mot · GE02N30 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Turismen utvecklas mycket snabbt överhela världen. Enligt en amerikansk undersökning arbetar mer än 100 miljoner människor världen runt medturism. Det innebär att turismen har blivit världens störstanäring mätt i antal sysselsatta. Även omsättningsmässigthör nu turismen till världens tre största näringar. Endastolje- och bilindustrin kan konkurrera i detta avseende. Allaprognoser pekar mot en fortsatt snabb tillväxt av resandetoch turismen betraktas världen över som en av de storaframtidsbranscherna.Även i har turismen utmärkt sig som en expansivdel av en växande tjänstesektor. Den har successivt kommitatt betyda allt mer för landets ekonomi. Det gäller både deninhemska produktionen av varor och tjänster och iutrikeshandelssammanhang. Svensk turism omsatte 1989drygt och dess andel avbruttonationalprodukten är 3--4 %.Det är allmänt bekant att är en av världensstörsta importörer av turisttjänster. ladesvenskarna ut på utlandsresor.Mindre välkänt är däremot att också är en storexportör av turisttjänster. ligger exempelvis klartföre välkända turistländer som , ochItalien i intjänad resevaluta per invånare.Värdemässigt hävdar sig också resevalutaintäkterna väli förhållande till många av viktigaste exportvaror.Resevalutan representerar t.ex. i storleksordningen fyragånger så stort värde som malmexporten. Från mitten av1980-talet har resevalutaintäkterna passerat såväl exportenav trävaror som exporten av pappersmassa i värde ochnärmar sig nu värdet av exporten av järn och stål.Ytterligare ett exempel är att resevalutaintäkterna utgörmer än hälften av exporten av personbilar. Det är såledeshög tid att turismen börjar betraktas som en svenskbasnäring med avgörande betydelse för ekonomi ochsysselsättning.Det postindustriella samhället är i hög grad ettfritidssamhälle. Förvärvsarbete och utbildning upptar i dagbara omkring 1/10 av en genomsnittlig livstid. Även för denförvärvsaktiva delen av befolkningen överstiger den tid somär disponibel för fritidsaktiviteter arbetstiden. Samhälletsnuvarande fördelning av resurserna mellan olika sektorerspeglar emellertid mycket dåligt denna dramatiskarelationsförändring mellan fritid och arbete. Det är ocksåväldokumenterat att en ökad och mer innehållsrik fritid hörtill det som människor värderar högst välfärdsmässigt.Insatser för att utveckla möjligheterna till turism ochrekreation utgör därmed ett mycket väsentligt inslag isträvandena att nå en ökad livskvalitet.Såväl ekonomiska som sociala skäl talar alltså entydigtför att turism och rekreation borde höra till Sverigesviktigaste och högst prioriterade utvecklingsområden. Detgäller särskilt som svensk turism har enproduktsammansättning och produktionsförutsättningar iövrigt som är utomordentligt väl anpassade till såväl deninternationella som den nationella turistmarknadenstillväxtområden. Efterfrågan inom turistochrekreationsområdet väntas således bli alltmer individuelltpräglad med en inriktning på aktiviteter och upplevelser -- isynnerhet sådana som har en anknytning till kultur, natur,miljö, hälsa och livskvalitet. Och det är just inom dessaområden som den svenska turistprodukten har sin störstastyrka.Regeringens proposition om näringspolitik för tillväxtanger att det, mot bakgrund av en ökad internationaliseringoch ett allt större kunskapsinnehåll i produktionen, ärinvesteringar vad avser kommunikationer, utbildning,forskning och utveckling av teknikspridning liksom åtgärderför en mer effektiv konkurrens och fungerande marknadersom är särskilt viktiga.Detta överensstämmer väl med de prioriteradeframtidsinvesteringar som är angelägna för att utveckla densvenska reseindustrin. Enligt vår mening bör dock turismenkunna framstå tydligare som framtidsindustri och framförallt böra vägas in vid bedömningar av investeringar på ettmer medvetet sätt än som är fallet.Därtill vill vi framhålla att, för att utnyttja de godamöjligheter som svensk reseindustri har för svenskekonomi, det är angeläget att:-- prioritera investeringar i infrastruktur som gör framförallt rika tillgångar i natur och kultur merlättillgängliga och attraktiva,-- investera i teknologisk utveckling inom informationsamt bokning på det framsynta sätt som skerinom EG,-- satsa på att ge besökande en väl utbyggd service somfokuserar på nöjda gäster; de viktigaste marknadsförarnaav som resmål,-- se över regelverk och andra kostnadspåverkandefaktorer som försätter svensk reseindustri i ett sämrekonkurrensläge än omgivande konkurrerande länder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att turismen som framtidsindustrivägs in i bedömningen av de investeringar som föreslås iproposition 1990/91:87,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrenskraften för turismen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avkonkurrensvillkoren för svensk turism med syfte att anpassakonkurrensvillkoren till EG-området.