ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A254 · 1991-01-25 00:00:00 — Försöksverksamhet med flexibla lönebidrag har pågått inågra län . I sin anslagsframställninginför förra årets budgetproposition hade AMS föreslagit attförsöksverksamheten skulle praktiseras i hela landet fr.o.m1 . Regeringen ansåg emellertid att den begränsadeförsöksverksamheten borde få pågå innanman övergick till ett nytt system.AMS skulle dessutom belysa konsekvenserna av enbidragsomläggning för de mest berörda verksamheterna.Att det finns ett medvetande om att en omläggning avlönebidragen skulle komma att vålla svårigheter för vissaarbetsgivare framgår klart t.ex. av det förhållandet att AMSsom ett alternativ pekat på möjligheten att kompenserakulturinstitutioner som är beroende av 100-procentigalönebidrag över anslag.Riksdagen, som delade regeringens uppfattning attgenomförandet skulle skjutas upp , påpekade också attde största problemen skulle drabba de arbetsgivare som sysselsätter merparten av de lönebidragsanställda, dvs.vissa myndigheter, institutioner och ideella organisationer.I årets budgetproposition föreslår regeringen att flexiblalönebidrag skall införas från i år.Viktiga delar av våra kulturinstitutioner,studieförbunden, idrottsrörelsen, ochandra ideella organisationer är på gott och ont heltberoende av de statliga lönebidragen för många av sinaanställda. Å andra sidan har de statliga lönebidragenmedverkat till att dessa arbetsgivare kunnat ta emot enmängd människor som eljest endera skulle ha förblivitarbetslösa eller blivit förtidspensionerade och givit demviktiga och meningsfulla arbetsuppgifter.Att problemen nu riskerar att bli mycket stora -- ävenom förändringen av lönebidragen bara skall gälla förnyanställda från -- framgår av att t.ex.Riksidrottsförbundet har totalt ca 3 500 personer anställda med lönebidrag, studieförbundenuppbär lönebidrag för av sin personal.På länsmuseerna är de lönebidragsanställda i snitt drygten tredjedel av personalen, på landsarkiven nästan hälften.Men också på de stora museerna spelar de en viktig roll. Såhar t.ex. 104 lönebidragsanställda.Avgången bland de lönebidragsanställda på museerna är igenomsnitt 15--på ett år.Principiellt finns det egentligen ingen anledning att varamotståndare till en övergång till flexibla lönebidag. Menförändringen måste ske med den största varsamhet och manmåste i förändringsarbetet ha hela verklighetsbilden klar försig. Annars kan man riskera att förstöra som manförändrar.Det är således mycket viktigt att den tidigare planeradeanalysen görs av vilka konsekvenserna kan komma att bliför myndigheter, institutioner och ideella organisationermed stor andel lönebidragsanställda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvenserna för vissaarbetsgivare vid en övergång till flexibla lönebidrag.
mot · GE02A255 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf320 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klassificering av arbetsuppgifteroch om att sätta gränsvärden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen avpersonalekonomiska bokslut,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av obligatoriskaintroduktionsprogram,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra denpsykosociala miljön,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättrakvinnors arbetsmiljö.
mot · GE02A256 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr519 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadsutbildning ochturism.
mot · GE02A257 · 1991-01-25 00:00:00 — Ålersgränsen för kontant arbetsmarknadsstöd Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So310 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkt åldersgräns förberättigande till kontant arbetsmarknadsstöd.
mot · GE02A258 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr333 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidragsfrågor förfolkrörelse- och kultursektorn.
mot · GE02A259 · 1991-01-25 00:00:00 — inträffade 98 189 arbetsolyckor, enligtinformationssystemet för arbetsskador. 1 760 av dessaanmäldes till polisen, lades ner av polisen utan attöverlämnas till åklagare. I 61 fall väcktes åtal, de övrigalades ner. Av de polisanmälda arbetsolyckorna ledde endast5 % till åtal, en anmärkningsvärt låg andel. 1989 inträffadeca 104 600 arbetsolycksfall, 82 domar avkunnades varav 62blev fällande. Det har troligen inte blivit någon störreförändring sedan 1985.Med tanke på den korta utbildningstiden iarbetsmiljöbrott för poliser, , är det inte såkonstigt att åtalsfrekvensen är låg. Utbildningen måsteförlängas avsevärt för att kunskapen skall bli tillräcklig hospolismännen. Dessutom måste de kunskaper som finns atttillgå utnyttjas på ett bättre sätt. Dessa kunskaper finns delshos tillsynsmyndigheten yrkesinspektionen, dels hosskyddsombudet eller hos det regionala skyddsombudet ochhos den fackliga organisationen på den berördaarbetsplatsen. Dessa kunskaper måste självfallet tillvaratasom utredningsresultatet skall bli bra.Det är också motionärernas uppfattning att varken SCBsanvisningar för kodning av brott eller RPS' handledning förutredning av arbetsmiljöbrott följs. Denna uppfattningstyrks av att i arbetsolycksfallsutredningen framkommer attdet är stora skillnader i handläggningen mellan olikapolisdistrikt. Åtgärder för att komma till rätta med dessamissförhållanden bör vidtas.När en polisanmäld arbetsolycka inte leder till åtal bordedet vara rutin att skyddsombud och yrkesinspektionunderrättas om skälen för detta.När domar avkunnas i arbetsmiljöbrott är det ovanligtatt antalet dagsböter blir mer än 50; enligt är120 dagsböter maximum. Det är rimligt att straffskalan istörre utsträckning än vad nu är fallet utnyttjas i sin helhet.Den nya straffnormen företagsbot borde också användas avdomstolarna i större utsträckning. Det är motionärernasuppfattning att detta skulle innebära en mera nyanseradstraffmätning vid arbetsmiljöbrott. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för en bättreuppföljning av arbetsmiljöbrott.
mot · GE02A261 · 1991-01-25 00:00:00 — Lönebidrag till anställda inom folkrörelserna Förslaget till budget 1991/92 innebär att folkrörelsernasarbete förändras. Det gäller de nya ''flexibla'' reglerna för sk lönebidragsanställda, som föreslås avarbetsmarknadsdepartementet.Bidraget har utgått efter den grunden att staten genomAMS som regel svarat för av lönen. Det har sedan inte varit ovanligt attkommuner och i vissa fall landstingen fyllt upp medresterande . Föreningarna och institutionerna har svarat förarbetslednings- och övriga kostnader på arbetsplatsen.Även om dessa personer till följd av nedsatt arbetsförmågainte kunnat arbeta med samma kraft som före sinarbetsskada, så har de betytt mycket för sin nyaarbetsgivare. Det har också varit samhällsekonomisktlönsamt.Bidragen har vidare haft en avsevärd regional betydelse.Under omställningen av arbetskraft i det s kUddevallapaketet fick drygt 100 personer plats i föreningar,på och andra institutioner.Många föreningar har en enda anställd, enlönebidragsanställd. Med denne kan verksamheten stå ochfalla. Det finns gott om exempel på hurlönebidragsanställda gör ovärderliga insatser i barn- ochungdomsarbete.Det framgår inte av propositionen när förändringarnaska ske. Det kan tolkas som om nuvarande bidrag inte skaförändras. De flesta lönebidrag omprövas och dettakommer att innebära att förutsättningarna ganska snabbtkan ändras särskilt som det beräknas få plats med fleralönebidrag innom samma budget.De nya skattereglernas effekter på de ideellaorganisationerna har ännu inte visat sig. Att nu ändraförutsättningarna för lönebidragen kan få negativa effekterbåde för folkrörelserna och de människor som erhållerlönebidrag.Det beklagliga är att den utvärdering som regeringenbeställt av AMS och statskontoret inte har inväntats eller ivart fall utsatts för remissbehandling. Det är ett uppdragsom givits av arbetsmarknadsutskottet och regeringen.I det allt mer ansträngda arbetsmarknadsläget är detviktigt med en ordentlig genomgång av konsekvenserna aven sådan här förändring. Erfarenhetsmässigt vet vi att detär de svagaste grupperna som får det svårast vid enlågkonjunktur. Lönebidragsformen har bidragit till attmånga människor fått meningsfulla arbeten. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attden hos AMS beställda utvärderingen bör slutföras ochremissbehandlas innan föreläggs förslag till beslutavseende lönebidrag.
mot · GE02A262 · 1991-01-25 00:00:00 — Ändrade villkor för lönebidragsanställningar I årets budgetproposition, bilaga 12, föreslås ändringarav villkoren för lönebidragsanställningar. Förändringarnamedför stora ekonomiska och planeringsmässiga problemför en rad kulturinstitutioner.För länsmuseerna utgör de lönebidragsanställda igenomsnitt av det totala antalet anställda. Vissakulturinstitutioner som landsarkiven, Gård, museeroch Kulturarvet i är med 47, 78 respektive 90 procenti än högre grad beroende av lönebidragsanställningar.I föregående års budgetproposition aviserades frånarbetsmarknadsdepartementet och senare även frånarbetsmarknadsutskottet att konsekvenserna för deverksamheter som i stor utsträckning är beroende avlönebidragsanställningar skulle utredas innan förändringargenomfördes. Någon sådan utredning har emellertid intekommit till stånd och förutsättes heller inte i åretsproposition.Det är angeläget att inga ändringar i gällanderegelsystem genomförs, innan en konsekvensutredningkommer till stånd, som klart belyser hurkulturinstitutionerna påverkas. Med hänvisning till det anförda hemställs1.att hos regeringen begär en utredning omkonsekvenserna för kulturinstitutionerna vid en förändringav reglerna för lönebidragsanställda,2.att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga förändringar av delönebidragsanställdas villkor bör genomföras förränutredningen är klar.
mot · GE02A265 · 1991-01-25 00:00:00 — att beslutar att arbetsmiljöinstitutetsverksamhet i fortsättningen skall finansieras genom beslutav arbetsmiljöfonden i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att beslutar att kostnader förarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen helt skallfinansieras genom bidrag till staten av influtnaarbetarskyddsavgifter i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att beslutar att fastställaarbetarskyddsavgiften för ,9. att hos regeringen begär en utredning avsystemet med skyddsombud och regionala skyddsombud,10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konsekvensbeskrivningarav de bestämmelser som utfärdas i enlighet medarbetsmiljölagen.
mot · GE02A268 · 1991-01-25 00:00:00 — Flexibelt uttag av arbetstid under olika perioder i livet Att kunna anpassa uttaget av arbetstid efter familjensoch barnens behov är en mycket viktig fråga för föräldrartill små barn. Även under andra perioder av livet är dettadock viktigt för att föräldrar skall kunna kombineravårdansvar med yrkesarbete utanför hemmet.För att småbarnsföräldrar och andra som har ansvaretför vård av exempelvis handikappade eller äldre i hemmetbehöver möjligheter till kortare arbetstid, behöver inte allaha kortare arbetstid. De som önskar arbeta mer skallgivetvis kunna göra det utan hinder. Dessutom varierarbehoven under olika perioder för en och samma människaoch familj. Kravet på sextimmars arbetsdag för allastämmer inte med människors behov och önskemål!En ung människa som bygger upp ett hem vill kanskearbeta mycket och tjäna bra med pengar.Småbarnsföräldrar däremot har större behov av ledig tid föratt öka arbetstiden igen när barnen blivit större. kanen förälder behöva kortare arbetstid för att kunna ägna mertid åt sina tonårsbarn. Ett barn med problem ellerhandikapp kan behöva en förälder hemma . i livet kanske samma person behöverkortare arbetstid för att ta hand om äldre anhöriga.Genom den nya tekniken och genom den utökadetjänste- och servicesektorn har stora möjligheter öppnatstill decentralisering av arbete och boende och även till olikakombinationer av arbete i och utanför hemmet.Möjligheterna att förena arbetsliv och familjeliv harförbättrats för både män och kvinnor.Om kvinnorna skall få ökade möjligheter att pånågorlunda likvärdiga villkor med männen satsa påutveckling i yrkeslivet, är det viktigt att båda föräldrarnakan variera arbetstid och förläggning av arbete. Det ärviktigt att kunna göra det på olika sätt under olika perioder.I dag har vi lagstadgad och mycket detaljerad regleringav arbetstiden. För att underlätta för människor behövs istället utökade möjligheter att träffa avtal om arbetstidenslängd och förläggning. Det fortsatta arbetet medarbetstidsfrågorna måste syfta till att öka den enskildesmöjligheter till valfrihet och flexibilitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det fortsatta arbetet medarbetstidsfrågorna skall syfta till att öka den enskildesmöjligheter till valfrihet och flexibilitet under livscykeln.
mot · GE02A269 · 1991-01-25 00:00:00 — Kompletterande arbetsmarknadsutbildning för psykologer har samhället uttalat ochkonkretiserat ökade ambitioner inom arbetslivsområdet,såväl vad gäller arbetsmiljöförbättrande åtgärder som tidigrehabilitering. Inrättandet av arbetslivsfonden är ettexempel på detta, liksom försäkringskassornas ökadeåtaganden i form av köp av rehabiliteringstjänster och ävenköp av tjänster i sjukvården.För att möjliggöra samhällets ambitioner har bl.aarbetsmarknadsstyrelsen konstaterat, att de för sin del serkonsekvenser av dessa reformer på arbetslivets område iform av att deras tjänster kommer att efterfrågas i ökadutsträckning, och man har i dessa sammahang särskiltmarkerat behov av psykologer för såväl utrednings- somåtgärdsinsatser.Under senare år har märkts en allt större brist påpsykologer inom olika verksamhetsområden i samhället.Såväl SCB som UHÄ har uppmärksammat detta, ochdiskussioner finns om en ökad utbildningsdimensioneringav psykologutbildning. Detta är dock en långsiktig lösning,och AMS befarar att möjligheter att bidra med kompetensnär det gäller att genomföra reformerna på arbetslivetsområde allvarligt inskränks av bl.a. bristen på psykologer.Vid en genomgång av situationen påpsykologarbetsmarknaden mellan AMS, ,, och parterna under hösten1990 har bl.a. konstaterats att det finns något hundratalpersoner med utbildning, motsvarande fil. kand. ochmed biträdande psykologbehörighet som sökerpsykologarbete men som inte kan erhålla sådant på grundav avsaknad av legitimation.Ett flertal har ibland stått i kö för attkomma in på den tvååriga fortbildningen (), som nuhar upphört helt. råder det förhållandet attkomplettering kan ske i mån av plats på den femårigautbildningen, vilket innebär att den nödvändigakompletteringen inte kan planeras. Med en tvåårigarbetsmarknadsutbildning som komplettering skulle dennagrupp i sedvanlig ordning kunna erhålla socialstyrelsenslegitimation och därmed stå till arbetsmarknadensförfogande.En underlättande faktor i detta sammahang är att depsykologiska institutionerna vid universiteten ställer sigpositiva till att anordna en sådan kompletteringsutbildning.Den skulle medföra att man behållerlärarkompetens , då det i nulägetfinns risk att institutionerna måste avskeda kompetentalärare på grund av nedläggning av ovan nämnda PEG-utbildning som man förutser ett behov av att igenrekrytera när ordinarie utbildning skall byggas ut.Arbetsmarknadsutbildning är visserligen i första handavsedd för dem som är arbetslösa eller hotas avarbetslöshet. Utbildning har dock anordnatsäven som bristyrkesutbildning för icke arbetslösa. En insatsär i det här aktuella fallet angelägen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en tvåårigarbetsmarknadsutbildning som komplettering för dem medenbart treårig grundutbildning som önskar fullständigpsykologutbildning.
mot · GE02A270 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So334 hemställsatt hos regeringen begär attarbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att utreda hur gravidakvinnor och ammande mödrar skall skyddas från passivrökning.
mot · GE02A271 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf355 hemställs1. att hos regeringen begär en analys avensamarbetets problem och behov av stimulans,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt, i anslutning till paragraf 7 i anställningsskyddslagen,arbetsskada under inga omständigheter skall kunna godtassom saklig grund för uppsägning av anställning.
mot · GE02A272 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf357 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om äldre som förvärvsarbetar(avsnitt 2.2).
mot · GE02A273 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr356 hemställsatt med avslag på proposition 1990/91:100 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts rörande förslag till ändrade regler förlönebidrag.
mot · GE02A401 · 1991-01-25 00:00:00 — Inplacering av kommun i stödområde 2 fattade beslut omarbetsmarknadsutskottets betänkande AU 13Regionalpolitik för 90-talet. Genom detta beslut togsHallstahammars kommun ur stödområdet. Kommunenhade varit inplacerad i dåvarandestödområde C.I propositionen 1989/90:76 om regionalpolitik för 90-talet föreslogs att kommun skulle lyftas urstödområdet. I fyra motioner, 1989/90:A44 (m),1989/90:A87 (s), 1989/90:A105 (v) och 1989/90:A118 (c),krävdes permanent inplacering av Hallstahammarskommun i stödområde. Arbetsmarknadsutskottetsmajoritet avstyrkte motionerna. beslöt i enlighetmed utskottets majoritet.Hallstahammars kommun har haft och har fortfarandeett ensidigt näringsliv. Genom sitt ensidiga näringsliv kanstrukturförändringar inom industrisektorn få stora negativaverkningar för hela kommunen. var läget prekärt för kommunen. Kommunendrabbades hårt av ''stålkrisen''. Risken är stor för fortsattarationaliseringar och indragningar inom industrisektorn.I och med inplaceringen av kommunen i stödområde imitten förbättrades kommunens möjligheteratt differentiera näringslivet. Men arbetet med att ökadifferentieringen av en kommuns näringsliv tar tid. Därförvar det mycket olyckligt att togs urstödområdet, vilket medförde att kommunen fick sämremöjligheter att konkurrera om sysselsättningstillfällenamed övriga Bergslagskommuner.Alltsedan 1970-talet har haft en negativbefolkningsutveckling. --1990minskade sin befolkning med nära 10 %.För att bryta den negativa utvecklingen är detnödvändigt att återförs till stödområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att placera Hallstahammarskommun inom stödområde 2.
mot · GE02A402 · 1991-01-25 00:00:00 — har postverkets framtida organisation varitföremål för en omfattande uppmärksamhet. hargenom avtal med sparbankerna försökt skapa ett bättreunderlag för sin kontorsorganisation. Regeringen haremellertid klargjort att Posten måste erbjuda i principsamma service till alla banker. Från postverket har manhävdat att detta kommer att innebära att de banktjänstersom kan förmedlas på postkontor blir mindre kvalificeradeoch därför ge mindre underlag för en omfattandekontorsorganisation. Hotet om fortsatta nedläggningar avpostkontor kvarstår därför.Diskussionen om postens framtid aktualiserar den störrefrågan om behovet av närservice i glesbygder ochförortsområden. En fortsatt nedläggning av postkontorinnebär en fortsatt utarmning. Det finns därför anledningatt närmare studera frågan om hur en god lokalsamhällsservice skall kunna organiseras nära männskorsbostadsorter.Ett sätt skulle kunna vara att, gärna med utgångspunktfrån postens kontorsorganisation, bygga upp ett nätverk avlokala servicekontor. Dessa skulle kunna erbjuda tjänstertillhörande en rad samhällsfunktioner som t ex: post, bank,försäkringskassa, arbetsförmedling, informationoch serviceförmedling etc. Också olika typer av privatatjänster skulle kunna förmedlas.Välutbildade expeditörer med tillgång till berördaorgans datasystem och särskilda serviceregister skulle lättkunna lämna och ta emot uppgifter, förmedla kontakter,boka tider m.m. förutom traditionella post- ochbanktjänster.Genom att på detta sätt samordna den lokala servicenkan ett betydligt tätare nätverk av servicekontorupprätthållas än om varje myndighet har sitt eget. Förmånga människor som ofta kan uppleva samhällets olikafunktioner som svåröverskådliga skulle också sådanaservicekontor bli en god hjälp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attfrågan om lokala servicekontor av det slag som föreslås imotionen blir föremål för utredning.
mot · GE02A407 · 1991-01-25 00:00:00 — antogs av proposition1989/90:76 om regionalpolitik för 90-talet. Det innebar enförändring av stödområdesindelningen, stödområdena A, Boch C blev stödområdena 1 och 2. Av beslutet framgår attÄlvsbyn ej får någon permanent placering i stödområde 1.Riksdagen har visserligen ansett det rimligt attregeringen vid behandling av angelägna projekt inomÄlvsby kommun tillämpar högre stödprocent än vad som ärbrukligt inom stödområde 2. Men denna skrivning är ejtillräcklig. har sin plats i stödområde 1.Mot bakgrund av kommunens specifika närings- ocharbetsmarknadsmässiga situation samt geografiska lägemed länets, sett proportionellt, största utpendling, harÄlvsbyn sin naturliga tillhörighet med inlandet dvs.stödmråde 1 (dvs. som , och Jokkmokkoch ).Länsstyrelsen i har i sitt yttrande till Rek 87uttryckt, att vid en sammanslagning av stödområdena A ochB förutsätts att och ingår i detsammanslagna området. Samma uppfattning finns iNorrbottens landstings yttrande.Förslag om förändring av nedsatt arbetsgivaravgiftskulle därmed också slå mindre hårt mot omkommunen tillfördes stödområde 1.Enligt alla redovisningar vad gäller befolknings- ochsysselsättningsaspekter som arbetslöshet är det klartmotiverat att bör placeras i stödområde 1. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inplacering av kommuni stödområde 1.
mot · GE02A408 · 1991-01-25 00:00:00 — kommun i är en av landets urarbetsmarknadssynpunkt mest utsatta kommuner. Defysiska restriktioner som införts på en rad områden har istor omfattning bidragit till detta och därmed begränsatbasen för kommunens existens nämligen att utnyttja de rikanaturresurserna. Exempelvis är inte mindre än en tredjedelav skogsmarken avsatt för andra intressen än skogsbrukets.Hoten mot kommunens existens förstärks med den avriksdagen antagna naturresurslagen, som kan förhindra enfortsatt exploatering av som iförlängningen har sin malmkropp under sjön . Omden fyndigheten inte kan exploateras enligt de av Bolidenupprättade planerna hotas av kommunensindustrisysselsatta av arbetslöshet. Någon större uttaladentusiasm från företrädare för de flesta riksdagspartiernaom en förändring av naturresurslagen finns inte, varförsannolika skäl talar mot en fortsatt gruvdrift i Laisvall.Allt pekar på att kommun på grund avriksdagens fattade beslut om restriktioner och ett ev. nej tillovannämnda projekt kommer att gå en dyster framtid tillmötes. Enligt vårt förmenande får riksdag och regering avden anledningen ej frånhända sig ansvaret för dennakommuns fortlevnad. Skyndsamma, extraordinära åtgärderför sysselsättningen i kommun måste vidtagasgenom att en speciell arbetsgrupp tillsätts för Arjeplogskommuns utveckling som skall ha i uppdrag att arbeta såvälmed kortsom långsiktiga lösningar. Denna grupp bör ha enregionalpolitisk inriktning och således organisatoriskttillhöra industridepartementets ansvarsområde. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för kommunsutveckling.