mot · GE02K228 · 1991-01-25 00:00:00 — Samhällsekonomisk metod -- för bättre beslutsunderlagGrunderna för hur beslut fattas är egentligen lika viktigasom besluten i sig.Bedömningar av samhällsnytta och samhällskostnadkrävs i all offentlig verksamhet för att de investeringar ochåtgärder som det fattas beslut om verkligen skall blieffektiva. Utan fullödigt beslutsunderlag i planeringenriskerar politiker och myndigheter att ta ''fel beslut'' somleder till att offentliga medel satsas på för samhället ochframtiden, olyckliga och olönsamma investeringar ochverksamheter.Brister i beslutsunderlag och bristande kunskap omkonsekvenserna av ett beslut kan leda till att eventuellanackdelar inte inses . Också för diskussionen medallmänheten är det viktigt att både politiker och allmänhethar tillgång till bästa möjliga information omkonsekvenserna av alternativa beslutsmöjligheter.Konsekvensanalyser ska vidare vara ett instrument förpolitiker att fatta så neutrala beslut som möjligt, d.v.s.allmänintresset skall lyftas fram på bekostnad avsärintressen.En konsekvensanalys underlättar också dialogen mellanpolitiker och tjänstemän innan beslut skall fattas i viktigaprojekt. För politiker, som ofta skall ta del av enormatextmassor, utredningar och beräkningar, och som ocksåutsätts för olika lobbyister, blir det så mycket lättare attbilda sig en uppfattning om man överskådligt kantillgodogöra sig balansen mellan resursinsatser ocheffekter.Konsekvensanalyser har, trots att de internationelltanvänds för bedömningar av offentligainsatser, inte ännu fått önskvärt genomslag i . Av desamhällsekonomiska bedömningar som gjorts i , därolika modeller använts, kan nämnas: ''I samhällets tjänst''SNS 1978. (Bohm, P), samhällsekonomiska bedömningarför 80, gruvbrytning och aluminiumsmältverk iNorrbotten. De teoretiska grunderna för dennaberäkningsmodell är utarbetad av professor vidStockholms universitet. På det medicinska området(, B och , U) ''Cost-benefit analys avCimetidin'', 1982. I har docent givitut ''Cost-benefit kalkyler''. Inom transportsektorn''underhåll av belagda vägar -- ensamhällsekonomisk granskning'' 1987, (RRV).Riksrevisionsverkets metod är utarbetad av docent . Eftersom cost-benefit analysen har kommit attanvändas alldeles för ensidigt finns det ett stort behov av attövriga metoder utvecklas vidare. Regeringen bör därför tainitiativ till forsatt utveckling av alternativa metoder förkonsekvensanalys.Trots att det finns metoder för att ta fram relevantabeslutsunderlag så används de inte. Detta är mycketolyckligt och kan ha lett till att särintressen blivit mertillgodosedda än allmänintressen. är den instanssom verkligen borde se till allmännintresset och det ärdärför av största betydelse att får bedömningar avsamhällsekomiska konsekvenser i sina beslutsunderlag.Grundläggande för samhällsekonomiska analyser är attskilja mellan reala och finansiella effekter och att de realaresursinsatserna och effekterna identifieras på ettsystematiskt sätt. I finansiella kalkyler för företag,kommun, landsting eller stat, tas bara finansiella effektermed.I modell för samhällsekonomiskaanalyser redovisas hur resursinsatser (investering, drift)vägs mot effekter (nytta) på den samhällsekonomiskavågen. Analysen kan bestå av beskrivningar i ord avresursinsatser och effekter men de kan också värderas ipengar.Naturligtvis kommer metoder för konsekvensanalyseratt förbättras i takt med att politiker och beslutsfattarekräver relevanta beslutsunderlag. Samhället blir ocksåalltmer komplicerat, inte minst vad gäller miljöfrågorna,och kraven på politiker och beslutsfattare allt större.RRV:s modell för konsekvensanalys är en modell somär färdig, lätthanterlig och konkret och som kan användasomedelbart. Konsekvensanalys kan därför utan dröjsmålanvändas för att beskriva konsekvenser av lagförslag ilagrådsremisser och propositioner, också iförordningsförslag bör konsekvenser beskrivas.Riksdagen har (prop. 1986/87:99) angett riktlinjer förutformning av lagar och föreskrifter. Innan en föreskriftbeslutas, skall man enligt dessa riktlinjer så långt det ärmöjligt bedöma vilka kostnader och övriga effekter somtillämpningen kan leda till för staten, kommunerna och denprivata sektorn. Det fastslogs även att metoder förkostnadsberäkningar och andra effektbedömningar måsteutvecklas. Året är nu 1991 och sådana metoder finns,måste se till att de används.Grunden för konstruktiv utvärdering börjar medkonsekvensanalyser.För att besluten skall bli ändamålsenliga och effektiva,krävs att beslut kan följas upp och kritiskt granskas.Vi menar att utan ett bra beslutsunderlag,konsekvensanalys, blir det svårt att göra en bra utvärdering.Alltså är konsekvensanalysen en nödvändig grund förutvärdering och uppföljning av lagar och förordningar sombeslutats av riksdag eller regering.Utvärdering och kontroll av användning avkonsekvensanalys bör göras av revisorer ochrapporteras till utskott för vidare behandling.Vi tänker oss att utskotten kan göra mera avutvärderingsarbetet utifrån revisorers arbete närden rullande treårsbudgeten är införd och utskotten har mertid till det viktiga uppföljningsarbetet.Hur man har tänkt sig utföra utvärderingen skall varainskrivet i utskottsbetänkandet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativa metoder förkonsekvensanalys,2. att hos regeringen begär attsamhällsekonomiska bedömningar -- konsekvensanalyser --skall göras för de lagförslag, propositioner och remisser somregeringen förelägger och andra organ,3. att beslutar att betänkanden som föreslårändringar i regler och lagar eller föreslår helt nya regler ochlagar skall innehålla konsekvensanalyser,4. att beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om hur utvärdering och kontroll skall ske.