mot · GE02N302 · 1991-01-25 00:00:00 — har unika egenskaper som innebär att det kanutnyttjas inom många olika användningsområden.Linfibern tar upp vatten och avger lätt det upptagna vattnetoch är som material kylande på grund av dessa egenskaper.Andra egenskaper är mycket hög draghållfasthet iförhållande till sin vikt, relativ hög eldbeständighet, mindregiftiga rökgaser vid brand och naturligtvis klara estetiskavärden som textil.Lin i har en del fördelar gentemot andra ländergenom att vi har en oavbruten hantverkstradition varskunskap är viktig vid en uppbyggnad av svensk linindustri.Kompetensen är hög och bred både industriellt, textilt ochodlingsmässigt. Att börja om med lin innebär attlåsningarna i gamla system inte är lika stora som det är i denkonservativa internationella linvärlden. Samarbete överhela kedjan är nödvändigt, vilket redan finns i Sverige.Sveriges nordliga läge innebär att vi kan producera fibreroch frö med unika egenskaper.I december 1985 tillsattes efter motioner fråncenterpartiet en utredning, som överlämnade sittbetänkande , Inhemsk odling och beredningav lin, DsI 1987:1. Utredningen kartladeutvecklingsbehoven och linets mångaanvändningsområden. Den framhöll att förutsättningarnaför ett framgångsrikt återupptagande av linet som råvara försvensk industri och möjligheten att föra vårt land till enstark position på linområdet i världen borde finnas.Lämpliga stimulanser över hela kedjan från odling till denslutliga användaren är nödvändiga. Utredningen föreslog bla ett särskilt ekonomiskt stöd om föråteruppbyggnad av förädlingsled och FoU-insatser.Behovet av forsknings- och utvecklingsinsatserFör att svensk linindustri skall bli en verklighet krävsresurser på FoU-sidan. Insatserna måste fördelas över helakedjan från marknad till växtförädling för att en framgångpå sikt skall blir en realitet.På marknadssidan är det mer ingåendemarknadsundersökningar på textil, fibertekniskatillämpningar, frö och olja, som är nödvändiga.Design-produktutveckling är en mycket viktig bit.Exempel är utveckling av nya garner till textilier förinredning och konfektion, utveckling av nya tryckmetoderpå linnetyg, linfrögel, plastarmering av lin, linolja i olikatillämpningar osv.För spinningen, att tekniskt utveckla industriell spinningav cottolin och andra blandgarner. Dessutom att få fram enhandspinningsmaskin för experimentspinning.För beredning och hantering av linet är det viktigt att fåfram en fiber-friläggningsmetod (rötning), som är anpassadför svenska förhållanden. Nya system i hantering ochberedning måste vara kvalitetsmässiga, samt ekonomiskoch rationell förädling, för att klara konkurrensen frånandra fibrer och importerat lin. I har vi inte allaberednings- och hanteringsdelmoment, vilket är viktigt attha vid en kvalitetsinriktad produktion och förädling.Sortprover och växtförädling, för att ta fram det bästaväxtmaterialet för svenska förhållanden, är också önskvärt.Detta för att tillgodose de svenska komparativa fördelarnai vår klimatzon.Information och rådgivning är en del som är viktig för attdels få upp kunskapen generellt vad lin (frö och fibrer) kananvändas till, riktad mot slutanvändaren och tänkbaraförädlare av svenskt lin, dels specifik kunskapsuppbyggnadtill sådana som arbetar med lin (odlare, industri,hantverksfolk m fl).50 miljoner behövs för en återuppbyggnadDet är väsentligt att myndigheter och andra organ inomramen för sina anslag uppmärksammar behovet avutvecklingsinsatser för en svensk linodling. Det gällersärskilt , STU och Lantbruksstyrelsen.Även har en viktig roll för att även i fortsättningenstödja utvecklingsprojekt. Regeringen bör ge nämndamyndigheter och berörda forskningsfinansiärer i uppdragatt ge förutsättning för den utveckling som riksgruppenpresenterar i linprogrammet. Det behövs t ex ettberedningsverk och om nuvarande anslagsramar ej ärtillräckliga för att motsvara behoven av utvecklingsinsatsereller att formella hinder skulle föreligga för utvecklingsstöd,bör det ankomma på myndigheten ellerforskningsfinansiären att uppmärksammaregeringen på detta.Genomförande av utvecklingsinsatserDen s k riksgruppen för linfrågor har i ett programbeskrivit utvecklingsinsatser och resursbehov. Det är ettprogram som framtagits av den sakkunskap vi , iSverige, har på området. Det torde även vara unikt att allaslag av utvecklingsprojekt finns samlade inom riksgruppenför linfrågor. En sådan samverkan bör utgöra ett braexempel för andra områden som är föremål förutvecklingsarbete. Genom att samtliga linprojektsamverkar i en särskild riksgrupp, kan kunskaper ocherfarenheter tillvaratas. Nya användningsområden avlinfibern samt erforderlig teknikutveckling initieras.Det fortsatta utvecklingsarbetet inom riksgruppen börpå allt sätt understödjas. Genom att anslå särskilda medelför riksgruppens gemensamma arbete, bör riksgruppensstatus öka gentemot myndigheter och organ som har tilluppgift att stödja utvecklingsarbetet. Riksgruppen måsteäven få nödvändiga resurser för kunskapsutveckling ochinsatser av gemensamt intresse. Då riksgruppen förlinfrågor inte har något eget sekretariat eller annan typ avadministration, bör ALA-gruppen vid SverigesLantbruksuniversitet få i uppdrag att även i fortsättningenmedverka i riksgruppen för linfrågors arbete och förriksgruppens ändamål tilldelas . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att SIND, STU,lantbruksstyrelsen och uppmärksammas på behovetav resurser för att stödja utvecklingsinsatser för en svensklinodling,2. att beslutar att tilldela riksgruppen förlinfrågor .