mot · GE02Ub722 · 1991-01-25 00:00:00 — Forskning och högre utbildning SammanfattningI denna och en anslutande partimotion från folkpartietliberalerna föreslås en mycket kraftfull satsning på svenskhögskola och forskning.Antalet platser i högskolan utökas med totalt 4 400utöver regeringens förslag.Forskningens resurser ökar med i storleksordningen enhalv till , genom att högskolan fårdisponera en del av avkastningen från löntagarfonderna.Högskolans internationalisering främjas genom enkraftig uppräkning av flera anslag.En avbyråkratisering av högskolan prioriteras genom ettnytt, radikalare styr- och anslagssystem, med utgångspunktfrån principen om ''autonoma'' högskolor. Det nya systemetinnebär bl a att linjesystemet bryts upp i en stor del avhögskolan.Slutligen föreslås ett principbeslut om kårobligatorietsavskaffande.1. Högre utbildning och forskning för utvecklingEn målmedveten, kraftfull och uthållig satsning på högreutbildning och forskning är nödvändig om skallbehålla sin ställning som avancerad industrination ochvälfärdsstat. Vi lever i och en värld där den allmännakunskapsnivån hos befolkningen är avgörande förutvecklingskraften inom landet och konkurrenskrafteninternationellt. Vårt välstånd är till stor del en följd av ettsamspel mellan hög kvalitet på grundutbildningarna,grundforskning och tillämpad forskning.I ett internationellt perspektiv spelar utbildning ochforskning en framträdande roll. Universitets- ochkultursamarbete ökar i betydelse, inte minst i . I deflesta länders nationella planering betraktas forskning ochutbildning som viktiga tillväxtfaktorer och industrinationeromprioriterar sina resurser med den utgångspunkten.Detta bör också göra.I takt med att erfarenheterna visar att infrastrukturen äravgörande för den regionala utvecklingen ändrar ocksåregionalpolitiken inriktning. Satsning på utbildning ochforskning tillhör de viktigare infrastrukturella åtgärderna.I dag riktas väldiga förhoppningar mot vetenskapensmöjligheter att ge kunskaper som bidrar till en positivutveckling för mänskligheten.Förväntningarna på vetenskapliga resultat ochförklaringsmodeller gäller också humaniora ochsamhällsvetenskap. I ett välfärdssamhälle blir det alltmeruppenbart att goda materiella förutsättningar inte ärtillräckliga för ett gott liv. Ett i ordets verkliga meningmänskligt samhälle har behov av djupare kunskaper ocksåom andliga, kulturella, sociala och etiska värden.1.1 satsningar på högskoleutbildning i ettinternationellt perspektivVid en internationell jämförelse visar det sig att av denprocentuellt stora andel av BNP som går till utbildning iSverige går en jämförelsevis liten del till högskolornasgrundutbildningar.Ett av resultaten av detta är att ligger långtefter flera av våra konkurrentländer då det gäller andelenav befolkningen med högre utbildning. , ,, , och ärexempel på länder med en högre andel högskoleutbildade.I är av befolkningen registrerad ihögskoleutbildning, i och dubbelt så många.Förhållandet blir mer anmärkningsvärt om man betänkeratt har en vidare definition av högskoleutbildningän andra länder. Detta innebär att vi ligger ännu sämre tillän vad statistiken visar.Flertalet västländer planerar dessutom för en fortsattexpansion av den högre utbildningen. Storbritannienplanerar t.ex. att fördubbla antalet högskolestuderandeinom . Att detta är rätt väg råder knappast något tvivelom. Inom allt fler områden växer kunskapsberoendetsnabbt som en aktiv vetenskaplig verksamhetproducerar ny kunskap i accelererande takt. För att bedömaoch tillämpa denna nya kunskap behövs bredarevetenskapliga grunder hos flera människor.Ett annat problem är att vi trots jämförelsevis storasatsningar på forskning inte ''får ut'' så mycket som andraländer av våra satsningar. (refererade t ex iboken av och ) visar att utbyte av FoU-satsningar i form avhögteknologiexport varit dåligt.Det är också viktigt att påpeka att statensforskningssatsningar i förhållande till BNP ingalunda ärhögst i världen. Undantas militär forskning har de statligaforskningsanslagen inte alls utvecklats i taktmed industrins satsningar.Andra jämförelser pekar på ett annat problem: det harskett en förskjutning från grundforskning till tillämpadforskning och utveckling. Detta har belysts i en studie avVetenskapsakademin i samarbete med UHÄ.De nämnda observationerna kan, tagna tillsammans,verka förvånande. ''Forskningsproduktivitet'' i merakortsiktiga, ekonomiska termer borde gynnas av enförskjutning i riktning mot tillämpning ochproduktutveckling.Att så inte skett i beror möjligen på attåderlåtningen av den verkligt långsiktiga forskningen gått sålångt att vi sågat av den gren vi sitter på. Framgångsriktillämpad forskning förutsätter en bred och gedigengrundforskning.1.2 Argument för en aktivare högskolepolitikFör att även i fortsättningen skall vara ett vitaltoch konkurrenskraftigt välfärdsland måste forsknings- ochhögskolepolitiken vara ett prioriterat område. Högskolanär på en gång en spjutspets in och en hävstångför tillväxten.Vi tror på en utveckling mot mer ''autonoma'' universitetoch högskolor. Vi behöver bättre pedagogik och kvalitet igrundutbildningen. Vi behöver fler som vill skaffa sigforskarutbildning. Vi behöver högre examinationsfrekvens.Vi behöver minska den centrala byråkratin och öka detlokala ansvaret. Vi behöver bättre utvärderingsmetoder. Vibehöver flera kvinnor som vill satsa på akademiskt arbete.Vi behöver ta till vara våra högutbildade invandrare. Vibehöver ökade internationella kontakter och ökadinternationalisering i utbildning och forskning.1.3 Hinder och problemDet tycks vara svårt att attrahera begåvade studenter attfortsätta med forskarutbildning efter grundutbildning. Avdem som påbörjar doktorandutbildning är det ettbesvärande litet antal som verkligen fullföljer och avläggerdoktorsexamen.Utrustningssituationen inom högskolan är på sina hålldirekt alarmerande. Kostnaderna för att ersätta förslitenoch föråldrad utrustning stiger som utvecklingenställer stora krav på nyinvesteringar. Otillräckliga ochbristfälliga lokaler är ett annat hinder för en effektivverksamhet vid flera högskolor.Brister finns i grundutbildningarnas kvalitet. Dettadrabbar också forskningen, vilket de flesta med inblick ihela systemet håller med om. är kvalitet ochkvantitet i grundutbildningen avgörande för framgångaroch uthållighet i forskningssatsningarna.Under 1980-talet har balansen mellan högskolans tvåhuvuduppgifter grundutbildning och forskning förskjutitskraftigt till forskningens förmån. /83 hargrundutbildningsanslaget minskat från avhögskolans totala resurser. Enligt vår mening bottnarbalansproblemet mellan grundutbildning och forskning i ettannat problem; det bristande sambandet mellan de bådaverksamhetsgrenarna.Inom samhällsvetenskap och humaniora är underlagetför rekrytering till forskarutbildning otillräckligt.1.4 Fler platser inom högskolanEnligt regeringens förslag skall antalet platser påhögskolan nästa budgetår öka med 1 600. UHÄ har begärten ökning med 6 000 platser. Den ökning som regeringenföreslår har i princip redan beslutat om närplaneringen för den pågående treårsperioden lades fast.Vi menar att det vore önskvärt att öka antaletutbildningsplatser inom högskolan i den omfattning somUHÄ föreslår. Bakgrunden till vårt förslag är dels detmanifesterade behovet av fler akademiker, dels läget påarbetsmarknaden. Det bästa sättet att försöka motverka enökad arbetslöshet är att satsa på utbildning. Detta bör skepå alla plan, både inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen och inom det ordinarieutbildningsväsendet. Regeringen föreslår nu en massivsatsning på arbetsmarknadsutbildning, men har inte varitberedd att öka antalet platser inom högskolan. Dennaprioritering kan starkt ifrågasättas. Kan vi inte bereda flerungdomar plats inom högskolan så kommer det direkt ellerindirekt att få till effekt att kostnaderna förarbetsmarknadspolitiska åtgärder stiger.Riksdagen bör begära att regeringen ikompletteringspropositionen, då slutjustering av budgetensker, återkommer med förslag hur högskolansutbildningsplatser skall kunna öka till den nivå som UHÄhar föreslagit. Detta innebär att anslaget till högskolan böröka med . Medelsbehovet förarbetsmarknadspolitiska insatser kommer då att minska imotsvarande mån.2. Självständigare högskolor och universitet 2.1 Löntagarfondernas tillgångar till högskolanI en trepartimotion föreslår de borgerliga partierna attlöntagarfonderna avvecklas och att en del av fondernadärvid ställs till högskolans förfogande.Vi menar att detta ger en unik möjlighet att selektivtpröva ett radikalare styr- och finansieringssystem än detriksdagen fattade beslut om sedan.Fondernas tillgångar i form av aktier i svenska företagrepresenterar ett värde i form av årlig avkastning. Derepresenterar också ett värde i form av frihet, oberoendeoch makt. Den som förfogar över tillgångarna ochavkastningen av löntagarfonderna blir mindre beroende avandra finansiärer.Makten över utbildningens innehåll och forskningensinriktning är viktig. Att söka sprida den makten på mångahänder och därvid öka forskningens och de akademiskautbildningarnas frihet är centrala inslag i ett liberaltsamhälle. Institutioner för utbildning och forskning, som ikraft av egen ekonomisk styrka är oberoende avanslagsbeviljare, är därmed en tilltalande tanke.Vi föreslår att det genomförs ettexperiment som innebär att ett par högskolor görs fria fråndet statliga högskoleväsendet. De skall självständigt fåförvalta delar av löntagarfondernas tillgångar.Vi förutsätter att de kan förvalta medlen på ett sådantsätt att avkastningen blir minst lika hög som . Viförutsätter vidare att statsmakternas anslagsgivning tillhögskoleväsendet totalt inte minskas med anledning av deresurser som på detta sätt tillförs.2.2 LinjesystemetStarka skäl talar för att bryta upp linjesystemet inomdelar av högskolan. Med undantag för mycketyrkesinriktade utbildningar som läkarlinjen bör ett systemdär studenterna själva utformar sin studiegång införas.Redan i dag har högskolorna befogenheter att i störreutsträckning arbeta fram en fungerade organisation för t exökning av fristående och individuella kurser. Vi vill särskiltbetona det angelägna i återinförande av kandidat- ochmagisterexamen vilka ger studenterna möjligheter attrelativt fritt kombinera ämnen i sin examen.2.3 Styr- och /94 förändras styr- och anslagssystemet imera decentralistisk riktning. Genom riksdagsbeslutet omett nytt styrsystem kommer varje högskoleenhet att tilldelasett samlat anslagsbelopp för sin grundläggandehögskoleutbildning. De högskolor som harforskningsorganisation får därutöver ett anslag tillforskning.På universiteten kan uppdelningen i två anslag kommaatt leda till en förstärkning av de alltför striktagränserna mellan forskning och grundutbildning. Dessutomkan prioriteringen mellan ämnen leda till att mindreinstitutioner och ''smala'' ämnen får svårare att hävda sig.Vi anser att borde antagit vårt förslag tillstyrsystem och genomfört en mer långtgåendedecentralisering. Som en vision har vi haft bilden av ''denautonoma högskolan''.Vi förordar en ordning som innebär att anvisarett anslag sektorsvis till varje högskola. Anslaget skall varagemensamt för grundutbildning och forskning. Riksdagenbör sätta ramarna genom att ställa prestationskrav i form avt.ex. förväntat antal utexaminerade inom en viss sektor ellerviss utbildning, genom att följa antalet studenter som sökersig till olika sektorer, genom att ange vissa forskningsfältsom bör prioriteras i ett samhälleligt perspektiv, genom attfölja utvecklingen av antalet lärare som harforskarutbildning.Prioritering skall ske på lokal nivå mellan sektornsresurser till grundutbildning och forskning. Vi är inteomedvetna om att dessa avvägningar kan vara känsliga mensom all decentralisering kräver detta ett lokalt ansvar, somvi tror är möjligt att räkna med.Inom ramarna bör högskolan ha stor frihet att göraavvägningar och prioriteringar vad gäller t exdimensioneringen, hur resurser skall överföras mellanutbildningar inom sektorn, antagningssystemetsutformning, tjänsteorganisationen för grundutbildning ochforskning, tjänstetillsättning (inklusive professurer),lönesättning, hur lokal- och utrustningsfrågor samt hur deninterna kvalitetskontrollen skall utformas.Det vore rimligt om regeringen verkade mer i denanda som beslutet om förändringen av styr- ochanslagssystemet innebär. Vi vill ge ett exempel på att så inteär fallet. Vid bedrivs en juristutbildning. Utbildningen leder i daginte fram till en jur kand. Detta uppfattas av många som enbrist. Därför har och begärt hosregeringen att få utvidga utbildningen så att möjlighet till enfullständig juristutbildning skall kunna erbjudas. Förslagetinnebär ingen ytterligare belastning på statsbudgeten. Trotsdetta har regeringen valt att inte föreslå detta.Självfallet kan visionen om ''autonoma'' högskolor intetillämpas utan begränsningar. är ett litet land medbegränsade resurser. Det nationella ansvaret kräver attriksdagen skall kunna ålägga en sektor att bedrivautbildning och forskning för att garantera att vissa smalaämnen kommer att tillgodoses.I vår modell spelar ställningstagande till ensamlad högskole- och forskningsproposition vart tredje åren stor roll. Däremot kommer inte att kunnastyra resursfördelningen så i detalj som . Det betyderatt graden av måluppfyllelse gentemot riksdagensramar/krav måste kunna visas och värderas bättre än i dag.Vårt styrsystem utgår ifrån att högskolorna samarbetaroch samråder med varandra om bl.a.utbildningsplaneringen, för att undvika t.ex. att en vissutbildning läggs ned eller startar på flera orter ochi utformandet av kriterier för kvalitetskontrollen.Vi anser att högskolorna skall ha ökat ansvar för sinalokaler och att det bör genomföras möjligt. Detinnebär att ansvar förändras och blir avkonsultkaraktär. I likhet med UHÄ anser vi att högskolornafrån och med /92 bör få tillgodogöra siginflutna lokalhyror från externfinansierad verksamhet.Detta stimulerar till ökad medvetenhet omlokalkostnaderna och bidrar till ökad lokaleffektivitet.2.4 ForskningsfrågorRiksdagen har vid behandlingen av tidigareforskningspolitiska propositioner av regeringen beställtförslag på hur resurser skall överföras frånsektorsforskningen till forskning som bedrivs på egetprogramansvar inom högskolan. I det forskningspolitiskabeslutet upprepades inte denna beställning. Det är alltjämt önskvärt att en fortsattöverföring i den angivna riktningen äger rum. Vi har tvågrundläggande motiv för denna inställning:För det första är det en nödvändighet attgrundforskningen får en större del av de totalaforskningsresurserna. Forskning på eget programansvartenderar att leda till mera grundforskning. Självfallet är vimedvetna om att viss sektorsforskning hargrundforskningskaraktär.För det andra ökar en sådan överföring möjligheternaatt hävda humanioras intressen. Vi fruktar en utvecklingdär kortsiktiga nyttoaspekter får en alltför stor del avforskningsresurserna. bör uppdra åt regeringenatt till nästa forskningsproposition arbeta vidare medöverföringen av resurser. Överföringen bör vara av minstsamma omfattning som tidigare.Riksdagen beslöt 1990 att inrätta nya två forskningsråd.Man kan se placeringarna av de nya råden under industri-och socialdepartementen som ett första steg i ett slagssektorisering av grundforskningsråden. En sådanutveckling främjar inte forskningens oberoende. Vi menaratt det är av värde att regeringen inför nästaforskningsproposition gör en seriös analys av vilkenkonsekvens för grundforskningen som följer avanknytningen till ett annat departement änutbildningsdepartementet.2.4.1 Satsning på fler forskarutbildadeHögskolans behov av forskarutbildade lärare ärbetydande. Dessutom har gymnasieskolan mer än tusenlektorstjänster vakanta. Näringslivet och statliga ochkommunala myndigheter har också behov av människormed analytisk och vetenskaplig skolning. Det är såledesangeläget att öka antalet personer med doktorsexamen.1990 års forskningspolitiska beslut innebar en ambitionatt doktorsexamen i princip bör vara ett krav förlärartjänsterna inom högskolan. liberalernadelar regeringens ambition. Men för att den skall vararealistisk vore det rimligt att utöver det konstnärligaområdet också undanta lärar- och vårdutbildningarna frånkravet på att alla lärare skall vara disputerade. En sak tordestå klar: för att målen skall nås krävs en kraftig ökning avexaminationen inom forskarutbildningen. Vi efterlyser nuliksom ett realistiskt förslag på hur ökningen avlärare med doktorsexamen skall ske.2.4.2 Jämställdhet i forskningenI dag är hälften av de studerande vid högskolornakvinnor. En ökande andel av kvinnorna inleder också enforskarutbildning men genomströmningen är alltför låg.Många kvinnliga forskare upplever sig möta hinder i sinverksamhet. De tillhör en minoritet som inteuppmärksammas på samma sätt som sina manliga kollegor.Särskilt de kvinnor som ägnar sig åt kvinnoforskning vittnarom problem i sin verksamhet.För att stimulera den svenska kvinnoforskningeninrättades fora för kvinnoforskning vid universitet ochhögskolor. Dessa har varit mycket betydelsefulla. Även omkvinnoforskningen under l980-talet fått en organisatoriskplats inom universitetsvärlden har medelstilldelningen varitmarginell och kvinnliga forskare får i både absoluta ochrelativa tal mindre del av resurserna än de manliga.Kvinnoforskningen öppnar nya möjligheter ikunskapssökandet. Alltför sällan förmedlas dessaarbetsmetoder inom de traditionella ämnesinstitutionerna.I sin tvärvetenskapligt öppna och ifrågasättande form är detkanske inte ens möjligt att göra det i en ämnesuppdeladstruktur. Vi välkomnar därför den satsning påkvinnoforskning som skedde under 1990.I vår skolmotion föreslår vi att en kommission förjämställdhet i utbildningen skall tillsättas.2.4.3 Handledning av doktoranderFör att öka rekryteringen, höja kvaliteten och ökagenomströmningen i forskarutbildningen krävs en radförbättringar, inte minst, av kvaliteten på handledningen avdoktorander.Vi anser att mer omsorg måste läggas ned på att ta handom de personer som är intresserade av forskarutbildning.Inte minst de regionala högskolorna är en viktig bas förrekrytering till forskarutbildning. Varje fakultet bordeanordna introduktionskurser för alla som studerar påregionens högskolor. Introduktionen skall bl.a. ge insikter ivetenskapligt arbete och metoder, handledarorganisationenoch vilka krav som ställs på studenten.2.4.4 Ansvaret för forskning inom skolans områdeLärarutbildningarna har, liksom andra yrkesinriktadeutbildningar, behov av en forskningsanknytning sommöjliggör att grundutbildningen bedrivs nära aktuell ochrelevant forskning samt präglas av ett vetenskapligtförhållningssätt. Med tanke på lärarutbildningensnyckelroll i kunskapssamhället framstår det som angelägetatt utarbeta ett långsiktigt program för att höja kvaliteten ilärarutbildningarna.Fortbildningen av verksamma lärare kommer att få ettstort utrymme i direkt anslutning till lärarutbildningengenom att ett stort antal lärare i skolan behöverkomplettera sin utbildning. Fortbildningen av lärare kräverdärför på samma sätt som den grundläggandelärarutbildningen en fastare förankring i forsknings- ochutvecklingsarbete.Lärarutbildningarnas forsknings- och utvecklingsarbetekan dessutom förväntas ha betydelse för skolans utveckling.I dag saknar lärarutbildningen, som endagrundutbildning inom den statliga högskolan, eget ansvarför utvecklings- och forskningsarbetet. I förlängningen anarman ett återförande av lärarutbildningen till att bli SÖ:sbefattningsutbildning. Detta skulle vara ett stort stegtillbaka. Vi föreslår därför att medlen tilllärarutbildningarnas forsknings- och utvecklingsarbete gårtill universitets- och högskoleämbetet.2.5 Kvalitet och utvärdering i grundutbildningenRegeringen aviserade i krispaketet attdecentraliseringen av högskolan skall fortsätta och attarbetet med utvärdering av högskolan skall intensifieras.Naturligtvis är dessa signaler mycket väsentliga. Men hurhar regeringen tänkt sig att det skall gå till? Risken är lyfter fram poängproduktion ochexaminationsfrekvens som enda utvärderingskriteriereftersom inga andra värderingsgrunder nämns.Det blir självklart en mycket klen utvärdering om manutgår endast från kvantitativa kriterier, utan att försökavärdera kvaliteten i den ''poängproduktion'' som sker. Vianser att kvantitativa mått endast bör användas somkomplement till kvalitativa mått.Om man studerar UHÄ:s rapport (1990:39) får manemellertid en inblick i hur svårt det är att göra en kvalitativutvärdering med nuvarande metoder. Där konstateras: ''Ettsyfte har till exempel varit att höja det kvalitativa innehålleti de poäng som produceras, vilket med det här användamåttet resulterar i minskad produktivitet. -- -- -- På dettaområde är redovisningssystemet alltför outvecklat för attmedge en tillfredsställande beskrivning av förändringarna.Ett arbete med att utveckla den ekonomiska redovisningeninför övergången till ett nytt anslagssystem pågåremellertid.'' Arbetet med att utveckla metoder för att mätaoch utvärdera kvalitet främjas av öppenhet mellan olikasektorer av högskolan men också av konkurrens dememellan. Utvärderings- och kvalitetsfrågor kommer att bli1990-talets viktigaste frågor inom högskolan.2.5.1 Grundutbildningarnas kvalitetAnsvaret för att kontrollera, öka och säkerställakvaliteten i grundutbildningarna bärs av de enskildahögskolorna med stöd av UHÄ.Utvärdering är svårt och som vi konstaterat tidigareanser vi att det är tveksamt att använda kvantitativa måttsom poängproduktion och examinationsfrekvens som endakriterier. Däremot är det positivt om man använder t.ex.skillnader i poängproduktion mellan högskolorna för att fåtill stånd en kvalitativ diskussion och erfarenhetsutbyte omarbetsmetoder, lärarbehörighet, studieinnehåll ochstudieorganisation.Studenternas val är ett viktigt kvalitativt mått iutvärdering. Andra mått kan vara andelen utländskastudenter som söker sig till en utbildning och hur svenskastudenter hävdar sig på utländska utbildningar.2.5.2 Pedagogiska meriterHögskoleutredningens rapport om värderingen avpedagogiska meriter visar att de enskilda högskolorna inteföljer de normer som UHÄ har utfärdat.En viktig förutsättning för kvalitet i undervisningen äratt lärarna har erforderliga kunskaper. Det gäller såvälämneskunskaper som pedagogiska/metodiska kunskaper.Att lärarna är forskarutbildade och därmed harvetenskapliga kunskaper är viktigt för kvaliteten på denundervisning och handledning de kan ge.En obligatorisk kurs i pedagogik ochundervisningsmetodik bör ingå som en del i utbildningen avforskare/lärare. En friare lönesättning kan medföra atthögskolorna väljer att lönemässigt prioritera skickligapedagoger eftersom de höjer kvaliteten på utbildningen ochökar studenternas intresse. Vid tjänstetillsättningar måstereell hänsyn också tas till de sökandes pedagogiska meriter.2.5.3 Professorn och studenternaPå många institutioner är det sällsynt att professorndeltar aktivt i grundutbildningen. Om han/hon engagerarsig ökas genast statusen och kvaliteten förgrundutbildningen vilket visar sig i växande engagemangäven från övriga lärare. Detta upplever studenterna sompositivt och det är med all säkerhet både kvalitets- ochrekryteringsbefrämjande.2.5.4. Vetenskaplig grundkursFör att utveckla studenternas förmåga till analys ochkritiskt tänkande, samarbete över ämnesgränser och etisktförhållningssätt borde i grundläggandehögskoleutbildningar ingå en kurs med perspektivvidgandeinslag. I finns möjlighet förde studenter som vill läsa en sådan kurs att göra det inomramen för sin utbildning.2.5.5 JämställdhetJämställdheten kan också ses som en kvalitetsfråga.Flera kvinnliga lärare, ledare och forskare behövs somförebilder för kvinnliga studerande.