mot · GE02A808 · 1991-01-25 00:00:00 — Eftersom kvinnor i allmänhet har mindreförmåga att fysiskt försvara sig mot övergrepp innebär detatt många kvinnor är rädda för att gå ut, särskilt under demörka delarna av dygnet. I ett samhälle där jämställdhetråder måste gatufrid råda.Det finns en grupp kvinnor som går i skräck i sina egnahem. De misshandlas av sina nuvarande eller tidigare mäneller sambor. Kvinnomisshandel kan aldrig ursäktas ellerslätas över.Drygt 30 procent av våldsbrottsligheten sker i bostaden.Färsk statistik visar, att nästan var tredje kvinna istorstadsområdena utsatts för våld under en ettårsperiod.Särskilt drabbas ensamstående kvinnor med små barn.Många som utsatts för våld, vågar inte anmäla detta pågrund av rädsla för ytterligare trakasserier. Kvinnor utsättsför pressande förhör och upplever ofta, att de inte blirtrodda, när de vänder sig till myndigheterna. Av demisshandlade kvinnor som bodde på kvinnojourer anmäldeendast misshandeln. Våldsbrott mot kvinnor ärofta förknippade med våldtäkt eller andra sexuellaövergrepp. Kvinnorna är såväl rädda för attutredningsprocessen och domstolsförfarandet skall varaförnedrande som att staten inte skall erbjuda skydd föreventuella repressalier från den som begått övergreppen.Domstolarna måste också se mycket allvarligt på hot omhämnd mot offer eller vittnen.Från moderat sida har vi understrukit att påföljderna förmisshandelsbrott är för milda. Många som dömts förmisshandel slipper helt frihetsberövande påföljd. Det storaflertalet av dem som döms för det svårare brottet grovmisshandel ådöms endast det stadgade minimistraffet ett (1)års fängelse.Den nuvarande situationen är oacceptabel. Våldsbrottupplevs av allmänheten som synnerligen allvarliga brott.Denna inställning måste avspegla sig i straffskalor ochådömda påföljder. Straffen för misshandelsbrott måstedärför skärpas.Många frånskilda eller ensamstående kvinnor går iständig skräck för att deras våldsbenägna ''före dettapartner'' skall finna dem och misshandla dem. Detta är ettorimligt förhållande. I en del fall kan kvinnor få möjlighetatt med hjälp av myndigheterna byta identitet. Det äregentligen en kapitulation för våldet men det är likvälnödvändigt att denna möjlighet kan stå öppen för vissaförföljda individer. Ingen borde emellertid behöva leva ihemlighet i sitt eget land för att undgå våldsövergrepp.Besöksförbudslagen gör det möjligt för en domstol attutfärda förbud för en man att söka upp en kvinna som hantrakasserar. Efter kritik från bland annat moderat håll harriksdagen beslutat skärpa lagen.Lagstiftningen har förbättrats både vad gällerbesöksförbudslagen och när det gäller möjligheterna för enmisshandlad kvinna att få ett eget juridiskt ombud.Utvecklingen måste dock följas noga och effekternastuderas, innan det kan fastställas, att ändringarna varittillräckliga. Fler åtgärder kan komma att behövas.Det finns särskilt anledning att närmare analyseramöjligheterna att stoppa män, som förföljer kvinnor frånkommun till kommun. Det kan övervägas om de kanhindras från att vistas i kvinnans och barnens geografiskanärhet. Även om detta är en mycket kompliceradlagstiftningsfråga, finns all anledning studeraförutsättningarna för en sådan lösning mot bakgrund av detragiska situationer sådana män orsakar.Det krävs också stöd till misshandlade att skapa sig enny framtid. På många håll i landet finns det kvinnojourersom ger stöd till misshandlade kvinnor. Dessa föreningargör en mycket värdefull insats.Vi föreslår därför i annat sammanhang ett eget anslag förstatligt stöd till kvinnojourerna. Även andrabrottsofferjourer bör få anslag, som täckerutvecklingsarbete och utbildning av stödpersoner. bör inrättas för att fördela ett anslag påfem till kvinno- och brottsofferjourer, detvill säga utöver regeringens förslag tillbrottsofferjourerna. De medel regeringen anslagit undersocialtiteln, , bör ingå och fördelas avnämnden.8. Kvinnorna och EGSveriges framtida medlemskap i kommer att påverkaSverige på många sätt. Det gäller ävenjämställdhetsarbetet.8.1 ArbetsmarknadOfta görs statistiska jämförelser mellan och EGi olika sammanhang. De bygger i allmänhet på en illusion --tron att EG är ett homogent område. EG består av tolvolika länder, länder som inbördes skiljer sig i fråga omekonomi och kultur.Också förhållandena för kvinnor är olika i de olika . Vissa länder, som t.ex. , har haft enutveckling som i mycket påminner om den svenska. Socialaoch legala förhållanden är likartade. I andra länder präglasde flesta kvinnors situation fortfarande mera av gamlatraditioner.I alla förändras kvinnornas situation snabbt.Ett mått som ofta används för att visa hur långt kvinnornakommit från de traditionella könsrollerna är den kvinnligaförvärvsfrekvensen. ligger högst bland OECD-länderna.I praktiskt taget alla länder stiger den kvinnligaförvärvsfrekvensen. I alla västliga länder är alla civilautbildningsvägar öppna för kvinnor. Kvinnorsgenomsnittliga utbildningsstandard ökar stadigt. Det ärnaturligt att välutbildade kvinnor också fullt ut vill delta isamhällsoch arbetslivet -- det förutsätter en egen identitet.De relativa lönerna som kvinnorna får vid förvärvsarbeteökar. Kvinnor väljer att gå ut på arbetsmarknaden.Den kvinnliga förvärvsfrekvensen är dock fortfarandelägre i övriga västeuropeiska länder än i . Statistikenfrån de olika länderna kan dock ge ett förvirrande intryckgenom att i vissa länder är kvinnor hemma på heltid underlängre tid och återgår sedan till heltidsarbete, medan manpå andra håll börjar förvärvsarbeta tidigare efterbarnafödandet, men på deltid.Deltidsarbetet är relativt sett vanligare -- liksomdeltidsarbeten var vanligare i närdet kvinnliga förvärvsarbetet ökade. I räknasföräldralediga in i arbetskraften, vilket gör att den kvinnligaförvärvsfrekvensen i vårt land blir övervärderad vid enjämförelse.En hög kvinnlig förvärvsfrekvens behöver intenödvändigtvis betyda att kvinnorna har uppnått godasociala, materiella eller politiska förhållanden. I desocialistiska planekonomierna var också den kvinnligaförvärvsfrekvensen hög -- men kvinnorna är de som har liditmest under socialismen. Undermålig varuförsörjning hartvingat kvinnorna till ett ständigt köande för dagligvaror,den sociala servicen, främst för äldre och handikappade,har varit fruktansvärt dålig och kvinnorna har inte bara ilikhet med männen förvägrats demokratiska rättigheter, devar i praktiken t.o.m. uteslutna från kommunistpartietsmaktelit, men systemet tvingade dem att förvärvsarbeta.8.2 Lagstiftning och praxisFrågan om lika rättigheter för kvinnor och män fannsmed redan då EG bildades vid undertecknandet avRomfördraget. I artikel 119 i fördraget slås degrundläggande rättigheterna fast:Varje medlemsstat skall i det första skedet garantera ochdärefter upprätthålla principen att män och kvinnor skallerhålla lika lön för lika arbete. -- -- --Lika lön utan könsdiskriminering innebär:a) att lön beräknad per presterad enhet skall beräknaspå grundval av samma måttenhet.b) att lön beräknad per tidsenhet skall vara lika för likaarbete.I artikel 119 slås också fast att samma principer skallgälla oavsett hur lönen utbetalas, som kontanter eller innatura, eller om det sker direkt eller indirekt.Man har dock kunnat konstatera attdet, EG-lagstiftningen till trots, fortsatt att vara betydandeskillnader i lön mellan män och kvinnor. Motsvarandekonstaterande har ju gjorts även i . Efterkonstaterandet om fortsatt diskriminering har initierat och ministerrådet beslutat om enrad ytterligare direktiv.I februari 1975 antogs ett direktiv som förpliktarmedlemsstaterna att ändra sina lagar, så att allkönsdiskriminering tas bort. Särskilt handlar det omlagstiftning rörande klassificering av yrken. Enligtdirektivet har alla anställda som anser sig utsatta fördiskriminering rätt att ta sitt fall till domstol, och de skallskyddas från hotet om uppsägning om de gör så.Detta direktiv har lett till ett uppmärksammatdomstolsutslag. Kvinnliga anställda vid det danskaföretaget hade dragit företaget inför rätta för attdet konsekvent betalade lägre lön till kvinnliga anställda.Målet hamnade slutligen i , somfungerar som ett slags högsta domstol när det gäller EG-lagstiftning.Enligt Danfoss egen statistik låg kvinnornas löner 7procent under männens. Företaget hävdade emellertid attdetta inte var ett utslag av diskriminering, utan berodde påatt männen bl.a. är mer flexibla när det gäller arbetstider.EG-domstolen ogillade företagets argument ochhävdade att det var alltför svepande och subjektivt. Dettainnebär i realiteten en skärpning av EG-lagstiftningen.Bevisbördan går över till arbetsgivarna. De måste bevisaatt eventuella löneskillnader inte är ett resultat av medvetendiskriminering. Domen kommer, tror många, att leda till enkraftig ökning av antalet anmälningar mot företag som harlöneskillnader mellan manliga och kvinnliga anställda.I februari 1976 antogs ett annat viktigt EG-direktiv. Detstipulerar att män och kvinnor skall ha samma rättigheternär det gäller rätt till arbete, fortbildning i yrket ochbefordran. Även i detta fall ska den eller de som anser sigdiskriminerade ha rätt att gå till domstol utan att riskera attbli uppsagda från sina jobb.Andra viktiga EG-direktiv på jämställdhetsområdetär:Direktiv som olagligförklarar alldiskriminering i obligatoriska socialförsäkringssystem, somsjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring, pensionssystem,arbetslöshetsförsäkring och barnbidrag.Direktiv i juli1986 om att all diskriminering i tjänstepensionssystemmåste vara borttagen före 1993.Direktiv i december 1986om lika villkor och jämställdhet för kvinnor som är friayrkesutövare.I första hand skall de vända sig till nationella domstolarmen om det uppstår oenighet rörande tillämpningen av EG-lagstiftning, fattas det slutliga avgörandet av EG-domstolen.I har jämställdhetsfrågan länge ståtti centrum. Faktum är att den som över huvud taget tillsattesav parlamentet syftade till att undersöka kvinnornasfaktiska situation i . finns ett särskiltutskott för kvinnornas rättigheter i parlamentet.Utskottet har 30 ledamöter, 26 kvinnoroch 4 män. Utskottet framlägger rapporter, arrangerar''hearings'' och agerar som kvinnornas ''lobbyist'' i sambandmed antagandet av EG:s budget. Därutöver tar utskottetställning till de frågor som behandlas i parlamentet och somdirekt eller indirekt angår kvinnor.8.2.1 Pågående arbete inom EGFörutom de lagligt bindande direktiven i olikajämställdhetsfrågor bedriver ettkontinuerligt arbete i form av fleråriga aktionsprogram.Det innevarande aktionsprogrammet omfattar åren 1986--90 och ger framförallt prioritet åt kvinnor i arbetslivet. Detär framförallt sex områden som omfattas av programmet:Förbättring av tillgängliga kvantitativa och kvalitativa dataom kvinnor i arbetslivet.Samordning av denövergripande arbetsmarknadspolitiken med särskildaarbetsmarknadsåtgärder för kvinnor.Borttagande avålderdomlig skyddslagstiftning, t.ex. när det gällermöjligheten för kvinnor att nattarbeta.Stimulering avpositiva åtgärder i företag i olika branscher.Stöd tilllokala sysselsättningsinitiativ som är av särskilt intresse förkvinnor, t.ex. genom kreditgivning.Påverkamedlemsstaterna att ändra sin skattelagstiftning i syfte att tabort tröskeleffekter för gifta kvinnor som vill ut iarbetslivet.För att bistå i dess arbete påjämställdhetsområdet har en rådgivande europeiskjämställdhetskommitté inrättats. I kommittén sitterrepresentanter för de olika medlemsländernasjämställdhetsorgan. Kommittén sammanträder 2--3 gångerom året.Förutom den rådgivande kommittén finns en radexpertgrupper inom . De har till uppgiftatt se till att EG-beslut följs och de skall dessutom föreslånya insatser på jämställdhetsområdet.Expertgrupperna behandlar frågor som hurjämställdhetsdirektiven skall genomföras, hur man skallkunna vidga kvinnors yrkesval och synen på kvinnor i TV.Andra områden är barnomsorg, kvinnor i den offentligasektorn och förslag om olika pilotprojekt till stöd förkvinnliga företagare.EG-kommissionens intresse riktas nu mot grunden tillkönsdiskriminering: att skolan vidarebefordrar en föråldradsyn på könsroller. I en resolution, som antogs av EG:sministerråd 1985, slås fast att jämställdhetsmålet skall gällaockså utbildningens innehåll.Den vitalisering av EG:s arbete som skedde i sambandmed besluten om den gemensamma inre marknaden ochden s.k. enhetsakten har lett till att de sociala frågorna harvitaliserats. Inom ramen för ett europeiskt medborgarskapvill man tillförsäkra alla medborgare i vissasociala och juridiska rättigheter. I detta ingårgrundläggande krav på t ex arbetsmiljöfrågor, arbetsrätt,sociala förmåner men också jämställdhet.Ett intressant initiativ som kommer att stärka bådekvinnors och mäns ställning är den rådgivningsfunktion somEG nu håller på att inrätta. lanserades programmetför medborgarnas . Syftet var att öka människorskänsla av att vara européer och att föra ut innebörden avEG-lagstiftningen, framförallt , till dem.Till den ändan kommer EG-kommissionensinformationskontor i medlemsländerna att anställa enjurist. Dennes uppgift blir att informera om de rättighetersom den enskilde har inom EG, t.ex. när det gäller rättenatt själv välja var man vill bo och arbeta.Juristen skall också ge råd om hur den enskilde skall göraför att utnyttja sina rättigheter. En viktig del blirinformation och rådgivning när det gäller vilka socialarättigheter man har om man väljer att flytta till ett annatEG-land och vilka rättigheter man har enligt EG:slagstiftning på jämställdhetsområdet.Detta innebär att förfördelade kvinnor i EG-ländernakommer att ha lättillgänglig information om de mycketomfattande rättigheter som EG:s direktiv ger dem och omhur de skall gå till väga för att klaga på missförhållanden.8.3 EG och SverigeDen svenska jämställdhetslagstiftningen begränsar sigtill arbetsmarknaden, medan har en störrebredd och även innefattar åtgärder på det sociala området.Regeringen förväntas lägga en propositionsom innebär en anpassning av jämställdhetslagen tillprinciperna inom EG. Redan genom att stärka den svenskajämställdhetslagen har EG-inflytandet fått en positivinverkan på förhållandena i vårt land.En ny jämställdhetslag bör kunna ge svenska kvinnorstörre möjligheter att få lön i paritet med männen. Detta ären väsentlig fråga. Vid en gemensam konferens förjämställdhetsombudsmännen i konstaterade manatt lönefrågan är den viktigastejämställdhetsfrågan.I har som ovan belysts kvinnors sociala,materiella och politiska förhållanden kraftigt förbättratsunder . har den kraftigasubventionen av offentlig barnomsorg och den högafamiljebeskattningen varit ett medvetet sätt att öka utbudetav kvinnlig arbetskraft.I det avseendet skiljer sig de flesta frånSverige. I de flesta länder är stödet till barnfamiljerna ihögre grad inriktat på att stärka barnfamiljernasekonomiska situation. Därigenom skapas ett större mått avvalfrihet mellan olika barnomsorgsformer. I de flestaländerna är det fortfarande vanligt att kvinnan i familjenstannar hemma medan barnen är små. finns detdock en tydlig trend mot ökad förvärvsfrekvens även blandsmåbarnsmammor.Moderata Samlingspartiet förordar en familjepolitiksom ger familjen ett ökat mått av valfrihet -- som gör att detskall vara möjligt för en småbarnsförälder att efter eget valunder kunna vara hemma.Medlemskapet i EG kommer inte att i formell meningändra förutsättningarna för svensk barnomsorgspolitik.Subsidiaritetsprincipen, den politiska grundprincip somsäger att ett beslut skall fattas på lägsta effektiva nivå,innebär att familjepolitiska frågor ligger under dennationella politiken.Däremot kommer närmandet till de övriga europeiskaländerna med säkerhet att öppna för impulser från dessaländer. Därmed kommer också kraven på valfrihet förfamiljerna att öka i Sverige.8.4 Arbets- och studiemöjligheterEn medborgare i ett har rätt att bo, arbeta ochstudera i vilket annat som helst. Ett svensktmedlemskap öppnar därmed en ny frihet för svenskamedborgare.Inom EG har man ett ambitiöst program förstudentutbyte. kommer det att vara ett naturligtinslag i studierna för en student vid ett universitet atttillbringa en eller två terminer vid ett universitet i ett land.På så sätt förstärks inte bara de enskilda studenternaskunskaper Det växer också fram en europeisk samhörighet.Personliga kontakter kommer att knytas över gänserna. Deolika europeiska kulturerna kommer att främjas och stärkasav ömsesidiga impulser.Svenska medborgare kommer också att kunna arbetainom . Det öppnar nya möjligheter för mångasvenskar. Inom den sociala sektorn, där många svenskakvinnor av hävd arbetar, har de flesta en mycketfriare etableringsrätt än i . Inte minst för kvinnorkan detta öppna nya intressanta möjligheter.Ett EG-medlemskap innebär ökade möjligheter för allaatt få vänner i andra länder, knyta kontakter och lära sigandra språk. Språkkunskaper kommer att få ett allt högrevärde, något som kan komma att bli till nytta för mångakvinnor med språkinriktad utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna förjämställdhet,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetsarbetet iskolan,1]2. att ger regeringen i uppdrag att utökajämställdhetsombudsmannens tillsynsområde i enlighetmed vad som anförts i motionen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors rättstrygghet,2]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EGs betydelse för kvinnornasarbetsmarknad.