ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So426 · 1991-01-25 00:00:00 — Till rörelsehindrade barn och ungdomar räknas de medCP, ryggmärgsbrock, muskelsjukdomar, MBD,benskörhet(OI), kortväxthet, Prader syndrom samtfler handikapp.Föräldrar till dessa barn får ofta besked om att derasbarn är omöjliga att behandla konventionellt hos enallmäntandläkare och att barnen därför måste behandlasunder narkos. Det beror ofta på att barnen vägrat öppnamunnen eller/och haft sådana ofrivilliga rörelser atttandläkaren inte ansett sig kunna behandla dem. Dessabarn har, sedan de kommit till en barntandläkare, somkunnat ta sig den tid, som dessa barn kräver, haft kunskapom barnens sjukdomsbild och tagit hänsyn till barnensspeciella problem, kunnat medverka i behandlingen utanstörningar.För barn med CP-skador är det mycket viktigt med tidigtandläkarkontakt. Barntandläkaren ingår i vissahabiliteringar som konsult. Barn med CP-skador har oftaofrivilliga rörelser, kan inte styra sina muskler eller ärmycket spända även i käkmuskulaturen. Somliga barn hartidigt blivit fastlåsta i ett reflexmönster och många ärextremt oroliga inför nya och okända situationer.CP-skadade barn har ofta problem med talet ochtandstatus har därför stor betydelse för talutvecklingen.Här har barntandläkarspecialisten stor betydelse.Ett annat problem är barn med benskörhet, som kräverspeciellt varsam behandling eftersom även tandbenet ärskört. Här krävs specialkunskap hos tandläkaren ocherfarenhet av liknande fall.Att behandlingen av barn med svåra handikapp skullecentraliseras till några få platser i landet, vilket föreslagits ibesparingssyfte, innebär dels långa köer för barn, somredan har dagliga bekymmer, dels långa och tröttande resorför just dem som redan har svårt att röra sig. Detta innebärytterligare komplikationer för barn och familj, som redanhar en komplicerad vardag.Varför ta ifrån dessa familjer en väl fungerandeorganisation med barntandläkarspecialister? För barnen ärdet nödvändigt att de som behandlar dem harspecialkunskap och erfarenhet av kontakt medhandikappade barn. Kommer allmäntandläkaren att ha tid,intresse och tålamod med dessa svårbehandlade barn ellerbarn, som räknas som ''icke behandlingsbara''? Kommerdet att finnas tid och intresse att vidareutbilda sig på dettaområde för den enskilde allmäntandläkaren?Barntandläkarspecialiteten och barntandläkarnabehöver vara kvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att barntandläkarspecialitetenoch barntandläkartjänsterna skall vara kvar.
mot · GE02So427 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf617 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrarkvinnornas situation.
mot · GE02So431 · 1991-01-25 00:00:00 — I §3 HSL slås fast att hälso- och sjukvården skall vara avgod kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet ivård och behandling.Många människor arbetar inom området kost--hälsa--sjukdom. Graden av yrkeskunnande och kompetensvarierar avsevärt. Det förekommer ett mer eller mindreoseriöst och godtyckligt tyckande ifråga om sambandetkost--hälsa.Det är viktigt att kvaliteten i kostrådgivningenupprätthålls. Det gäller såväl det faktiska innehållet irådgivningen som de metoder som används för attgenomföra den livsstils- och attitydförändring som oftakrävs för en bestående koständring.Att ge kostbehandling till svårt sjuka människor är ettmycket ansvarsfullt arbete. Likaväl som det krävs ansvar förmedicinska åtgärder vidtagna av läkare, sjuksköterskor,sjukgymnaster och logopeder bör det ställas samma krav påkostbehandling.Insikten om kostens betydelse för hälsan och behovet avkostrådgivning ökar bland allmänheten. Sambandet mellankost och hälsa är mycket komplicerat. Kostbehandling föratt förebygga eller behandla sjukdom förutsätter despeciella kunskaper som genomgången och godkänddietistutbildning ger.Dietistutbildningen är den enda näringsterapeutiskautbildningen med medicinsk inriktning i . Denstatliga dietistutbildningen tillkom 1978 och omfattar 120poäng, dvs. Utbildningen ges viduniversiteten i , och . näringslära, fysiologi, dietik, sjukdomslära ochpsykologi. Möjlighet till påbyggnad finns (40 poäng).Antalet dietister är ca 400. tillkommer 30yrkesutövare med dietistexamen. avdietisterna är verksamma inom den offentliga vården.Dietistkåren har förpliktat sig att följa Socialstyrelsensoch kost- ochnäringsrekommendationer. Detta är den bästa garantin föratt patienterna ges kostbehandling enligt vetenskap ochbeprövad erfarenhet. Därigenom garanteras också attbehandlingen förbättras i takt med att kunskaperna i dessafrågor ökar.Medlemmarna i har ocksåålagt sig att följa vissa etiska regler. Om en legitimering avdietistkåren genomförs skulle dessa krav kunna hävdas frånstatens sida för patientens bästa.Endast en legitimation baserad på adekvat utbildning,krav på dokumentation och etiska regler gör det möjligt attutkräva det ansvar som behövs. Det gör det också möjligtatt beivra oseriös och okunnig yrkesutövning som kan sättamänniskors liv och hälsa i fara.Dietister utbildade i har kunskaper som väl är iparitet med utbildningen i många andra länder däryrkeskunnigheten legitimerats. I internationell konkurrensvore en legitimering av yrkeskompetensen en styrka.Ett skydd för dietistens yrkestitel genom en legitimeringskulle ge det formella erkännandet av det viktiga arbetedietisten utför.Dietister som genomgått den treårigadietistutbildningen vid universiteten i , ellerGöteborg och avlagt godkänd examen bör ges rätt tilllegitimation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om legitimering av dietister.
mot · GE02So432 · 1991-01-25 00:00:00 — Sanktioner mot överträdelser av tomgångskörningsförbud I många av landets kommuner finns beslut omtomgångskörningsförbud med vissa maximala körtidertillåtna. Förbuden är meddelade enligt hälsoskyddslagens23:e paragraf och överträdelser skall enligt lagen kunnabestraffas med böter. Vanligt är att kommunens miljö- ochhälsoskyddsnämnder har det kommunalaövervakningsansvaret. Överträdelser av detta slag är jusjälvklart även en polisiär sak att övervaka.Därför är det angeläget att fastställer ettbelopp för överträdelser av lokala tomgångskörningsförbudoch att sanktionsrätten enligt lag överflyttas tillkommunerna. Om kommuner fick rätten att ta ut avgifterså kunde kommunerna mycket effektivt se till att förbudetefterlevdes. Avgiften behöver inte heller vara så högt sattatt diskussioner om rättsövergrepp startar.Ge kommunerna möjlighet att inom det det nuvarandesystemet för parkeringsövervakning kunna skötaövervakningen av överträdelser mottomgångskörningsförbudet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommuners möjlighet att krävaavgift för överträdelse mot tomgångskörningsförbudet.
mot · GE02So434 · 1991-01-25 00:00:00 — De handikappade och deras organisationer anser attförslag om aktiv dödshjälp vid samtycke direkt skulledrabba de svårast handikappade. Många handikappade harerfarenhet av att ha befunnit sig i situationer då de uttrycktönskan om att deras liv skulle avbrytas. har deuttryckt tacksamhet över att möjligheten för en sådanlösning inte fanns.Samhället måste ställas inför det moraliska kravet att detskall göra allt för att ingjuta livsmod och underlätta vägentillbaka till livskvalitet. Detta etiska imperativ, som ärgrunden för den inriktning som måste prägla politiken förhandikappade och som har sin grund i övertygelsen om allamänniskors lika värde, får inte trubbas av genom attplötsligt en ny utväg, en ny snabb lösning, öppnar sig som ärmindre mödosam och med förmenta humanistiska anspråk.Många handikappade har varit i den situationen att dehar bett att få sitt liv förkortat, men efteråt har de varittacksamma för att den formen av barmhärtighet, kanskefrån en nära vän eller anhörig, inte har existerat.Människans värde och värdighet är aldrig någotsjälvklart, utan påverkas av trender och tankar i tidsandan.Därför måste dessa värden ständigt hävdas. I somtenderar att göra den psykiskt och fysiskt perfektamänniskan till värdenorm finns risk att förslag, framlagda iall välmening, ger effekter som man inte alls har tänkt på.Har ett förslag därtill ett ekonomiskt incitament såförsvagas inte precis effekten. Svårt handikappademänniskor, som alltid kommer att behöva samhälletskraftiga stöd, känner snabbt av kantringarna ivärdevindarna.Fosterdiagnostiken vid livets början gör det nu möjligtatt fastslå om ett barn blir handikappat, varför abortkan erbjudas. Ordet kan blir kanske såsmåningom ett bör med innebörden att kvinnan själv,och inte samhället, i annat fall får ta de ekonomiskakonsekvenserna. De svåra etiska frågorna kring såvälmänniskans inträde i livet som hennes sorti måste behandlasmed största varsamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktiv dödshjälp vid samtycke.
mot · GE02So436 · 1991-01-25 00:00:00 — Telefonjour för personer med läkemedelsberoende Omfattningen av läkemedelsberoende och i vilkenutsträckning det rör sig om blandmissbruk är inte känt.Mycket talar dock för att ett betydande antal människor harutvecklat beroende/missbruk av läkemedel och andradroger och att de tillfredsställer sitt sug efter läkemedlengenom att gå runt till olika läkare och få recept på dem.Personer med läkemedelsberoende döljer ofta sittberoende både för sina närmaste och de läkare de vändersig till. De har svårt att få kontakt med någon som kan gedet stöd de behöver för att komma tillrätta med den rädslasom abstinenssymtomen ger upphov till. Det är en rädslasom om den inte kan behärskas leder till fortsatt bruk avtabletter samt en känsla av personligt misslyckande ochuppgivenhet inför möjligheterna att bli fri från beroendet.Ett sätt att stödja de läkemedelsberoende är att initieraen länkrörelse i likhet med vad man har för alkohol- ochnarkotikaberoende personer. Ett annat är att skapa entelefonjourverksamhet dit personer medläkemedelsberoende kan ringa för att få råd och hjälp. Vidnågra underavdelningar till åtläkemedelsmissbrukare (RFHL) har man prövat en sådantelefonjourverksamhet. Den sköts av särskildaläkemedelsgrupper bestående av personer som själva varitläkemedelsberoende. Telefonjouren är öppen vissa tidermen har snabbt blivit överbelastad, numret är ständigtupptaget enligt de personer som försöker ringa dit.Det är uppenbart att en telefonjour förläkemedelsberoende fyller ett behov och att verksamhetenbehöver utvidgas. Fler projekt med telefonjour bör därförskapas i landet. Efter en prövotid bör verksamheten bliföremål för utvärdering så att man kan ta ställning till omden bör permanentas och eventuellt bli en del av enlänkverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av telefonjour förpersoner med läkemedelsberoende.
mot · GE02So437 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett praktiskt problem vid användning av läkemedel ärden stora variation i effekt och biverkningar som kan sesmellan olika individer vid en och samma dosering.Variationerna är främst ärftligt betingade men också ålder,kön, kost och miljöfaktorer kan ligga bakom.Innan ett läkemedel kan godkännas för användningmåste det ha genomgått en noggrann prövning, vilkeninrymmer testning på djur, prövning på friskaförsökspersoner och därefter på patienter med desjukdomar läkemedlet är avsett för. Prövningarna fokuserasnormalt inte på eventuella skillnader mellan könen.Kunskapen om t.ex. bensodiazepiner lättare framkallarberoende hos kvinnor än hos män är mycket begränsad,liksom kunskapen om behovet av olika doseringar avmediciner för män och kvinnor. Forskning om mäns ochkvinnors sätt att reagera på läkemedel bör därför stödjas.Sådana forskningsresultat kan utgöra underlag till svar påfrågan om man vid förskrivning av läkemedel behöver tahänsyn till patientens kön vid val av preparat, dosering etc. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning om läkemedelseffekter på män respektive kvinnor.
mot · GE02So438 · 1991-01-25 00:00:00 — har behandlat motioner omlegitimation för dietister med statlig, treårighögskoleutbildning.Senast behandlades frågan i 1989/90:SoU24. Kravet pålegitimation för dietister avslogs liksom tidigare avutskottets majoritet, främst med motiveringen ''att manöverhuvudtaget bör vara försiktig, när det gäller att statligtreglera områden där flertalet yrkesutövare är anställda avsjukvårdshuvudmännen. Legitimationen -- och möjlighetentill återkallelse av denna -- har, enligt utskottets mening, ettsärskilt värde som information till patienter som vänder sigtill enskilt verksamma yrkesutövare''. Reservation haranmälts av representanterna för (m), (fp) och (c).Utskottets uppfattning stöder sig på en bedömning från1981 års behörighetskommitté (SoU 1983:33) där man ansågatt legitimation skall förbehållas sådana grupper som har ensjälvständig yrkesfunktion med kvalificeradearbetsuppgifter. I likhet med vad som gäller för mångaandra grupper borde dock den framtida utvecklingen avgruppen följas, hette det vidare i betänkandet.Läget är nu delvis annorlunda. En utveckling mot alltfler dietister utanför den landstingskommunala hälso- ochsjukvården har inträffat . En förnyelse avden offentliga sektorn kommer också med största säkerhetatt innebära att privata sjuk- och vårdhem, läkarcentraler,operationskliniker m.m. kommer att använda sig avdietister, i många fall på konsultbasis då enheterna inte ärstora nog för en egen dietist.Sambandet mellan kost och hälsa blir alltmeruppmärksammat, inte minst när det gäller cancer. Både föruppkomsten av cancer och vid själva behandlingen tillmätskostfrågorna allt större betydelse. Även vid andrasjukdomar som diabetes, övervikt, allergier ochnjursjukdomar kan kosten vara en avgörande faktor ibehandlingen. Detta slag av sjukdomar har därtill enökande tendens i våra dagar.Det finns därför nu all anledning att även ta uppfrågan om legitimation för dietister. Patienterna får störretrygghet när de möter kostrådgivare i olika vårdformer, omde vet att denna är legitimerad. Därtill kommer att omdietisten har legitimation behöver inte moms läggas påbehandlingsavgiften. Behandlingen är nämligen då attbetrakta som sjukvård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om legitimation för dietister.
mot · GE02So439 · 1991-01-25 00:00:00 — Smärta drabbas vi alla av i livet. En deldrabbas av kronisk smärta. Det innebär att smärtan inte ärövergående och att den varat . En sådansmärta ger effekter av både fysisk och psykisk natur.Resurserna för smärtlindring i vårt land står inte i rimligproportion till behovet. De är för små. Detta ärotillfredsställande både ur personlig ochsamhällsekonomisk synvinkel, för att inte tala om detmänskliga lidande som smärtan utgör. Att inte kunna botakronisk smärta är oerhört påfrestande för både den vårdadeoch vårdaren.En viktig utgångspunkt inom all vård måste varapatientens egen uppfattning av sin sjukdomssituation.Patientens upplevelse av sin smärta måste tas på allvar ochbedömas därefter. Detta gäller även när läkaren inte lyckasdiagnostisera smärtans ursprung. Patient och vårdpersonalmåste samråda. behöver även anhöriga involveras. Ivarje utvärdering av smärtbehandlingen skall man ta medpatientens egen bedömning av nyttan av behandlingen.Smärtvårdsenheter skall finnas i varje landsting.Självklart skall detta inte bara gälla cancersjuka. Det finnsredan etablerade smärtgrupper runt om i landet varserfarenheter skall tas tillvara vid inrättandet av nyasmärtvårdsenheter. Det finns s.k. gästhem förcancerpatienter i projektform, som arbetar med alternativvård, dvs. en helhetsvård där man tar hänsyn till patientensfysiska, psykiska och sociala status.Det finns ofta ett samband mellan patientensryggsmärtor och den psykosociala situationen. Detta görinte smärtan mindre, men kanske kan behandlingenunderlättas om man tar tar hänsyn till så mångaorsaksfaktorer som möjligt. Här kan kunniga ochlegitimerade kiropraktorer, naprapater ochortopedmedicinare göra stor nytta. Behandlingen hos dessavårdgivare skall vara ersättningsberättigad från denallmänna sjukvårdsförsäkringen.Smärtlindring skall i stå på en så hög nivå, inte skall behöva åka utrikes för att få vård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att socialstyrelsenpåverkar landstingen så att dessa inrättar smärtkliniker ivarje landsting och att personalen får den utbildning ochvidareutbildning som denna verksamhet kräver.
mot · GE02So441 · 1991-01-25 00:00:00 — Sjukvård m.m. på landsbygden Vi lever i ett sårbart samhälle. Sårbarheten har ökat medalla de maskiner och tekniska system, som visserligen gjortlivet bekvämare, men också hetsigare. Stordrift ochcentralisering har gått hand i hand med den industriellautvecklingen.Tidigare var förhållandet mellan stad och landsbygd mervälbalanserat. Staden med dess rika möjligheter till högreutbildning och kommersiellt kultur- och varuutbud m.m.låg i nära kontakt med och försörjdes till stor del av sittomland. börjar de största städerna bli otympliga ochsvåra att kontrollera vad gäller lagöverträdelser, trafik- ochbostadsproblem och avfallshantering. växerglesbygdsproblemen; närservicen blir allt sämre närbefolkningsunderlaget sviktar och ungdomen lockas tillstäderna av det större nöjes- och arbetsutbudet. Dekvarvarande får till råga på allt via skattsedelnsubventionera bostadsbyggandet och transportsystemet istäderna.Vi vet att vi behöver vår levande landsbygd för försvaroch livsmedelsförsörjning, för att hålla kultur- ochnaturvärden levande och för att bibehålla och föra vidare tillnästa generation de grundläggandeöverlevnadskunskaperna innan de faller i glömska. Vibehöver ett jordbruk, där man inte är helt beroende avimporterade insatsvaror och där man tillämparodlingsmetoder, som ger långsiktigt bärande jordar ochfullvärdiga livsmedel.Det är svårt att uppfylla hälso- och sjukvårdslagensstolta definition om att ''Målet för hälso- och sjukvården ären god hälsa och en god vård på lika villkor för helabefolkningen'' när vikariesituationen på våra vårdcentralerär bristfällig i stora delar av landet.Den centralisering av förlossningsvården som påbörjatsoch som drabbar landsbygden strider även den mot hälso-och sjukvårdslagens intentioner. Vi anser att socialstyrelsenbör tillse att de små förlossningsenheterna skall få vara kvar.Vårdplatserna ligger inte så avlägset och vänner ochsläktingar har möjlighet att besöka den nyförlösta. För densom är sjuk blir det mindre ensamt.Ett försök inom landsbygdens åldringsvård har gjortsoch fortsätter inom . Där prövadesflyttbara pensionärsbostäder. De ställdes upp på gårdeneller tomten hos någon anförvant till den, som hjälpligtkunde klara sig själv, men som ändå behövde viss tillsyn.När den mobila bostaden inte längre behövdes, flyttadesden till någon annan behövande. Den här modellen medmobila pensionärsbostäder finns också utomlands, t ex påNya . Det är en modell som vi skulle kunna spridai . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör uppmanalandstingen att värna om de små förlossningsenheterna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vårdplatserna bör finnas inomrimligt avstånd var man än bor i landet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tidigare försök med mobilapensionärsbostäder bör utvärderas och eventuellt utvidgas.
mot · GE02So444 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildningskvoten för allmänläkare resp. andra specialister Allmänmedicinaren och övriga specialisterDagens sjukvård har blivit alltmer högteknologisk. Detgår nu att göra operationer med allt högre tillförlitlighet ochframgång. Det går att bota sjukdomar som tidigare ledde tilldöden. Det går att utföra avancerade transplantationer avinre organ. Detta är ett positivt resultat av stora ochkostsamma forskningssatsningar samt hängivetutvecklingsarbete av specialister inom många medicinskafält.Visserligen är detta bra, men vill vi beklagaden nedprioritering av den allmänmedicinska läkarvårdensom skett. Vi anser att ur folkhälsans synpunkt ärallmänläkaren oerhört betydelsefull. Denne har en positionrelativt patienten, relativt samhället och relativt miljön somger honom/henne en total bild som är väsentlig för att förståanledningen till många vanliga sjukdomstillstånd.Allmänläkaren har också ett arbetssätt som på ettfundamentalt vis beaktar hela människan och hennes hälsa.Allmänmedicinaren och miljöproblemenInsikten har blivit allt starkare att många av dagenssjukdomstillstånd är miljörelaterade. Förekomsten avastma på platser där luftföroreningar är stora, relationenmellan aluminium i dricksvattnet och åldersdemens ärendast två exempel. Relationerna mellan miljön ochsjukdomar utreds ofta av andra specialister, menvaksamheten hos allmänläkare verksamma i lokalsamhälletär viktig när det gäller att upptäcka och förstå vad det ärsom egentligen orsakar människors ohälsa. Liksommänniskans psykiska och fysiska välbefinnande måste sessom en helhet måste också människans relation till denfysiska och sociala miljön beaktas. Allmänmedicinaren harhär en nyckelposition.UtbildningsprofileringenI länder med en välutvecklad allmänvård, exempelvisStorbritannien, och är andelenallmänmedicinare ; i är denväsentligt mindre, minst är den i . Detta är ettbeklagligt resultat av de prioriteringar vi gjort.Förebyggande vård av den typ som allmänläkaren kan ge ärytterst värdefull för folkhälsan och fordrar dessutom mindreekonomiska insatser än specialistvård.Satsningen på preventiva åtgärder inom tandvården hargivit revolutionerande resultat i form av bättre tandhälsaoch har dessutom sparat resurser. När skall man börjamotsvarande storsatsning inom den medicinska vården? Med hänvisning till det anförda hemställsatt mot bakgrund av att kvoten mellan antaletallmänläkare och antalet övriga specialister är för låg iSverige, hos regeringen begär förslag om en förändring avutbildningskvoten inom läkarutbildningen till förmån förfler allmänläkare.
mot · GE02So445 · 1991-01-25 00:00:00 — Naprapaterna utgör en mycket stor resurs förmånga människor. Många av dem som besökernaprapaterna har ryggoch ledbesvär. Behandlingen ärtillgänglig för alla och utbildade naprapater finns på mångaorter i landet.Den medicinen, dvs. naprapati ochchiropraktik, är vanligast inom alternativ medicin. Vidbesvär i , t.ex. ryggont, upplevs denmanuella behandlingen mer effektiv än traditionellbehandling inom hälso- och sjukvården. Patienterna vändersig ofta direkt till naprapat eller chiropraktor för att fåhjälp. I flera sammanhang förekommer samarbete mellannaprapater och chiropraktiker och företagshälsovård.Eftersom allmänhetens förtroende för naprapaterna ärstort och naprapati är en stor omfattande och vanligbehandlingsform inom medicin i , är detviktigt att den förs in under samhällets tillsyn. Naprapaternaär en tillgång för snabb och effektiv vård vidrörelseapparatens sjukdomar. Patienterna belastar intesjukvården och därmed minskas också vårdköerna.Eftersom det utförs ca 1 miljon behandlingar, dettabör motsvara ca 200 000 patienter, kan inte vårdbehovetanses ringa. Eftersom de drabbade ofta snabbt kommertillbaka i produktionen besparas samhället stora kostnader.Doctors of Naprapathys utgör en väl definierad yrkesgruppmed en klar yrkesindentitet. Utbildningen tillgodoser högtställda krav vad avser patientens säkerhet i vården.Allmänhetens förtroende för naprapatin är stort ochfortsätter att växa. Naprapaterna är etableradeinom bl.a. företagshälsovården. Stora folkrörelser som t.ex.idrottsrörelsen och fackföreningsrörelsen ser positivt på denverksamheten. Naprapati är den största och vanligastebehandlingsformen inom medicin i Sverige.Verksamheten har nått en sådan omfattning att den börföras in under samhällets tillsyn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om legitimation av naprapater.