mot · GE02T202 · 1991-01-25 00:00:00 — Investeringar för framtida välstånd -- satsning på infrastruktur Sammanfattande inledningDet är nödvändigt att forma en strategi för Sverigesutveckling . Utgångspunkten skall enligtcentern vara att hela skall leva och utvecklas.Ett lands utveckling och välstånd står i direktförhållande till dess utbyggnad av infrastruktur. Enligt vårmening är infrastruktur inte bara materiella anläggningar (tex vägar och järnvägar) utan i lika hög grad icke-materiellaförutsättningar. Till dessa räknar vi utbildning ochforskning.Näringslivet och medborgarna ställer berättigade kravpå att infrastrukturen är av god kvalitet. Den ökadetrafikvolymen ställer stora krav på att nyinvesteringar ochunderhåll förstärks.Nya stora investeringar i infrastruktur pågår över helavärlden. Inte minst kommer EG:s inre marknad att leda tillökade krav på en väl fungerande infrastruktur i länderna.Sverige måste, oavsett om vi blir medlemmar i ellerinte, följa denna utveckling och göra motsvarandeinvesteringar. Det är nödvändigt för landets framtidavälstånd. Följande citat ur utredning ominfrastrukturen (SOU 1990:86) beskriver situationenrelativt väl:Vid val av ambitionsnivå beträffande satsningar påinfrastrukturen har tillspetsat att välja på atttransportera varor/tjänster eller arbetstillfällen till decentrala delarna av marknad.I denna motion föreslår vi ett omfattande program förinvesteringar i infrastruktur som, om det genomförs,kommer att leda till förbättrade möjligheter för näringslivetoch medborgarna i hela landet.Investeringar i infrastruktur är nödvändiga av flera skäl.För det första är en mycket stor del av infrastrukturen, t exvägnätet, nedsliten och behöver rustas och förnyas. För detandra är infrastruktur ett bra sätt att använda statensbegränsade resurser. Därutöver ger de investeringarcentern föreslår positiva samhällsekonomiska effekter.Investeringar är dessutom nödvändiga för att bygga upp ettmer miljövänligt samhälle. Slutligen är detarbetsmarknadspolitiska läget kärvt och kräver insatser.Vi föreslår att investeringarna i infrastruktur finansierasmed delar av det kapital som frigörs vid försäljningen avstatliga företag. Det är nödvändigt att snabbt komma igångmed investeringarna. Medlen skall, enligt ,användas så att de kommer hela landet till del.2. Motiv till infrastrukturinvesteringar a. Nedsliten infrastrukturI stora delar av landet är vägarna mycket nedslitna. Ivissa områden är de svårframkomliga under stor del av året.Stora avsnitt av vägarna har dålig kapacitet och bärighet.Detta hämmar näringslivet eftersom godstransporter intekan ske på ett effektivt sätt. har bl a på grund avlånga avstånd ett transporthandikapp i förhållande tillviktiga handelsmarknader på kontinenten. Uteblivnainvesteringar i transportinfrastruktur förvärrar dennasituation. Väginvesteringarna har halverats . Denna eftersläpning måste enligt vår uppfattningrättas till.Järnvägsnätet har i många fall en uppbyggnad somstämmer dåligt överens med den samhällsstruktur som finnsidag. Orsaken till detta är framförallt att det svenskajärnvägsnätet byggdes och börjanav , då hade en annan boendestruktur.Det krävs omfattande nyinvesteringar för en anpassning tilldagens samhällsstruktur och för att klara de nyasnabbtågens krav.Ett annat mycket eftersatt område är ledningsnätet förvatten och avlopp i kommunerna med stora behov avförnyelse och förbättringar. Den misshushållning som följermed bristande underhåll av VA-nätet visar sig dels i slöserimed våra vattenresurser och negativa miljöeffekter till följdav översvämning i reningsverk och inläckage avgrundvatten, dels i högre kostnader sett över en längre tid.Det finns risk för svåra miljöskador ochförsörjningsproblem vid sammanbrott av ledningsnät itätorter med gamla ledningssystem.Informationssamhället kräver en god utbildning och enforskning av hög klass. Alla ska ha möjlighet att utbilda sig,oavsett bostadsort eller ekonomiska förhållanden. Mångahar inte möjlighet att studera vid högskolan, eftersomdimensioneringen är otillräcklig. Den högre utbildningenkräver därför en förstärkning. Det gäller framför allt demindre högskolorna. Investeringar i utbildning gerkompetenshöjningar som kommer hela samhället till del.Samhällets insatser har tidigare främst varit inriktade pånyanläggning och nybyggnation och mindre på åtgärder isyfte att kunna utnyttja äldre investeringar. Det har gälltbåde bostadsbyggandet, komplementbebyggelsen i form avskolor, affärer, samlingslokaler m m samtkommunikationerna. Ett sådant resursslöseri medbasinvesteringar är dock enligt vår mening inte acceptabelt.I olika typer av infrastruktur finns ett betydande kapitalinvesterat. Det rör sig om mångmiljardbelopp. Det är alltsåett stort samhällskapital att försvara mot nedbrytning.Nuvarande förnyelsetakt är enligt uppfattningalldeles för låg. Detta kommer att leda till attunderhållskostnaderna stiger och att samhällsekonomin görförluster på lång sikt.b. Effektiv förvaltning av resursernaStatens resurser är begränsade och måste användas påett förnuftigt sätt. Staten bör därför noga pröva hur detkapital som den totala statliga förmögenheten representerarbäst disponeras. är övertygad om att det inte skergenom att binda kapitalet i statliga företag. Därför bör enomfattande försäljning av statliga företag ske. Statenskapital bör istället investeras i infrastruktur för att ökaförutsättningarna för en god ekonomisk tillväxt och enregional balans.Staten bör även fortsättningsvis i huvudsak äga ochansvara för tele-, storkrafts-, järnvägs- och vägnät (de s knaturliga monopolen). Staten har ett speciellt ansvar för attupprätthålla en likvärdig standard över hela landet, ochgöra investeringar i dessa nät.En försäljning av delar av infrastrukturen, t ex vägareller järnvägar, skulle kunna medföra ett svårkontrolleratregelsystem. Dessutom kräver infrastruktur andra hänsynän rent företagsekonomiska. Därför måste statsmakterna taett övergripande ansvar för investeringar i infrastruktur.Dessa rikstäckande nät skall dock inte vara lagreglerade,eftersom det kan hämma möjligheterna till tekniskförnyelse av systemen. Nyetablering bör kunna vara tillåteninom dessa områden. Detta ökar konkurrensen, vilket börleda till ökad effektivitet och teknisk utveckling.Arbetsmarknadsskäl var dethuvudsakliga skälet till statligt övertagande av företag. Vianser att, i den mån arbetsmarknadsskäl talar för statligaingripanden, bör de ske i form av investeringar iinfrastruktur och inte genom statligt företagande. ska begränsas framförallt till de s.k. naturligamonopolen.Den socialdemokratiska politiken har konserveratindustristrukturen och en nödvändig strukturrationaliseringav näringslivet har fördröjts. behövs investeringar iinfrastruktur. Dessa är framtidsinriktade och gernäringslivet goda utvecklingsmöjligheter.Enligt uppfattning är investeringar iinfrastruktur bättre än statligt företagande. Investeringar iinfrastruktur kommer hela landet och alla medborgare tillgagn till skillnad från det statliga företagandet som har entendens att bl a gynna stora företag på bekostnad av småföretag. Ett exempel på detta är affären mellan Procordiaoch 1989. Det statliga företagandet användes här föratt stärka maktkoncentrationen i näringslivet.Möjligheterna att sprida aktieägandet till medborgarnaomintetgjordes.Det finns starka ideologiska skäl för att uppmuntra ettdecentraliserat, enskilt ägande. Detta är ännu ett skäl till attsälja ut statliga företag.c. Samhällsekonomisk effektivitetI den allmänna debatten förs ofta resonemangen ominfrastrukturinvesteringar, t ex järnvägsinvesteringar, somom dessa enbart medför kostnader för samhället. Deföretagsekonomiska och samhällsekonomiska intäkternatas mycket sällan med i underlaget för debatten. Det ärdärför väsentligt att poängtera att satsningarna på t exjärnvägsinfrastruktur och trafikering ärframtidsinvesteringar, som ger intäkter under dessavskrivningstid -- vanligtvis 50 år.De samhällsekonomiska effekterna beaktas heller intemed tillräckligt allvar, utan tas ofta upp som om de vore ensorts räkneexempel. Detta är en allvarlig felsyn. Varjesjukdom orsakad av trafikutsläppen, trafikskadeoffer,onödigt sliten vägkilometer, i onödan utbetaldarbetslöshetsersättning, i onödan bortslösadarbetskraftsresurs, är verkliga kostnader och storauteblivna intäkter.Beslutsunderlagen för järnvägssatsningarna behöverförbättras. Ett sätt är att vid varje objekt på ett klart sättbeskriva andelen företagsekonomisk ochsamhällsekonomisk täckning av investeringen. Dettaunderlättar prioriteringen mellan olika objekt och gerbättre klarhet i hur stor andel av investeringen som behövertäckas av skattemedel och hur stor andel som ger direktföretagsekonomisk avkastning.Vid investeringar i infrastruktur, t ex ett förbättrat väg-och brobestånd, uppnås stora förbättringar för näringslivet.Det gäller inte minst den viktiga exportindustrinskonkurrensförmåga. Ett exempel är skogsindustrin som stårför av landets industriproduktion. Skogsnäringen stårför av allt godsflöde på landsvägarna och avgodsflödet på järnvägarna (exklusive ). Entredjedel av lastfartygens gods kommer från skogsnäringen.En god infrastruktur är naturligtvis av största vikt för dennanäring för att de effektivt skall kunna forsla råvaror tillindustrin och sina produkter till utlandet.Exportindustrin tillför landet betydandehandelsintäkter. Det är därför av nationellt ekonomisktintresse att landets infrastruktur som utgör en betydandeförutsättning för industrins verksamhet, har en godstandard.Miljökostnaderna måste också få en betydligt störretyngd i de samhällsekonomiska kalkylerna. Alla teckentyder på att de framtida kostnaderna orsakade av utsläpp ärbetydligt större än vad som antagits. Investeringar imiljövänliga transportsystem är mycket angelägna för attminska de nationella och globala miljöskador på mark,vatten och allt levande som dagens trafiksystem leder till.Investeringar i förbättrad utbildning inom t ex de mindrehögskolorna ger också vinster. Den kompetenshöjning somsker genom utbildning kan vara svår att mäta i pengar menär avgörande för vårt lands konkurrensmöjligheter på enallt viktigare världsmarknad.Det är även viktigt att belysa andra, svårmätbaraeffekter av t ex förbättrade kommunikationer. Till dessa hörökade möjligheter att få ett arbete som man trivs med,skaffa sig utbildning, fortbildning, delta i kulturaktiviteter,rekreation, möjlighet att besöka släkt och vänner etc.d. Regional utveckling och balansDen övergripande målsättningen för regionalpolitikenmåste vara att hela skall utvecklas positivt. Centernarbetar för ett decentraliserat samhälle med arbetsplatser,bostäder, utbildning, service m m över hela landet. Alla har rätt till arbete, god miljöoch en bra service oavsett bostadsort. Detta kräver ettradikalt nytt synsätt och betydande insatser i storstad, tätortoch landsbygd för att nå detta mål.En god regional balans innebär att landets samladeproduktionsresurser kan utnyttjas på ett bättre sätt.Samhällsekonomin utvecklas bäst om råvaror, mänskligtkunnande och kreativitet, samhällsinvesteringar m m tas till vara i hela landet. En god ekonomisk utvecklingkräver regional balans. Därför måste den ekonomiskapolitiken ha som ett viktigt mål att uppnå regional balans.Koncentration leder till överhettning i vissa delar avlandet och underutnyttjande av resurser i andra delar avlandet. En sådan allvarlig överhettning har varit tydlig i t exStockholmsregionen under 80-talet.Det är nödvändigt med en helhetssyn inomregionalpolitiken. Alla politikområden påverkar denregionala utvecklingen. Det är därför nödvändigt med ensamordning för att få till stånd en regional balans ochutveckling av hela landet.En politik som skapar balans i ger möjlighetertill positiv miljö- och välfärdsutveckling istorstadsområdena. Storstäderna har många fördelar meden rik tillgång till arbete, service och kultur. Mångfald gergrogrund för utveckling. Alla människor har rätt till en godnärmiljö, frihet från luftföroreningar och att slippa köer tillbostäder och vård m m. Dessa värden hotas av en ohämmad expansion istorstäderna som blir konsekvensen av regeringens politik.Ett minskat tryck på storstadsregionerna ger bättreförutsättningar att lösa problem med bostadsköer, vårdköeroch miljöskador.Regionalpolitiken måste skapa förutsättningar för välfungerande regioner. Enstaka regioner kan inte ensammaskapa ett i balans. Politiken måste inriktas på atttillvarata och utveckla hela landets resurser. Ett sätt attåstadkomma detta är att staten gör investeringar iinfrastruktur i hela landet.Investeringar i infrastruktur, t ex vägnätet, är avavgörande betydelse för en levande landsbygd.Kommunikationer är en väsentlig del i den infrastruktursom behövs för att människor ska kunna bo, arbeta och tatill vara de areella resurserna på landsbygden.Företagsamhet och sysselsättningsmöjligheter är heltberoende av att kommunikationerna fungerar på ett brasätt.e. Investeringar för miljösamhälletSverige måste ta tillvara framtidens möjligheter, satsaoffensivt på forskning och utveckling samt tillämpning föratt ligga i frontlinjen för utvecklingen av framtidensresurssnåla och miljövänliga samhälle. kan bliledande på miljöområdet. I har vi rikligt mednaturresurser, dvs skog, och vatten, somutgångsmaterial för miljöriktig produktion. Vi måste slåvakt om dessa resurser, för att kunna möta framtidensutmaningar. har, liksom övriga , här ettförsprång gentemot övriga , som måste utnyttjas.Detta kräver investeringar i och utveckling av nyaindustriprocesser och ny samhällsstruktur.Landsbygden har stora möjligheter . Inför2000-talet får debatten inte bara handla om att bevara ochskydda, utan om att förnya och utveckla. Landsbygden harsärskilda resurser som vi inte kan vara utan och somkompletterar städer och tätorter. I uppbyggnaden avmiljösamhället kommer landsbygden att få en mycketpositiv utveckling.Miljösituationen kräver en massiv satsning påmiljövänlig teknisk utveckling och hushållning. Till dettabehövs både stora offentliga utvecklingsprogram, ochinsatser bland företagen själva. Företagens egna insatserska stimuleras genom skattereglernas utformning.En viktig del i miljösamhället är energiförsörjningen.Enligt vår uppfattning måste användningen av biobränslekraftigt öka för att energiproduktionen ska varamiljövänlig.Den socialdemokratiska oförmågan att föraenergipolitik fördröjde den nödvändigakärnkraftsavvecklingen och introduktionen av biobränslen.Överenskommelsen mellan ,socialdemokraterna och liberalerna innebär etttrendbrott. kommer en massiv satsning att ske påförnybar och miljövänlig energi, bl a biobränslen.f. Det arbetsmarknadspolitiska lägetSverige går mot sämre tider. På arbetsmarknadenökar varslen om uppsägning, antalet arbetslösa ökardrastiskt och det finns en stor risk för att de regionalaklyftorna förstärks. När konjunkturen viker är det främstunderleverantörer, ofta mindre och medelstora företag,som drabbas hårdast.För den enskilde innebär arbetslöshet otrygghet,ekonomiska problem och en stor risk för permanentutslagning från arbetsmarknaden.Centern slår vakt om den fulla sysselsättningen.Politiken bör därför nu inriktas på åtgärder som Sverigekommer att ha nytta av under en lång tid framöver.Lämpliga sådana åtgärder är investeringar i infrastrukturoch utbildning.Varken landet eller den enskilde är betjänt av att stateninrättar arbetstillfällen som ej efterfrågas eller ärframtidsinriktade. Därför föreslår ett omfattandeinvesteringsprogram. Detta skapar sysselsättning, främstinom den privata sektorn, som detta hjälper desvenska företagen, genom en förbättrad infrastruktur, attförstärka sina möjligheter att konkurrera på deninternationella marknaden.3. Områden för investeringar a. KommunikationGoda kommunikationer är en förutsättning för att helaSverige ska leva. En utbyggnad av kollektivtrafiken ökarmöjligheterna till ett decentraliserat boende och näringsliv.Detta är också nödvändigt ur energi- och miljösynpunkt.I stora delar av landet är bilen det mest ändamålsenligafärdmedlet. Därför är det nödvändigt att upprätthålla engod vägstandard i hela landet. I den framtida satsningen påvägnätet är därför en upprustning av grusvägarna och övrigalänsvägar nödvändig.Den tekniska utvecklingen ger nya förutsättningar förföretagande inom framförallt datasektorn. Avståndet spelarbetydligt mindre roll . Utvecklade data- ochtelekommunikationer innebär att alla delar av landet fårlikvärdiga förutsättningar för informationsförmedling.Att i högre grad sträva efter att skapa kompletta miljöer,där bostäder, arbete och service ligger i anslutning tillvarandra, minskar resbehovet som många socialakvaliteter vinns. Det är också viktigt att man redan påprojekteringsstadiet ser till att kollektivtrafiken fårtillräckligt bra funktion.För att klara utveckling utanförstorstadsområdena, behövs möjligheter till samspel i olikaavseenden mellan olika orter. Arbetsmarknaderna behöversamverka bättre. Det är nödvändigt att skapa gemensammaunderlag för olika slags utbildning. Modern järnvägstrafikkan bidra till att lyfta utsatta regioner -- flexiblaarbetsmarknader kan skapas.För det befintliga järnvägsnätet krävs kapacitetshöjandeåtgärder, dels genom utbyggnad av dubbelspår, i första handpå de mest trafikerade delarna, dels hastighetshöjandeåtgärder i form av spårrätningar, spår- ochkontaktledningsbyten, bortbyggande av plankorsningar m m.Effektiva och snabba person- och godstransporter påjärnväg kan medverka till att avlasta vägnätet och därmedförbättra miljön. En utbyggd järnvägstrafik och framföralltmed dubbelspår gör det också möjligt att kring de störrestäderna bygga ut en effektiv spårvägs- och pendeltågstrafikoch därmed minska bilpendlandet med åtföljandemiljövinster.Investeringsplanering på järnvägsområdetDet trafikpolitiska belutet innebar att regeringenföreslog en investeringsram på tio miljarder under tio år.Redan vid riksdagsbehandlingen framhöll attinvesteringsramen borde ligga flerdubbelt högre (ca 40miljarder kronor) för att den önskvärda utbyggnaden ochmoderniseringen skulle kunna ske fram . SJhar i sitt förslag till ny- och ombyggnader av bannätet under1990-talet föreslagit en utbyggnad för ca 40 miljarderkronor.Banverket har i den remisshandling -- med eninvesteringsram på -- som verketutarbetat med stöd av trafikbeslut också medtagiten 20- och en 30-miljardersnivå (PLAN 20 respektivePLAN 30). karaktäriserar PLAN 20 som enprojekteringsplan vilket innebär att de projekt som ryms iplanen kan föras fram till konkreta anslagsäskanden. PLAN30 har av verket betecknats som en strategiplan fram . Vid remissbehandlingen har innehållet i dehögre planeringsnivåerna fått kraftigt stöd av såväl SJ somlänsstyrelser och regionala trafikhuvudmän.Banverkets planering också för högre investeringsnivåeroch det stöd som denna planering fått visar att centernsbedömning vid riksdagsbehandlingen var riktig. Det ärmot denna bakgrund angeläget att kanlägga fast en högre ambitionsnivå för det svenskajärnvägsnätets utbyggnad och modernisering fram . Det är också angeläget att nu påbörjaplaneringen av insatserna även i ett längre perspektiv --exempelvis fram till 2010.Järnvägssatsningar de närmaste årenCentern anser att den anslagsnivå som regeringenföreslår -- 1,5 miljarder -- för nyinvesteringar istomjärnvägar (D 2) /92 är klart otillräcklig.Enligt mening bör framställning om 2,5miljarder bifallas.För investeringsverksamheten fram till och med 1993bör stomnätsplan utgöra grunden. De projektsom upptas i denna plan är i allmänhet såförberedda att de snabbt kan sättas igång. Enligt vårbedömning bör det emellertid vara fullt möjligt att göra ettbetydande antal av de investeringar som i stomnätsplanenförlagts --1998 redan under de kommande treåren. Vi lämnar här förslag på sådana investeringar somenligt vår mening bör tidigareläggas. Urvalsprincipen harvarit att tidigareläggningen skall främja ett eller flera avföljande syften: Medverka till att främja sysselsättningenunder den förestående lågkonjunkturen. Därvid har någraprojekt som ligger utanför storstadsområdena särskilt lyftsfram. Underlätta för snabba godstransporter så atttransportsystemet inte hindrar den ekonomiska tillväxten.Underlätta introduktion av snabbare tåg. Det är genomsnabbhet och komfort som tåget kan tatransportmarknadsandelar från privatbilismen och flyget.Mot denna bakgrund vill vi tidigarelägga följandeprojekt i stomplan: Hela sträckanStockholm--bör vara upprustad så att snabbtåg kansättas in senast under /94. Investeringar för430 milj kr tidigareläggs. Upprustningen avvästkustbanan påskyndas. Investeringar för 300 milj krtidigareläggs. Tunneln genom bör fådubbelspår. Upprustningen av kust till kust-banan böromfatta också anslutningen till . Ca börsatsas på detta. Upprustning av ostkustbanan försnabbare tåg på hela sträckan till samt andrakapacitetshöjande åtgärder för sammanlagt börtidigareläggas. Hela Dalabanan från tillBorlänge bör ges snabbtågsstandard senast under trafikåret1993/94. Ca bör tidigareläggas. För att klararestiden --snabbare (helst under 5tim) bör satsningar för tidigareläggas. För attsnabbt öka kapacitet och framkomlighet på stambananÖvre bör investeringar på 50 milj krtidigareläggas. För att öka godskapaciteten genomBergslagen bör investeringar på ca avfram till 1993. Sträckningen --bör snarastklargöras. anser att de svenska och norskajärnvägsnäten bör kopplas samman genom en ny banamellan och . Besluts- ochplaneringsprocessen bör nu påskyndas och 300 milj krinvesteras . Snabbtågstrafik till bör inledassenast under /94 vilket kräver attinvesteringar för tidigareläggs. För att snarastmöjliggöra snabbare tågtrafik mellan ochVästerås samt vissa andra standardförbättringar för trafikenrunt bör investeringar för 230 milj krtidigareläggas. Investeringar för på sträckanStorlien--bör tidigareläggas för att höja kapacitetoch hastighet. bör få ett bemyndigande attinom ramen tidigarelägga smärre arbeten sommedverkar till att höja kapacitet och snabbhet samtförbättrar säkerheten (särskilt skyddet vid vägkorsningar).Regional- och sysselsättningspolitiska hänsyn bör tas vidfördelningen.Enligt mening måste upprustas.Den bör även fortsättningsvis ingå i det statligaansvarsområdet. I en särskild kommittémotion presenterarvi förslag om detta. De medel vi vill ställa till banverketsförfogande enligt ovan bör kunna användas för att inleda ensådan upprustning.Ifråga om stomnätets omfattning anser att såvälBohusbanan som sträckan --bör ingå idetta.De förslag vi här presenterar innebärsammanfattningsvis att investeringstakten i järnvägsnätetfördubblas --1993 vad avser de projektsom upptagits i stomplan. På bör ettnordiskt snabbtågbanenät byggas. Snabba förbindelsermellan de nordiska länderna är en förutsättning för ett välutvecklat nordiskt samarbete. För tiden --2000 börnivån på investeringarna höjas ytterligare så att de totaltuppgår till --2000. bör hos regeringen begära att förslag meddenna inriktning föreläggs senast /93års riksdag. I ett annat avsnitt i denna motion berörsfinansieringfrågorna.Förstärkt bärighet och beläggning av grusvägarEn betydande andel av det statliga vägnätet består avgrusvägar. Det är framför allt länsvägnätet som har svagbärighet och saknar beläggning. Hela 3 avsammanlagt 8 länsvägar saknar beläggning. Det ärangeläget att snabba förbättringar kanåstadkommas. Redan gjorda investeringar för att höjabroarnas bärighet nödvändiggör en upprustning av de vägarsom ansluter till broarna.Centern har tidigare, som ett led i regionalpolitiken,krävt att ett tioårigt upprustningsprogram för beläggningoch förstärkning av grusvägnätet skall utarbetas. Vi är nuberedda att anslå en miljard /92 för att dettaprogram skall kunna inledas. Det bör ankomma påVägverket att utarbeta det 10-åriga programmet.Underhåll av det statliga vägnätetDet eftersatta underhållet av det statliga vägnätet --främst länsvägarna -- är ett växande problem i den svenskatrafikpolitiken.