mot · GE02T54 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Post- och televerksamheternaPost- och televerksamheter ska förbättras -- inteanpassas till EGFör är det en självklarhet att samhälletagerar utifrån en helhetssyn där service och en rad viktiganyttigheter kan garanteras individer och företag. Parollen''Hela skall leva'' bör bli ett riktmärke församhällets fortsatta sociala och regionalpolitiska ansvar istället för att förbli en innehållslös slogan.Vänsterpartiet vill hävda alla medborgares rätt tillgrundläggande samhällsservice även på post- ochteleområdena. Vi anser att rätten kan utökas och servicenbyggas ut i olika delar av landet. Det betyder dels attsamhället måste stå som garant för en rikstäckande service,dels att eventuella lönsamma delar inom ett affärsdrivandeverk får bekosta de delar som varken kan eller behöver gåmed vinst. anser dessutom att de anställdainom de statliga verken måste få ett verkligt inflytande översin dagliga arbetssituation. Den möjligheten försvårasytterligare om affärsverken ombildas till aktiebolag.Regeringens ambitioner för de olika affärsverkeninnebär helt nya principer. anser inte attpost- och ytterligare televerksamheter skall EG-anpassas.En modell som hämtats från privata vinstintressen riskerardå att lösa upp grunden för de sociala och regionalpolitiskamålen.Vi menar att inriktningen tvärtom måste vara att stärkaverkens ställning med syftet att servicen till medborgarna,myndigheterna och fler företag i hela landet ska utvecklas.När föreslog regeringen att hela koncernenskulle bli aktiebolag och lämpligen börsintroduceras fickTony beröm för att han ville ''bredda ägandet''.Vänsterpartiet anser att ägandet inte gärna kan bli bredareän att vara alla medborgares egendom.Målen för dessa verksamhetsområden måste skärpas ochklarläggas av . Regeringen ska med detta somutgångspunkt på ett helt annat sätt än leva upp till sinabemyndiganden att styra och följa upp statens ägaransvar.Dessutom måste regeringen på ett helt annat sätt än hittillskontinuerligt redovisa inför hur detta ansvarutövas. I stället för att minska de sociala och regionalakraven på de affärsdrivande verken vill vi införa helt nyasådana krav på deras konkurrenter. Det skulle leda till merjämlika konkurrensförhållanden.Vänsterpartiet föreslår att alla aktuella företag, alltsåäven de privata aktörer som redan släppts in påaffärsverkens tidigare monopolområden, ska bidra till attden samhälleliga servicen kan upprätthållas. Det skall gällaallt från krav på handikappanpassning till tjänster iglesbygd, d v s krav som ställs på bl a posten ochteleverket. Vi förutsätter att förändringen kräver nylagstiftning. bör ge regeringen i uppdrag attutforma lagförslag i frågan. ''Släpp tjänsterna loss! ''......blev nyliberalernas slagord för att kräva privatiseringav offentliga verksamheter . InomVästeuropa har slagordet fått sitt mest inflytelserikaspråkrör genom bildandet av direktörsklubben EuropeanRoundtable, vars förste ordförande blev volvochefen . Klubben har sedan sitt bildande haft ettintimt samarbete med . Därför har EGoch dess krav på medlemsstaterna att minska samhälletsoffentliga förpliktelser på en rad områden fungerat som detnyliberala redskap de transnationella bolagen ansåg att debehövde.I har den socialdemokratiska regeringen efter1982 gått i spetsen för en politik som anpassats till dessakrafter. Den naiva övertron på ''marknadslösningar'' harspridit sig till alla områden och nivåer. Avregleringar ochupplösning av samhällets monopol på viktiga områden hargenomförts i en snabb takt. Nästa steg har blivit att hänvisatill behovet av ytterligare förändringar eftersomkonkurrensen ökat p g a att privata intressenter släppts inpå bl a affärsverkens områden.Därefter har bildandet av bolag och ''kärnaffärer''inom de olika statliga affärsdrivande verkengenomförts med hänvisning till att konkurrensen kräverökad ''effektivitet'' inom respektive offentlig verksamhet.Ytligt betraktat har det genom denna sönderstyckningskett en decentralisering som teoretiskt borde ge bättreöverblick, insyn och inflytande för samhället och deanställda. I praktiken har det fungerat tvärtom, d v s attanställda och olika arbetsställen inom ett verk har spelats utmot varandra i en konstruerad konkurrens.Men inte ens de nämnda försöken att omstöpa denoffentliga sektorn med den privata som förebild är intetillräcklig för regeringen. Den anser tvärtom att ytterligare''marknadsanpassning'' är motiverad för att konkurrensenfrån omgivningen hårdnat! Som framgår av ovanståendehar regeringen själv frammanat detta förhållande genomminskad politisk styrning, avregleringar m m.För de anställda inom de affärsdrivande verken väntaren än bistrare verklighet om och när verken ombildas tillaktiebolag och moderbolag. Låt oss ta exemplet postverket.Offerter från moderbolaget kommer att läggas så att vissaförutsättningar är givna, t ex vilken utrustning som skaanvändas eller hur produkten ska se ut. Det man skakonkurrera med blir då t ex lokalernas pris,personalkostnad och effektiviteten.Vilka möjligheter till inflytande kommer de anställda attfå efter ombildning? Jo, det lokala facket får det delikatauppdraget att avgöra om de vill lägga ett anbud eller ej --och antingen riskera att förlora jobben därför att rimligakrav på arbetsmiljö och vettiga löner blir för ''dyra'' -- elleratt få sämre arbetsmiljö och lön. Förutsättningen är intestor att ett skyddsombud i det läget vågar ställa krav påriktigt utformade lokaler om de därmed riskerar att bliarbetslösa.Jurister på arbetarskyddsstyrelsen bekräftar att denaktuella organisationsmodellen efter förändring tillaktiebolag är en mycket dålig form ur bl a nämnda aspekter.Arbetsrättsliga lagar, MBL m fl, är inte utformade medtanke på denna sorts bolag. Det beror bl a på att det inte gåratt komma åt planeringen om den sköts av ett moderbolagsom formellt inte har några anställda och därmed inte någotpersonalansvar. vill tvärtom öka deanställdas rättigheter. Den möjligheten minskar omaffärsverken ombildas.TillväxtpropositionenVänsterpartiet anser att det krävs förändringar inompost- och televerken som överhuvud taget inte berörs avregeringen. Så bör t ex frågan om effektiviteten ocksåinrymma krav på ett bättre personalansvar än detaktiebolag och privata bolag erbjuder.Vi menar att post- och televerkens uppgift, som en delav den offentliga sektorn, även ska vara att gå i spetsen fören bra personalvård och en ny och demokratiskarbetsorganisation. Effektivtetsmåttet kan och får inteenbart vara ekonomistiskt i ett samhällsägt företag utanmåste få en dimension som förbättrar arbetsvillkoren förmänniskorna som arbetar där.I propositionen gör regeringen bedömningen att detbästa sättet att ''effektivisera beslutsfattandet'' är attanvända den form som huvuddelen av all affärsverksamheti liksom utomlands bedrivs inom, d v saktiebolagsformen. villregeringen ombilda och domänverket.Televerket ska enligt regeringen byta skepnad 1992. Postensoch SJ:s funktioner ska utredas ytterligare före den troligaombildningen till aktiebolag.Aktiebolagslagen är därmed det instrument regeringenanser ska styra nuvarande statliga affärsverk i framtiden.Lagens portalparagraf slår fast att investerat kapital ska gehögsta möjliga avkastning. Det innebär att sociala ochregionalpolitiska hänsyn betraktas som externa kostnadersom inte hör till aktiebolagens ansvarsområden.Om och när även skattesystemet anpassats till EG fulltut innebär det att inkomster som använts för attbygga upp den offentliga sektorn minskar drastiskt. Det ären av förklaringarna till varför privata företag får stå modellför och regeringens syn på denoffentliga sektorn. Det leder till att samhällets service ochåtaganden revideras till ett minimiansvar som förutsätts kunna acceptera.Regeringen vill att ska besluta att ombildaaffärsverk till aktiebolag utan att konsekvenserna församhället och medborgarna analyserats. I propositionenfinns bara luddiga motiveringar och svepande omdömen omkrav på lönsamhet, ökad konkurrens och ''effektivitet''.Följden blir en orättfärdig övervältring av kostnader påenskilda medborgare, kommuner och glesbygdsområdensom inte kan hävda sig som ''lönsamma''. Vänsterpartietanser att detta är förändringar som är främmande för ettvälfärdsland.PostverksamhetenRegeringen antyder att den vill minska de nuvarandesociala och regionala målen för postverksamheten. Mentrots tal om effektivitet, marknadslösningar och ökadkonkurrens har regeringen inte gjort något försök till analyssom motiverar kraven på uppluckring av monopol ochövriga systemförändringar.Vänsterpartiet anser att ett relevant mått på effektiviteti sammanhanget är bredden och servicenivån på enverksamhet satt i relation till hur stora resurser statenbehöver skjuta till. Med denna utgångspunkt ärpostverksamheten i en av världens effektivaste. Ettbelägg för detta är bl a att säljer kunskapstjänster(''know-how'') på området.Vi har tidigare nämnt ännu en viktig dimension -- deanställdas arbetsvillkor och demokratiska inflytande överproduktionen. En utredning om brevbärningen visar attpostverket i sin personalpolitik allt mer liknar sina privatakonkurrenter med förslag på bl a bonuslöner och överföringav lokalvården till utomstående entreprenörer.Regeringen hänvisar till EG:s krav på olika områden.Inom EG är dokumentet '''' ompostverksamheten ute på remiss hos medlemsstaterna, däruppfattningarna om bl a monopolet går isär kraftigt. Post-och teleutredningen (PTU) hänvisade i sitt betänkanderedan förra året till detta ''''.Men propositionen ägnar bara några få rader åt fråganom postverkets brevmonopol. Monopolet på brevbefordranär lagreglerat men aviserar regeringen att skafölja EG:s politik på området. Enligt uppgift i sambandmed nämnda '''' möter frågan om avregleringav monopolet hårt motstånd från flera medlemsländer. Meni vårt land anser regeringen att , som inte ens ärmedlem i EG, ska underordna sig oavsett hur EG:s politikpå området kommer att utformas.Om postens ensamrätt till brevbefordran upphävsinnebär det fritt fram för ''russinplockare'' som Citymail.Det senare företaget agerar som om EG:sprivatiseringslinje redan genomförts i . Citymailtänker ta hand om brev- och tidningsutdelning till företagoch hushåll i , och Malmö.Företaget konstaterar helt korrekt att landsbygden är''mindre lönsam''. Om upphäver brevmonopoletvore det ett högst rimligt krav att nya konkurrenter ocksåfår ett delansvar för de mindre lönsamma geografiskadelarna av landet om konkurrensen ska vara jämlik.Chefen för hotar nu med att höja portot försina privatkunder. Regeringen vill släppa loss en sådanutveckling genom att låta postverket få avgöra portot pånormalbrev . anser att denbeskrivna EG-anpassningen måste stoppas och att socialaoch regionalpolitiska hänsyn ska styra verksamheten.I budgetpropositionen föreslog regeringenatt postverket dessutom skall få fria händer när det gällertidningsdistribution. Postens kunder tvingas därmed attbetala ''marknadspriser'' för att tidningar ska delas ut. Dettaär ett hårt slag både mot landets 275 miljoner exemplar avfacklig, kooperativ- och specialpress, s k FKP-tidningar, ochmot tidningsläsarna-hushållen. är sådanasom Vår Bostad, Metallarbetaren m.fl. harsom enda parti reserverat sig mot förslaget (1990/91:TU13).Antalet transaktioner på postkontoren har minskat tackvare ökad automation. Regeringen beskriver detta som en''strukturkris''. Inom postverket utreds frågan om detframtida kassa- och kontorsnätet. Tillväxtpropositionenuppskattar bruttokostnaden till för attupprätthålla en vardaglig och rikstäckande kontors- ochkassaservice, där lantbrevbäringen räknats in. Post- ochteleutredningen (PTU) har beräknat kostnaderna för''glesbygdsservice'' till ca och för''landsbygsservice'' till ca 1,6 miljarder.Lantbrevbäringen måste ges garantier att fortleva ochutvecklas. Det samma måste gälla postverkets kassa- ochkontorsnät. Medborgarnas behov av rikstäckande servicefår inte urholkas av bankernas intresse av att ta hand omde lönsamma delarna av nätet. Det diskuterade samarbetetmellan posten och borde enligt vår meningkunna ha tillfredsställt både postkundernas ochsmåsparares behov av kassa- och kontorsnät. Vi anser attriksdag och regering måste skapa förutsättningar somundanröjer risken för att nätet luckras upp.Kassanätet och postgirot är delar i samma system förbetalningsförmedling. De intäkter postgirot får genomförmedlingen av statens betalningar är betydande och ärdärmed en viktig förutsättning för en rikstäckande service,inklusive glesbygden. anser därför att detnuvarande systemet med postgirot sombetalningsförmedlare måste vara kvar. Om även bankgirotfår utnyttjas som förmedlare kommer det att innebäraallvarliga försämringar. Vi är övertygade om att postverketsolika kundgrupper inte vill ta nackdelarna med ett uttunnatkassanät och färre lantbrevbärare för att vissa banker istället ska gynnas.Regeringen föreslår att postens diligenstrafik avskiljsfrån affärsverket och överförs till . Detta äranmärkningsvärt eftersom en uppgift till riksdagenstrafikutskott gjorde gällande att affären redan hadegenomförts när propositionen lades fram . Enpassus om att detta är en del i en större affär som gällerpostverkets expressgodssystem är än märkligare eftersomregeringen inte tycks mena att den angår riksdagen.Regeringen anser inte att postverket har tillräckligamöjligheter att agera affärsmässigt. Men regeringensproposition om tillväxten ger inga belägg för att det finnshinder för postverkets affärsmässiga beteende.Vänsterpartiet anser inte att postverket behöver ses överytterligare av detta skäl. Utan att invänta översynen slårregeringen redan nu fast att postens redovisning ''i ett förstasteg'' ska anpassas till aktiebolagslagen. Med hänvisning tillvåra argument för postens sociala och regionala ansvar mm, avslår vi regeringens steg-för-steg-ideologi.TeleverksamhetenMed nyliberala mått är den svenska telemarknaden enav världens ''friaste''. monopol är upphävda ochpåskyndarna på har öppettillstått att tidigast av alla länder genomförde detsom EG kunde tänkas kräva. Därmed är det fritt fram förinternationella konkurrenter att etablera sig i Sverige.EG-politiken innebär att i princip ''alla speciellarättigheter av begränsande karaktär'' som gäller teletjänsterska ''undanröjas'' (prop. 1990/91:87). Det som i alla EG-dokument kallas för ''hinder'' eller som här,''begränsningar'', utgår från de privata och transnationellatelebolagens uppfattning. Även på detta område finns detett '''' vars huvudsyfte är att gå privatbolagentill mötes.Telemarknaden är lukrativ och starka krafter vill ta handom de mest vinstrika bitar som ännu är i samhällets ägo. Påett teleområde anser att respektivemedlemsstat på nåder kan få bibehålla rättigheten. Detgäller endast telefonitjänsten. Följdriktigt föreslog PTUliksom nu även regeringen att det statliga ansvaret i Sverigeendast ska omfatta ''telefontjänsten i hela landet''. Detbetyder att inte ens grundläggande datatjänster ska ingå idet statliga ansvaret i framtiden.Vänsterpartiet anser att varje företag och permanentbostad i landet ska få tillgång till ett telenät med tillräckligkapacitet även för datakommunikation av hög kvalitet. Vianser att det ska vara lika lätt att använda olikatjänster i glesbygd som i storstadsområden. Det innebär attytterligare investeringar måste göras i bl a Norrlandslänen,för att uppfylla kapacitetskravet.När det gäller teletaxorna redovisar regeringen att ''subventionsströmmarna'' från företagen tillhushållen ska minskas. Förslaget sammanfaller med de kravden tidigare nämnda europeiska direktörsklubben ställer påEG-länderna. Företagsledarna är upprörda över att behövabetala mer för sina teletjänster än det marknadsmässiga.Därför kräver de att företagen ska slippa subventioneramedborgarnas ringande.Vänsterpartiet anser det vara en riktig princip attstorförbrukande företag subventionerar hushållskunderna.Principen bör också gälla övriga aktörer på ochbanverkets nät. Vi anser dessutom att en enhetstaxa behövsför att öka rättvisan mellan telekunder i landets olika delar.Det senare yrkandet finns i en motion från allmännamotionstiden. Vi anser inte att beslut om taxor ska överlåtastill . Regeringen bör som besluta omhushållens abonnemangsavgift m fl teletaxor.När chef föreslog att verketborde privatiseras och börsintroduceras nådde budskapet uttill offentligheten, däremot framgick det inte att televerketinspirerats av en utredning om de affärsdrivande verkensom författats på . Drömläget förförfattarna till dokumentet är ett ''breddat ägande''. Men tillskillnad från televerkschefen inser de att det finns hinder påvägen.Utredarna förordar själva en snabb bolagisering avaffärsverken, men inser att en sådan kan möta motstånd ochta tid. Uppenbarligen syftar de på att på kongress efter kongress har avvisat bolagisering.Därför presenterar de en ''modernisering'' av affärsverkensom liknar aktiebolagens. Men de ser detta som ett tredjealterativ eftersom de vill att staten säljer ut andelar tillnäringsliv, privatpersoner och anställda.Finansdepartementets utredning återfinns i regeringensförslag utom beträffande och domänverket somska bolagiseras direkt. Enligt tillväxtpropositionen börteleverket förändras i en sådan riktning fr o m 1992.Regeringen anser att verkets kapitalstruktur ska anpassastill vad som gäller för aktiebolag. Den ekonomiskastyrningen ska ''effektiviseras''. På vilket område televerketbehöver effektiviseras klargörs över huvudtaget inte ipropositionen.Sanningen är att på ett flertal områden ärmarknadsledande i och att verket har långtgåendebefogenheter att driva verksamheten affärsmässigt. I enseriös översikt över världens telekommunikationer ansågsteleverket som ''skoningslöst effektivt''! Vari ligger dåproblemet? Är allt för bra -- så bra att dethämmar de privata konkurrenterna på marknaden?Regeringen uttrycker inte problemet så, utan på följandesätt:''Med en utvidgad konkurrenssituation följer att statensagerande måste kännetecknas av öppenhet och ickediskriminering.'' Om nu regeringen verkligen eftersträvaratt de statliga affärsdrivande verken och de privataföretagen ska behandlas jämlikt i konkurrensen måste vifråga: -- Är det kännetecknande för de privata företagen attde står för ''öppenhet och icke diskriminering''?Genom avvecklingen av monopolen på telemarknadenfinns nu fler ''operatörer''. I tillväxtproposionen ställsfrågan om samtliga ska omfattas av förpliktelser angåendehandikappanpassning av teletjänster och terminaler. Det ären mycket bra fråga. anser att liknande menmer omfattande krav ska ställas på alla här aktuellateletjänstföretag, inklusive televerket.Regeringen säger apropå likabehandling ''att staten intekan ålägga särskilda krav som inte äraffärsmässigt betingade''. Men en rad verksamheter byggerpå sociala hänsyn, som t ex handikappåtgärder, samhälletsalarmeringstjänst och viktiga funktioner i glesbygd. Nyttanför samhället som helhet är given även om intekan räkna med en företagsekonomisk vinst på just dettaområde. Men i stället för att minska de sociala kraven påteleverket anser vi det lämpligt att kraven påkonkurrenterna ökar.Regeringen försöker med hjälp av en nyliberalterminologi bevisa att samhällets ansvar för viktiga delar avden offentliga servicen ska ses som en belastning. Vi ser istället sådana sociala och regionala krav på bl a televerketsom ett viktigt mål i sig inom verksamheten. Detta är i sintur utgångspunkten för varför samhället måste äga, taansvaret för och ha full insyn i stora delar avinfrastrukturen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt infrastrukturen har en grundläggande betydelse församhällets utveckling och att därför staten genom fortsattägande måste ta ansvar för att sociala och regionala hänsynfullföljs och utvecklas inom post- och televerksamheten ihela landet,[att som sin mening ger regeringen till kännaatt de affärsdrivande verken bör gå i spetsen för en ny ochdemokratisk arbetsorganisation i enlighet med vad som imotionen anförts,1][att hos regeringen begär lagförslag i syfte attålägga affärsverkens konkurrenter sociala och regionalakrav i enlighet med motionens förslag,1][att beslutar att det fortsatta översynsarbetetsom gäller de affärsdrivande verken inte skall inriktaspå att de skall omvandlas till aktiebolag,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt EGs s.k. för post- och teleområdena inteskall tillåtas styra verksamheterna eller i övrigt inkräkta påsamhällets sociala och regionalpolitiska ansvar,3. att beslutar att postverkets lagregleradeensamrätt till brevbefordran skall kvarstå utaninskränkningar,4. att med hänvisning till postverketslagreglerade ensamrätt som sin mening ger regeringen tillkänna att den verksamhet piratföretaget planerarinte kan accepteras,5. att beslutar att portot på normalbrev under500 g även i fortsättningen avgörs av regeringen,6. att i syfte att bidra till postverketsmöjligheter att upprätthålla en rikstäckande kassa- ochkontorsservice beslutar att postgirot även framgent skallförmedla statens betalningar,7. att beslutar avslå regeringens förslag om attpostverkets redovisning skall anpassas till aktiebolagslagen,8. att beslutar avslå regeringens förslag om attge en ny associationsform,9. att beslutar att det statliga ansvaret förtelekommunikationerna skall omfatta både telefontjänsteroch grundläggande datatjänster i hela landet,10. att beslutar att teletaxorna i enlighet medmotionens förslag även i fortsättningen beslutas avregeringen,11. att beträffande teleavgifter beslutar attnuvarande grad av subventionering från företagssektorn tillhushållssektorn skall bibehållas,12. att beslutar att alla aktörer på det statliganätet skall omfattas av principen enligt yrkande 14,13. att hos regeringen begär förslag tillteleavgiftssystem som på ett bättre sätt än gynnarlandets glesbygdsområden,14. att beslutar avslå regeringens förslag om attkapitalstrukturen för skall anpassas tillaktiebolagslagen.