mot · GE02N282 · 1991-01-25 00:00:00 — Det finns många skäl som talar för att störresatsningar måste göras för att göra elbilen till ett slagkraftigtalternativ till förbränningsmotordrivna bilar. I jämförelsemed dagens konventionella bilar är elbilen miljövänligare,billigare vad gäller drivmedelskostnader, billigare iunderhåll, tystare, renare och har längre livslängd.Visst forsknings- och utvecklingsarbete pågår i Sverigekring elbilen. Detta sker bl.a. på , ,och (Styrelsen för Teknisk Utveckling).Intresset för att driva på utvecklingen har dock hittillsinte varit stort i . Att vårt klimat skulle utgörahinder, vilket framförs ibland, är inte ett hållbart argument,även om det komplicerar något för elbilarna. Introduktioni stor skala av elfordon skulle i mycket liten grad öka deproblem som sammanhänger med produktion ochdistribution av elenergi.Batterierna är fortfarande den svagaste länken förelfordon. De är dyra och klarar endast relativt kortakörsträckor åt gången. Men med tanke på erfarenheter frånutlandet borde elfordon ändå kunna användas mer iSverige. Det finns ovanligt få elbilar i vårt land jämfört medde flesta andra europeiska länder. En elbil betraktasfortfarande som ett ovanligt experimentfordon av de flesta.Självklart fordras det mycket av ytterligare forskning ochförsök innan elbilen är mogen som ett mer omfattandealternativ och en konkurrent till de motorfordon som vianvänder i dag.Vad har hänt?Elbilen är förvisso ingen ny uppfinning. Denhar en lång historia. Vi får gå tillbaka till första hälften av1800-talet för att träffa på det första elfordonet. Alltså långtinnan förbränningsmotorn blev ett intressant alternativ somdrivkälla.1839 -- det första elfordonet byggdes av skotten . Det dras av batteri med järn/zinkelektroder.1881 -- i introducerades den första batteridrivnabussen. gick elbussar i trafik även i ,och . 1888 -- världens första mekanisktdrivna taxidroskor började användas i . 1899 -- belgaren slog hastighetsrekordmed sin elbil, . 1909 -- British ThompsonHouston tillverkade elbilar där motorerna var inbyggda ibakhjulsnaven. En av dessa körde . 1920 --elektrisk självstart för bensinbilar konstruerades. Detta ledde till elfordonens nästantotala tillbakagång. 1981 -- ett svenskt elfordonscentruminvigs i . 1988 -- batterier som gör det möjligt attköra per uppladdning presenteras.Trots att det gått byggdesitt elfordon har inte så värst mycket hänt vad gällerutvecklingen av elbilen. Den stora mängden olja i ,speciella krav på militära fordon samtmassproduktionen enligt löpandebandprincipen avförbränningsmotordrivna fordon gjorde att elbilen kom attminska drastiskt i antal och betydelse.En viss elbilrenässans ägde rum i , bl.a. i ,under då tillgången på olja var mycketbegränsad. En del eldrivna fordon har dröjt sig kvar sedanden tiden. Bland annat finns det ca 50 000 eldrivnamjölkdistributionsfordon i . Man räknar med attdet finns över 1 miljon elfordon i världen för närvarande.Av dessa används ca 650 000 för materialhantering och ca250 000 till golf och annan fritidssysselsättning.Elfordonsparken i består i huvudsak av eldrivnatruckar till ett antal av ca 10 000.Vad händer ?Sverige är minst sagt trögt i starten när det gäller att satsapå alternativbilen. Posten prövar dock en ny variant av denmiljövänliga elbilen. Bilen väger drygt ett ton varav hälftenär batterivikt. När man har räknat in förarens vikt finns detinte plats för last. Men å andra sidan ärbränslekostnaden inte mer än milen mot . milenför en bensinbil.Stockholms kommuns motorfordonsorganisation(MFO) har ett eget elbilsprojekt på gång. rullar ennybyggd elbil i Stockholmstrafiken. Håller den vad denlovar ska kommunen byta större delen av bilparken tillelbilar och förutom bättre miljö vinna minst 5 milj.kr. omåret i bränslekostnader.Företaget SAFT, världens största producent avhögteknologiska batterier och ackumulatorer, harproducerat en ny elbil. Fordonet har premiärvisats iBordeaux för forsknings- och teknikminister.Fordonet kommer att användas av företagets forskare föratt utvärdera nya nickel/kadmiumbatterier med lågaunderhållskrav. Batterierna kan laddas medhjälp av en snabbladdare. Kilometerkostnaderna, inklusiveinköpskostnaderna, är i stort sett likvärdiga med kostnaderför en bensinbil.I den lilla danska staden kör det omkringmer än 250 små elektriska bilar på de trånga gatorna. Dethörs bara ett svagt surrande när elbilarna dyker upp ochnågra avgaser lämnar de inte efter sig. Skulle strömmen taslut kan elbilägarna i rulla in framförjärnvägsstationen, till en stormarknad eller ett par andraplatser där stora skyltar anger att det finns gratis ström tillelektriska bilar.Schweiz är ett annat land där intresset är stort för denrena och tysta elbilen, liksom i och Holland.Förklaringen är helt enkelt att intresset för miljövänligteknik är stort i dessa länder.Enligt vår mening är tiden nu inne för en kraftig satsningpå elbilen som ett alternativ till den mer traditionelladrivmedelsbilen. Den satsningen borde bestå i ett kraftigtökat forsknings- och utvecklingsarbete. Utöver STU,m.fl. borde den svenska bilindustrin varasjälvklar samarbetspartner i detta utvecklingsarbete.Konkurrensbevakningen från de olika företagsenheternassida borde i detta gemensamma arbete underordnas detgemensamma målet. Staten bör ta nödvändiga initiativ idetta syfte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av elbilen.