ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So617 · 1991-01-25 00:00:00 — Stödet till fler barnvårdartjänster Barnvårdare är normalt en person som kommer hem tillbarn, när de blivit sjuka och inte kan vistas i den ordinariebarnomsorgen. Antalet barnvårdartjänster har minskat ikommunerna och har, på regeringensuppdrag, gjort en kartläggning av ensamföräldrarsutnyttjande av de kommunala barnvårdarresurserna.Under 1988 fanns kommunalt anställda barnvårdare i 70av landets 284 kommuner. 45 kommuner erbjödensamförälder hjälp i form av hemtjänstpersonal ochliknande i stället för barnvårdare.Det behövs en beredskap i kommunerna förensamföräldrar, ensamboende föräldrar, föräldrar medbristande socialt nätverk eller familjer som drabbas avsjukdom eller av andra skäl råkar in i en krissituation. Detär viktigt för barnet, att en pedagogiskt kunnig ochvälbekant person kan komma hem, om inte mamma ellerpappa har möjlighet att stanna hemma med sitt sjuka barn.Barnvårdarna fyller ofta också ett stort antal funktionerförutom att vårda sjuka barn i hemmet. De stöttardagbarnvårdarna vid sjukdom, ledighet och fortbildning.Barnvårdare fungerar som extra stöd i hemmet hos familjersom behöver sådant stöd. De sköter handikappade barn ihemmet.För att öka möjligheten för ensamföräldrar att få tillgångtill barnvårdare behövs ökade insatser från samhällets sida.Regeringen bör överväga på vilket sätt dessa ökade insatserskall utformas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag på åtgärder föratt öka ensamföräldrars tillgång till barnvårdare.
mot · GE02So618 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt beslut skall barnomsorgen byggas uttill vad som kallas full behovstäckning. skall allaförskolebarn ha möjlighet att delta i öppenförskoleverksamhet.För kommunerna som har ansvaret för att förverkligadetta beslut innebär det en stor utmaning inte bara vadgäller att få fram de ekonomiska resurser som behövs utanockså den personal och de lokaler som krävs.Alla möjligheter att få fram en kvalitativt brabarnomsorg till så låg kostnad som möjligt kommer attbehöva tas tillvara. Därvidlag utgör familjedaghemmen enresurs som borde kunna utnyttjas bättre och i störreomfattning än f.n.I många kommuner har man redan påbörjat öppenförskoleverksamhet. I en integrerad daghems- ochfamiljedaghemsverksamhet skulle dagbarnvårdarna ocksåkunna utgöra en resurs i den öppna verksamheten och ävengå in som personal i daghemmen vid t.ex. sjukdom eller dåförstärkning av andra skäl behövs. På så vis skulle ocksådagbarnvårdaren förstärkas i sin yrkesroll och på ett bättresätt komma in i barnomsorgspersonalens yrkesgemenskap.Det skulle i sin tur inte bara höja kvaliteten påfamiljedaghemsverksamheten utan på hela barnomsorgen.Positiva erfarenheter av sådan utveckling finns i Linköpingdär den pågått . Om kommunerna skalllyckas leva upp till mål är det överhuvudtagetangeläget att detta får ske med så stor flexibilitet och frihetsom möjligt.I det avseendet utgör de nuvarande statsbidragsreglernaen hämmande faktor genom att dessa inte har någonknytning till den faktiska kostnaden för verksamheten.För en daghemsplats är kommunernas bruttokostnaderidag i genomsnitt /år medan bruttokostnaden fören heltidsplats i familjedaghem är ca /år, dvs enskillnad /år. Nettokostnadsskillnaden efterstatsbidrag och avgifter är däremot i genomsnitt inte mer än6 /år. Det utgör självklart inte ett tillräckligtincitament för kommunerna att fullt ut utnyttja demöjligheter till rekrytering av familjedaghem som troligtvisfinns. Statsbidragen bör därför ändras på så sätt att de ståri bättre relation till de faktiska kostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett förslag till nyastatsbidragsregler med en sådan inriktning som anges imotionen.
mot · GE02So619 · 1991-01-25 00:00:00 — Dagbarnvårdares rätt till barnomsorg Det har i olika sammanhang, bl a av företrädare förregeringen, satts ifråga om yrkeskategorin dagbarnvårdarehar rätt till barnomsorg för sina barn. D v s att dessa underföräldrarnas arbetstid får vara inskrivna i daghem ellerannat familjedaghem.Om det finns grund för detta ifrågasättande skulle detinnebära att dagbarnvårdarna är den enda yrkesgrupp isamhället, dessutom en kvinnodominerad sådan, som inteåtnjuter samma sociala rättigheter som alla andra -- rättentill barnomsorg för sina barn. Med rätten till barnomsorgavses då naturligtvis också rätt för kommunerna att erhållastatsbidrag för dessa barn.Då det uppenbarligen både inom regeringen ochsocialdepartementet råder tveksamhet om riksdagensintentioner när det gäller vilka som har rätt till barnomsorg,bör genom ett uttalande klargöra att allakategorier förvärvsarbetande som anser sig ha behov avdetta skall omfattas av rätten till barnomsorg i daghem ellerfamiljedaghem för sina förskolebarn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dagbarnvårdares rätt tillbarnomsorg för sina barn.
mot · GE02So623 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A809 hemställsatt hos regeringen begär förslag tillbarnomsorgsstöd som är oberoende av barnomsorgsform.
mot · GE02So624 · 1991-01-25 00:00:00 — Kommunerna lyckades inte klara målsättningom att ge alla barn möjlighet till plats i någon form avkommunal barnomsorg till . De barn somstår utanför den kommunala barnomsorgen får inte del avde statliga bidragen till den kommunala barnomsorgen.Friare former för barnomsorgen!Både föräldrar och barn är olika och har olika ochönskemål. Därför är det också viktigt att det finns godamöjligheter att välja mellan olika former av barnomsorgoch att själv utveckla nya. En barnomsorgspeng lika för allabarn bör införas. När barnet får barnomsorg i kommunalbarnomsorg, t.ex. dag- eller familjedaghem, kan ''pengen''betalas ut till kommunen i andra fall direkt till föräldrarnaeller till den huvudman för barnomsorgen som föräldrarnavalt.Vi anser att statsbidragen styr kraftigt i riktning motden traditionella kommunala barnomsorgen. Statsbidragetför varje barn på kommunalt dagis är /år, familjedaghemmen stöds med per barn och barn som föräldrarna tar hand om ihemmet får inte något bidrag alls.Det bör finnas en mångfald av olika barnomsorgsformeroch statens stöd till dessa bör vara lika stort per barn. Omstatsbidragen inte vore styrande skulle säkert fler föräldrartycka att det var intressant att starta föräldra- kooperativ.De föräldrar som väljer att ägna tid åt att vara med ochjobba på dagis förlorar ju pengar eftersom de måste minskasitt lönearbete. En större arbetsinsats av föräldrarna inombarnomsorgen bör också medföra lägre barnomsorgsavgift.En barnomsorgspeng gör det också möjligt för bådaföräldrarna att sänka sin lönearbetstid.En möjlighet, som tillämpas i några kommuner , äratt anställa föräldrar som dagbarnvårdare till eget barn. Ettsådant system ger bättre möjligheter för föräldrar somsjälva vill ta hand om sina barn men är ändå stelare än enbarnomsorgspeng. Dagbarnvårdarlönen verkar styrande såatt det är just en av föräldrarna som arbetar heltid ihemmet. Det är också märkligt att människor, som självavill ta hand om sina barn, skall tvingas in i ettanställningsförhållande för att få ta del av statens stöd tillbarnomsorgen.På vilken nivå bör en barnomsorgspeng ligga?Vi tror inte att det kommer finnas möjligheter för statenatt kraftigt öka sina anslag till barnomsorgen och beloppetkan därför inte bli alltför högt. En rimlig nivå kan vara ca20 om pengarna är skattepliktiga. Barnomsorgspengtill alla barn (1--) skulle innebära att staten fick betalaut ca 12.8 MRD kr . De nuvarande statsbidragen tillkommunerna på 10.7 MRD kr till barn (1--) i daghemoch familjedaghem avskaffas. Men kostnaderna blir interiktigt så höga eftersom staten och kommunerna får tillbakaskatteintäkter på ca 700 milj. kr och kostnaden förföräldraförsäkringen minskar med ca 400 milj. kr pga av attde tre sista månaderna med garantibeloppet utgår.Merkostnaden för ett system med barnomsorgspeng på denföreslagna nivån blir alltså: ((12.8-0.7-0.4)-10.7)MRD krdvs. ca 1 MRD kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt hos regeringen begär förslag ombarnomsorgspeng i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02So625 · 1991-01-25 00:00:00 — I ett riksdagsbeslut redovisas att daghem och fritidshemsom ägs och drivs av utbildad, erfaren personal, skall varastatsbidragsberättigad i likhet medföräldrakooperativa daghem, daghem med alternativpedagogik och daghem som drivs av ideella organisationer.Personalen i personalkooperativen skall ha en sådanutbildning att den kan tillgodose barnens behov av omsorgoch god pedagogisk verksamhet.En stor del av barnomsorgsverksamheten utförs ifamiljedaghem av dagbarnvårdare. Denna yrkesgruppsutbildning är mycket varierande, frånförskollärarutbildning, barnskötarutbildning och till dedagbarnvårdare som i princip inte har någon teoretiskutbildning alls. Den sistnämnda gruppen har trots sin ringautbildning i många fall varit dagbarnvårdare under mångaår alltifrån 5 till och har alltså en mycket långerfarenhet av barn i alla åldrar och framför allt av barn medsärskilda behov. Familjedaghemmen har sin specifikapedagogik som många föräldrar väljer som alternativ idag.I det senaste riksdagsbeslutet framgår att som krav förstartande av personalkooperativ gäller följande:Åtminstone en av delägarna i kooperativet skall ha enutbildning med förskolepedagogisk inriktning, det vill sägaförskollärareller fritidspedagogutbildning.Vi vet att många dagbarnvårdare lämnar sitt yrkeoch söker sig till andra arbetsområden. Att få möjlighet tillstart av personalkooperativ kan betyda att de stannar kvarinom barnomsorgsverksamheten.Att utelämna denna yrkesgrupp innebär i princip att del av denna barnomsorgsverksamhet som utförs avbarndagvårdare inte är godkänd enligt gällande regler.Vi tycker att det är att nedvärderabarnomsorgspersonal, som inte haft den formellakompetensen, då den kommunala barnomsorgen i särskildafall godkänt begreppet ''lång erfarenhet'' som tillräckliggrund för att upprätthålla en hög kvalite inombarnomsorgen. Därför bör reglerna ändras vad gäller kravom viss utbildning och istället tala om ett begrepp somjämställer utbildning och lång erfarenhet som tillräckligtkrav för start av statsbidragsberättigadepersonalkooperativ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att även dagbarnvårdare medlång erfarenhet av barnomsorg skall kunna startapersonalkooperativ med rätt till statsbidrag.
mot · GE02So630 · 1991-01-25 00:00:00 — Barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse Det är angeläget att underlätta ideellt biståndsarbete iutvecklingsländer. Att anställda hos trossamfund och andraideella organisationer har rätt till barnbidrag förmedföljande barn är därför viktigt. Det är också viktigt attlikställa olika typer av ideellt biståndsarbete även i andraavseenden när det gäller socialt skydd.I december 1984 beslutade att det fr.o.m. år1985 gäller en principiell ettårsgräns för barnbidrag undervistelse utomlands. Om vistelsen är avsedd att vara längretid än skall alltså barnbidrag inte utgå.För barn till statligt anställda som utför arbeteutomlands gäller ingen tidsbegränsning. För barn tillsvenska missionärer och präster gäller liksom tidigare entreårsgräns, vilket före lagändringen gällde som allmänhuvudregel.Missionsarbete och ideellt biståndsarbete företer ibetydande utsträckning likheter vad gäller såvälarbetsinnehåll som organisationsbakgrund. gäller docken treårsgräns för svenska missionärer och präster, men förövriga anställda hos trossamfund och övriga ideellabiståndsarbetare gäller inte denna treårsgräns. SIDA:svolontärbidrag utjämnar inte de ekonomiska skillnaderna.Den treårsgräns som gäller för barnbidrag till prästeroch missionärer bör därför utsträckas till att gälla för barntill personer som är anställda av , svenskatrossamfund eller ett till sådant samfund knutet organ ellerav svensk ideell organisation som bedriver biståndsarbete.Därmed kan barnbidrag utgå för medföljande barn till dessaunder utlandsvistelser som inte avses vara längre än 3 år.Vi föreslår att får i uppdrag att isamråd med SIDA upprätta en förteckning över ideellaorganisationer som har en uppbyggd och fungerandebiståndsverksamhet till ledning för försäkringskassornasamt att barnbidrag således skall utgå till nämnda grupperäven än i enlighet med förslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt olika typer av ideellt biståndsarbete skall likställas,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i 1 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag atttreårsgränsen kommer att gälla för alla som är anställda avsvenska kyrkan, svenska trossamfund eller till sådantsamfund knutet organ eller av svensk ideell organisationsom bedriver biståndsverksamhet.
mot · GE02So633 · 1991-01-25 00:00:00 — Ansvaret för den kommunala barnomsorgen m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub313 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ansvaret för barnomsorgenbör föras från socialtjänstlagen till skollagen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att barnomsorgen bör tillhöra detnya ansvarsområde.
mot · GE02So634 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub315 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om benämningarna barnomsorg ochskola.
mot · GE02So637 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagstiftning om rätt till förskola för alla barn beslut innebär att alla barn med förvärvsarbetande eller studerande föräldrarskall ha rätt till en plats i daghem/familjedaghem, menbeslutet innebär också en rätt till pedagogisk verksamhet idaghem och öppna förskolor och ideltidsförskolor för barn i familjedaghem ochhemmavarande barn.Idag finns en lagstadgad rätt till pedagogisk verksamheti deltidsgrupp från samt för barn i glesbygd från 5 år.Dessutom finns en lagstadgad rätt till plats i förskolan förbarn med behov av särskilt stöd oavsett ålder.Barnomsorgsutbyggnaden har nått så långt att 74 %av landets kommuner uppger att de kommer att nå eller ärmycket nära att nå målet en förskola för alla barn 1991.Siffran är hämtad från Aktionsgruppen för barnomsorgsbetänkande SOU 1990:80.Aktionsgruppen skriver att alltför många kommunerkommit i gång sent med utbyggnaden men gör nu storaansträngningar för att klara behoven. Andra kommunerkan inte ange när eller om man ska klara riksdagsbeslutet.Aktionsgruppen har fått intrycket att det finns kommunerdär viljan att bygga ut barnomsorgen saknas.Det finns mycket som talar för att riksdagsbeslutet skallföljas upp med en lagstiftning. I propositionen 1984/85:209läggs principen fast om alla barns rätt till barnomsorg.Rätten till en förskoleplats är principellt en så viktig rätt attden bör omfatta alla barn. Det är knappast möjligt att talaom en rätt om den inte kommer till uttryck i en lag. En ickelagfäst rätt kan knappast anses som mer än en målsättning.Utan en lagfäst rätt kan barn komma att ställas utanförskola.Aktionsgruppen för barnomsorg föreslår en lagstifningfrån med bl a följande motiveringar:En lagstiftning gör det klart för de kommuner som avolika skäl inte anser sig kunna uppfylla målet att de måsteprioritera denna verksamhet och bygga ut barnomsorgen.En lagstiftning skulle också göra tydligt vad det är för rättsom de enskilda barnen och föräldrarna har. Man kandärvid skilja på barnens rätt till förskola med ettpedagogiskt innehåll och föräldrarnas rätt till omvårdnad avbarnen de arbetar eller studerar. Blandargument av mer teknisk natur kan nämnas att en lagstiftadrätt till barnomsorg för alla barn gör det möjligt att gå överfrån specialdestinerade statsbidrag till mer generella statligabidrag. En lagfäst rätt kommer inte att ha någon som helstekonomisk betydelse för alla de kommuner som avser klarafull behovstäckning.Vi står inför ett vägval i synen på barnomsorgen. Skalldet vara en generell rättighet som kommer alla barn till deleller skall den bero på den enskilda kommunens politik,vilja och förmåga att prioritera och hushålla med befintligaresurser?Vi föreslår att en lagstadgad rätt till plats i förskolan föralla barn från införs enligt riksdagsbeslutet . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en lagstiftning somger alla barn från rätt till en plats i förskolan.
mot · GE02So638 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A812 hemställs1. att hos regeringen begär förslag omkompensation till ensamstående med barn vid borttagandeav skattereduktion i enlighet med vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag om enutbyggd föräldrautbildning i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativa barnomsorgsformer,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av vårdnadsbidrag,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av resurser till ochforskning om kvinnosjukdomar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och vård avdrogmissbrukande kvinnor,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors hjälpbehov samt stödtill kvinnojourer.
mot · GE02T201 · 1991-01-25 00:00:00 — Den nya färjelinjen mellan i ochNystad i har kommit till i huvudsak för att viajärnväg till sjöss frakta gods mellan länderna.Den industriella integrationen mellan finsk och svenskbasindustri ökar. För att arbetet skall bli effektivt behövs enstark godslänk mellan länderna. Den kortaste, mestekonomiska och störningsfria länken har skapats mellanNystad och Hargshamn.Stora investeringar har gjorts i : avkommunen, och andra intressenter, och en godutveckling av verksamheten är därför nödvändig. Att enförbättring av förbindelserna kommer till stånd har enavgörande betydelse för att fullgöra de investeringar somgjorts i hamnanläggningen.Regionalpolitiskt skapas jobb där de bäst behövs. Dennorra delen av län har under en lång följd av år haftproblem på arbetsmarknaden. Många arbetstillfällen harförsvunnit . Vi tvingas nu konstatera attDannemora gruvor skall läggas ner om några månader.Det är av stort intresse för länet -- och har stor regionalbetydelse för utvecklingen av regionen -- att en förbättringav järnvägsförbindelserna till och från kommertill stånd.Miljöskälen har varit ett av de tyngsta skälen tillfärjelinjens tillkomst. Att avlasta ochhamnar kommer att bli nödvändigt, och då är Hargshamndet bästa alternativet för järnvägstrafiken.Godsmängden på järnvägssidan beräknas öka kraftigtoch nå upp till . Beräkningar visar också att tillväxtkapacitetenligger på järnvägssidan.Järnvägen till och från är inte baraen järnväg som betjänar länet, den är också av nationellbetydelse med den nya färjetrafikens tillkomst, och det ärav stor betydelse att en förbättring avjärnvägsförbindelserna till och från kommer tillstånd.I årets budgetproposition föreslås att eninfrastrukturfond inrättas för investeringar i vägar,järnvägar och kollektivanläggningar.Av dessa medel bör en del komma till del.Järnvägen bör klassas om och införas i stomnätet, eftersomden numera är en transportväg av nationell betydelse medgränsöverskridande trafik. Medel bör också avsättas för attförbättra vägförbindelserna, som den ökande trafikenkommer att kräva. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de förbättringar som krävs förjärnvägsoch vägförbindelserna till och från .
mot · GE02T205 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk625 hemställsatt hos regeringen begär förslag om enkollektivtrafikfond i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02T207 · 1991-01-25 00:00:00 — från ,2][att beslutar att obligatorisk avgasdeklarationför motorfordon i annonser och försäljningsbroschyrerm.m. införs fr.o.m. ,3][att beslutar att förbjuda tillsatser av giftigaeller miljöfarliga ämnen i drivmedel fr.o.m. den 1 januari1992, i enlighet med vad som anförts i motionen,2][att som sin mening ger regeringen till kännaatt återvinning av bensinångor m.m. skyndsamt skallinföras i enlighet med vad som anförts i motionen,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten att minskaförbrukningen av fossila bränslen i bl.a. vägfordon,17. att som sin mening ger regeringen till kännaatt målsättningen vad gäller medelsförbrukningen av bensinför personbilar bör sänkas till åtminstone /mil till år1995,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten att snabbtutveckla såväl eldrift som drift med biogas hosvägfordon,4]18. att beslutar att vägfordons maximala längdskall sänkas från nuvarande till senastår 1994,19. att beslutar att vägfordons maximala viktskall sänkas till till ,20. att beslutar att det s.k.bärighetsprogrammet avvecklas med omgående verkan,[att beslutar att avgaskraven för tunga lastbilaroch bussar skärps ytterligare i enlighet med vadsom anförts i motionen,2][att beslutar att avgaskraven för lätta lastbilaroch bussar skärps jämfört med vad som tidigare beslutats ienlighet med vad som anförts i motionen och att dessaskärpningar införs års modeller,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mindre miljöskadliga drivmedelför tunga fordon,2][att hos regeringen begär förslag till avgaskravpå arbetsfordon m.m. som skall vara till handaföre utgång.2]
mot · GE02T208 · 1991-01-25 00:00:00 — Goda kommunikationer är av stor vikt i ett samhälle därmänniskor blir allt rörligare.Fungerar infrastrukturen så fungerar också människorsmöjligheter att finna och välja arbete, liksom arbetsort.Förbättringar av infrastrukturen har därför storbetydelse för svenskt näringsliv och svensk ekonomistillväxtmöjligheter.Mälarbanan och Bergslagspendeln är järnvägsprojektsom förbättrar infrastrukturen såväl i helaMälardalsområdet som Bergslagen. En snabbtågslinje frånHallsberg till via och skulle geVästmanland en framskjuten och central plats förföretagens möjligheter att expandera. Ett förverkligande avmälarbaneprojektet innebär en halvtimmes avkortning avrestiden såväl --som --Örebro.Efter utbyggnad skulle restiden bli --respektive --Örebro.Restiden --skulle halveras till 17minuter.Genom att knyta samman till enekonomiskt expansiv och slagkraftig zon vinner hela detsvenska näringslivet i styrka och internationellkonkurrenskraft. Därför måste järnvägsförbindelsernaliksom vägnätet utvecklas inom regionen.Mälarbanan avlastar den överhettadeStockholmsregionen genom ökade pendlingsmöjligheteroch större valfrihet vid företagsetableringar och boende.Kompletterad med Bergslagspendeln och ett effektivtbusslinjenät stärker även infrastrukturen förBergslagen.Genom att avlasta landsvägstrafiken bidrar dessasnabbtågslinjer till bättre trafiksäkerhet, minskadenergiförbrukning och bättre miljö -- inte minst iStockholmsområdet.Finansiering av järnvägstrafiken kan dock inte skeenbart med skattemedel. bör i det härsammanhanget pröva olika former för att få till stånd dennödvändiga finansieringen. Men fortfarande bör gällaregeln att staten tar en omfattande del av finansieringen.Till infrastrukturen hör självklart också vägnätet.För är E 18 huvudpulsådern. Här har trafiken ökat mest ochförutses göra det även . Avsnitt på som skyndsamt måste förbättras är sträckan --samt E 3/E 18 sträckningen --. E 3 sträckningen --bör även på siktrustas till motortrafikledsstandard.Bland övriga riksvägar är utbyggnaden av riksväg 67med en förbifart runt och delen närmast norrdärom en mycket viktig etapp i utbyggnaden, den s.k. Rätalinjen. Även , delen förbi Sala, är såvälkapacitetsmässigt som miljömässigt undermålig och bördärför byggas om som förbifart till Sala så snart som utgör den nutida pulsådern genomBergslagen. Den är en central del i det vägsystem somförenar regionens näringsliv med i öster ochÖrebro/i väster. är därför denviktigaste sammanhållande interregionala vägen och denhar stor betydelse för näringsoch samhällsliv. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ochBergslagspendeln,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om investeringar i vägnätet iVästmanlands län.