mot · GE02Sf501 · 1991-01-25 00:00:00 — Dispensregler för studiemedel i den konstnärliga yrkesutbildningen i pekade i sitt remissyttrandetill utredningen ''den nya gymnasieskolan'' på det faktum attkraven för intagning till i praktikenförutsätter en grundläggande utbildning på mellan två , ibland t.o.m. längre.Studierna vid högskolan påbörjas vid 24--ochstudiegången blir därmed lång. I allmänhet gäller, attkonsthögskolan kräver en kompetens som de nuvarandetvååriga gymnasieanknutna estetiska utbildningarna integer. Vi tror inte att det tilltänkta tredje året förbättrarsituationen nämnvärt.Vidare nämner man att majoriteten av elevunderlagetrekryteras från de fristående konstskolorna, som i mångafall uppbär statsbidrag, och där samtliga i likhet medkonsthögskolan har arbetsprover som urvalsinstrument.Mellan gymnasieutbildningen och högskolantillhandahåller utbildningssystemet genom de friståendekonstskolorna ett komplement för att tillgodose de högakrav på konstnärlig fördjupning, intellektuell ochkänslomässig mognad samt träning i självständigtkonstnärligt tänkande och praktik, som irealiteten finner oundgängliga för högskolestudierna ochsom är avläsbara i kvaliteten på de arbetsprover som ärurvalsinstrument.I propositionen 1984 betecknades också de friståendeskolorna på gymnasial nivå som kompletterande till detordinarie skolsystemet.Några av de fristående konstskolorna fungerar ipraktiken också högskoleavlastande. Nivåbeteckningen''gymnasial'' var den ''nisch'' som medgav statsbidrag 1979för denna grupp fria konstskolor, varav några var förskolortill de andra, och där utbildningens längd varierar mellan ettoch . För högskolans del fungerar dessa skolortillfredsställande.För den enskilde eleven är den högskoleförberedandefasen i utbildningen däremot problematisk i ekonomiskthänseende. Höga terminsavgifter, dyra material- ochmåltidskostnader ger en särställning.Nivåuppdelningen för studiemedel med max sexterminer på gymnasial nivå medför att en blivande konstnärsom tagit studiemedel för att allmänbilda sig på gymnasiumeller folkhögskola (inkluderande de allmänna linjerna medestetiska inslag) ej kan fullfölja eller i vissa fall ens påbörjaden speciella utbildning som konsthögskolorna i praktikenkräver för inträde och som ger möjlighet att uppnåerforderlig kvalitet på arbetsproverna. Han/hon hindrasalltså redan i starten i sitt yrkesval på ett högst beklagligtsätt.Inom högskolan är det inte ovanligt att ett beslut att bliyrkesverksam konstnär föregåtts av annan, ''säkrare''yrkesutbildning eller yrkesutbildning inom annankonstnärlig gren -- vilket kan verka berikande för detkonstnärliga språkets utveckling och uttryck.Här medför också de strama reglerna för studiemedel attsärpräglade bildbegåvningar och blivande konstnärer mederfarenhet inom andra yrkesområden med anknytning tillkonstnärsyrket hindras att fullfölja sina studier utansidoarbete eller stipendier.Inom ett så specialiserat område som detta, som berörrelativt få studerande i utbildningsväsendet som helhet,borde det vara möjligt att ta speciella hänsyn gällandestudiemedel, ägnade att tillmötesgå de kvalitetskrav somkonsthögskolorna och konstnärsyrket ställer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av dispensregleravseende studiemedel för den konstnärligayrkesutbildningen.