det olyckligt med enlagstiftning som endast riktas mot en delmarknad. I principbör konkurrenslagstiftningens regler kunna tillämpas påsamtliga inhemska marknader. Genom en mångårig ochomfattande reglering av jordbruksnäringen har emellertidkonkurrensförhållandena inom delar av livsmedelsindustrinpåverkats negativt. Övergångsvis kan detta medföra att denvanliga konkurrenslagstiftningen inte fullt ut kan tillämpas.Därför kan det vara befogat med ett provisorium i avvaktanpå en generell lagstiftning.3.1 Utformningen av regeringens förslagMycket tyder på att konkurrensförhållandena harförsämrats genom marknadsdelningar på produktionssidan.Därför välkomnar vi ett förbud mot marknadsdelningar. Ettsådant förbud främjar ökad konkurrens, till gagn förkonsumenterna.Regeringen föreslår också att förbud skall införas motvissa former av samverkan mellan näringsidkare.Lagförslaget är dock oklart och kan därför förväntas ledatill betydande tolkningssvårigheter. Regeringen säger attlagstiftningen i denna del bör utformas med beaktande av vad har uttalat om attsamverkan i säljbolag skall kunna förekomma för atthantera säsongsvariationer och tillfälliga mindreexportkvantiteter -- -- --. Säljbolag av den typ som berörskan enligt regeringens mening utgöra en lämplig form föratt hantera säsongsvariationer och tillfälliga mindreexportkvantiteter.Denna skrivning måste tolkas på sådant sätt att visstutrymme skapas för gemensam exportfinansiering mellande samverkande företagen. Ett system med gemensammasäljbolag innebär i realiteten att säljbolaget kan komma attbehöva avyttra produkter till priser som kan understiga densvenska prisnivån. Eftersom inte alla utbjudna volymer aven produkt kan förväntas avyttras till samma pris uppstår enform av gemensam täckning av säljbolagets förluster.Längre fram i propositionen gör dock regeringen endeklaration som står i direkt strid med tidigare citat och somförefaller omöjliggöra ovanstående förfarande.Regeringen skriver:Om verksamheten exempelvis innebär attproducenterna på nationell nivå kollektivt bär förluster videxport strider förfarandet i princip mot de här föreslagnaförbuden. Varje förening måste själv bära sina förluster vidproduktion av överskott.Vid exempelvis spannmålsexport förefaller det svårt attkunna tillfredsställa detta krav med mindre än att varjeföretag (eller förening) själv svarar för exporten.Ord står mot ord och tolkningsproblemet är ett faktum.Regeringen föreslår också vissa undantag från förbudet.Regeringen skriver:Det nya förbudet skall inte tillämpas på förfaranden sombara i begränsad utsträckning kan påverka konkurrensen påden marknad som det är fråga om i varje särskilt fall.Regeringens förslag öppnar dörrarna för betydandegränsdragningsproblem. Vi är inte beredda att godkännadenna typ av oprecisa förslag.Regeringen föreslår vidare att dispens skall kunna gesfrån förbudet. Regeringen skriver att dispens får lämnas endast om förfarandet kan antasfrämja kostnadsbesparingar, som till väsentlig del kommerkonsumenterna till godo, eller i övrigt bidra till en frånallmän synpunkt ändamålsenlig ordning eller om eljestsärskilda skäl föreligger.Denna formulering möjliggör ett betydande mått avgodtycke, vilket vi inte är beredda att godta.Förslaget hotar dessutom att få oönskade sidoeffekter.Lagförslaget är konstruerat på ett sådant sätt attkonkurrensneutraliteten hotas. Ett exempel är ägghandeln.Kronägg är en jordbrukskooperativ enledsorganisation somarbetar över hela landet. Kronägg är marknadsledare ochhar en marknadsandel på . EftersomKronägg är ett företag i primärledet berörs det inte avlagförslaget. Däremot kommer mindre ägg-grossistföretagatt omfattas av lagen.Lagförslaget syftar till att öka konkurrensen, men kanmed föreslagen konstruktion få motsatt effekt. De småföretagen hotas att slås ut och en oönskad koncentrationuppstår då på marknaden. Denna och andra oönskadesidoeffekter av lagreglering av samverkan mellannäringsidkare måste enligt vår mening noggrant analyserasinnan kan fatta beslut i frågan.Den föreslagna §11, som gäller straffsanktionen, är dessutom oklartformulerad. Om brottet är grovt kan fängelse i högst två årutdömas. Varken lagförslaget eller specialmotiveringenklarlägger vad som ligger i begreppet ''grovt''. Detta harockså påtalats i remissomgången. Häri finns ett ytterligareskäl att överarbeta lagförslaget.3.2 Konkurrenslagstiftningen på livsmedelsområdet i etteuropeiskt perspektivEG har i EES-förhandlingarna krävt att gränsskyddetskall sänkas och att EG får tillgång till EFTA-ländernaslivsmedelsmarknad för ett 70-tal produkter. Medutgångspunkt från detta krav har det inletts förhandlingarsom även inkluderar balanserad ömsesidig avreglering avvissa sektorer av livsmedelshandeln. Vi anser att svensktjordbruk och svensk livsmedelshandel i en snar framtidmåste ges möjlighet att -- inom ramen för internationelltöverenskomna avregleringar -- agera på en internationelltbetonad marknad, då främst EG-marknaden.För att möjliggöra detta fordras att avsättningen avsvenska jordbruksprodukter och livsmedel säkerställsgenom att den svenska marknaden för produktion ochförsäljning av sådana produkter organiseras på ett sätt sommöjliggör ett aktivt marknadsuppträdande. Vi menardärför att viss samverkan mellan livsmedelsindustrinsaktörer skall tillåtas för att därigenom stärkalivsmedelsindustrins möjligheter att aktivt agera på eninternationell marknad. Lagstiftningen får enligt vårmening inte hindra en sund strukturrationalisering. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående ett sänkt skattetrycksbetydelse för sänkta matpriser,2. att med avslag på regeringens förslag i dennadel hos regeringen begär nytt förslag till förbud motexportsamverkan mellan näringsidkare.