mot · GE02N33 · 1991-03-06 00:00:00 — harvärldens högsta mervärdeskatt. Den kommer att sänkasmed en procentenhet , men kommeräven därefter att vara extremt hög.Det kommer inte att vara möjligt att ha så hög moms närSverige blir medlem i EG, oavsett vad EG-ländernaformellt kommer överens om i fråga om harmonisering.Alltför stora skillnader i momsuttag skulle skapa storapåfrestningar på gränshandeln.Avskaffa förmögenhetsskatten på arbetande kapitalFörmögenhetsskatten på arbetande kapital utgör enallvarlig hämsko på småföretagens möjligheter att investeraoch expandera. Eftersom den inte är avdragsgill måste denbetalas med beskattade medel, vilket gör att företagenskostnader för skatten uppgår till det nominellabeloppet. Denna höga beskattning upplevs som så negativför verksamheten att företagen ägnar en betydande tid ochmöda åt att undvika den. Detta innebär att destatsfinansiella intäkterna av skatten är blygsamma,som arbetstid och kapital i företagen slösas bortpå icke-produktiv verksamhet.Det aktuella förslaget i regeringensdepartementspromemoria innebär en kraftig skärpning avskatten på arbetande kapital, vilket skulle vara starkttillväxthämmande. Vi motsätter oss kraftigt förslagen idenna promemoria, bl.a. avskaffandet av den s.k.begränsningregeln.Det torde inte råda något tvivel om att ett borttagandeav förmögenhetsskatten på arbetande kapital är denenskilda skatteåtgärd som skulle betyda mest för att ökaföretagarnas lust att investera, ta risker och växa.Förmögenhetsskatten på arbetande kapital måsteavskaffas.Avskaffa omsättningsskatten på aktierOmsättningsskatten på aktier har lett till att en stor delav den svenska aktiehandeln flyttat till utländska börsermed lägre transaktionskostnader. Detta har effektivtundergrävt de möjligheter annars skulle haft attutvecklas till ett centrum för värdepappershandel ochexportör av finansiella tjänster. hade då skatteninfördes utvecklat ett betydande kunskapskapital fördatoriserade handelssystem och nya organisationsformer.De stora utvecklingsmöjligheter denna tjänstesektor hadeförstördes då omsättningsskatten på aktier infördes.Det är i första hand småföretagarna och småspararnasom drabbas av omsättningsskatten på aktier.Småföretagarna drabbas därför atttransaktionskostnaderna för de mindre företagens aktierstiger när de stora företagens aktier till följd av skattenhandlas på utländska börser. Småspararna drabbas av attmarknadens likviditet försämras och av att de inte harsamma möjligheter som de stora aktörerna att handla aktierutomlands. Ett avskaffande av omsättningsskatten på aktierskulle också stimulera ett ökat enskilt aktieägande ochdärmed öka sparandet. Vi kräver att omsättningsskatten påaktier avskaffas snarast.4.9 Ökat enskilt ägande och sparandeEkonomisk tillväxt förutsätter investeringar irealkapital, forskning och produktutveckling. Ett ökatsparande är därför en förutsättning för att den ekonomiskatillväxten skall kunna öka. har ettstort och snabbt ökande underskott i bytesbalansen. Dettaär ett uttryck för bristen på sparande i landet.Som en följd av den genomförda skattereformenkan förändringar väntas. Totalt sett väntas hushållenssparande öka. Men gynnsamma skatteregler är intetillräckligt för att åstadkomma ett högre enskilt sparande.Det krävs också en förutsägbar och konsekvent ekonomiskpolitik. För att människor skall våga avstå från konsumtionoch spara för framtiden behöver en ekonomiskpolitik som bygger på fasta normer och avstår frånstabiliseringspolitiska ''överraskningar'' somtvångssparandet och i praktiken retroaktiva skattereglersom engångsskatten på pensionssparande.Nej till kollektivisering av ägandetFortfarande hävdas det från socialdemokratiskt håll attbristen på privat sparande bör balanseras av ett ökatoffentligt sparande. I socialdemokraternas 90-talsprogramsäger man att det offentliga sparandet under de närmasteåren bör växa med 10--. LO harlagt ett förslag om att tredubbla AP-fonderna och att dessafonder fritt skall få placera sitt kapital. Regeringen haraviserat en proposition om friare placeringsregler för denuvarande AP-fonderna. liberalerna tarbestämt avstånd från dessa socialiseringsplaner.Folkpartiet liberalernas sparandepolitik bygger på attskapa ekonomiska ramar och institutioner som stimulerarenskilda människors frivilliga intresse för sparandeoch ägande. Det går inte att informera fram eller tvingafram ett ökat sparande.Den ''topphuggande'' förmögenhetspolitik somsocialdemokraterna bedrivit i regeringsställning börersättas av en ''uppbyggande'' politik. Målet är att hushållenskall kunna ha ett sparkapital motsvarande dengenomsnittliga årslönen för en industriarbetare.Stimulera vinstdelningssystemUnder har de anställda i flera hundrasvenska företag blivit personligt delaktiga i sina företagsvinster. Allt fler företag har etablerat frivilliga system förvinstdelning där de anställda får en egen andel. Antingenbetalas den ut direkt eller också förvaltas den av enpersonaleller pensionsstiftelse.Stiftelsen kan i sin tur placera kapitalet i det egnaföretaget eller i andra företag. På detta sätt sprids ägandettill de anställda, som dels får vara med och dela den vinst debidragit till att skapa, dels med tiden kan bli betydelsefullaägare i det egna företaget med möjlighet att påverka precissom andra ägare.Till skillnad från de kollektiva löntagarfonderna innebärfrivilliga företagsanknutna andel-i-vinst-system att ägandetsprids till fler enskilda människor och att det ärvinstutvecklingen i det egna företaget som avgör hur stortilldelningen blir. Vidare innebär de -- också till skillnadfrån löntagarfonderna -- att de anställda via styrelsen ipersonalstiftelsen kan vara med och påverka hur medlenplaceras. kan den enskilde, ofta efter en tidsbindning, också förfoga över sin egen andel, vilket inte ärfallet med löntagarfonderna.Folkpartiet liberalerna vill uppmuntra, inte förhindra,företagsanknutna andel-i-vinst-system. Därför vill vi slopade sociala avgifterna på andelarna under förutsättning attbindningstiden inte underskrider fem år.Omvandla hyresrätter till bostadsrätterErfarenheter av det svenska sparandets utveckling tyderpå att investeringar och amorteringar i egen bostad är ettviktigt sparmotiv för den enskilde. Att breddabostadssparandet är också det kanske mest effektiva sättetatt åstadkomma en jämnare fördelning avförmögenhetstillgångarna i samhället. Ett mer utbrettägande av bostadsrätter skulle dessutom öka rörligheten påbostadsmarknaden och därmed förbättrade förutsättningarför ekonomisk tillväxt.Vi anser att hyreslägenheter i ökad utsträckning börombildas till bostadsrätter. En avsevärd stimulans till privatsparande och ägande skulle uppkomma om de kommunalabostadsföretagen i ökad utsträckning skulle sälja sinabostadsfastigheter till hyresgästerna när dessa så önskar.Hyresgäster som vill bilda bostadsrätter vid försäljning avprivata hyresfastigheter bör också kunna göra detta lättareän idag.4.10 Myndighetsstrukturen på näringslivsområdetMyndighetsstrukturen på näringslivsområdet är i stortbehov av reformering och rationalisering. De tremyndigheterna på området har alla vuxit kraftigt sedanstarten, och totalt arbetar nu ca 670 personer med delvisöverlappande och oklara arbetsuppgifter.Vi finner det naturligt att statens energiverk () slåssamman med statens industriverk (SIND). och på likartade sätt med utrednings- ochutvecklingsarbete inriktat mot olika branscher och regioner.Arbetet har till stor del varit koncentrerat kring industri-,struktur-, energi- och vissa regionalpolitiska insatser.Vi ställer oss däremot tveksamma till att även inordnastyrelsen för teknisk utveckling (STU) i det nya verket.STU har under sin tillvaro haft en annan inriktning än detvå andra verken, vilka i stor utsträckning fungerat somutredningsorgan åt regeringen. Risken finns därför attSTU:s nuvarande avnämare, t.ex. uppfinnare,entreprenörer, småföretag, företagande forskare etc.kommer i kläm vid kontakterna med det nya verket.STU har byggt upp en kompetens atthantera denna typ av icke helt konforma avnämare. STU:skompetens att samarbeta med dessa måste säkerställas. Detnya verk som regeringen föreslår kommer till viss del att hamyndighetsutövande uppgifter, och det är olyckligt att hadessa i samma organisation vars uppgift det är att hjälpaentreprenörer och uppfinnare.Vi anser att STU:s uppgift att stödja teknisk utvecklingbäst garanteras genom att STU kvarstår som en oberoendemyndighet. Dock bör av effektivitetsskäl personal- ochekonomiadministration vara gemensam med det nyanäringspolitiska verket. En lika stor neddragning avkostnader och personal totalt som med regeringens förslagbör därför vara möjlig.Av hänsyn bl.a. till personalen på de tre myndigheternagör vi bedömningen att beslutet om de framtidaverksamhetsformerna inte bör vara opåverkat avtidpunkten för bildandet av det föreslagna verket.Det ansvar för energiforskning som vilar på STEVbör fortsättningsvis höra till STU och TFR.Vi vill i samband med omorganisationen avmyndighetsstrukturen på näringslivsområdet ta tillfället iakt att utveckla några synpunkter om anslagen till olikatyper av verksamhet.Vi har tidigare förslagit att branschstöden till trä-,tekooch verkstadsindustrin avvecklas och att anslaget tillsmåföretagsutveckling reduceras till 98,3 milj.kr. En del avdetta anslag, okänt hur mycket, går till dolda subventionertill stiftelsen , . Vimotsätter oss kraftigt denna typ avkonkurrenssnedvridande subventioner och kräver att deupphör.Vi har också ifrågasatt nyttan av en del av detutredningsarbete som pågått vid SIND. Vi har därförförespråkat en neddragning av anslaget förförvaltningskostnader vid SIND med 21,5 miljoner. Våraåsikter på detta område kvarstår naturligtvis även med dennya myndighetsstrukturen.Vi menar också att det finns anledning att ifrågasättaeffektiviteten i det stöd som går till företagande och tekniskutveckling. Formerna för detta stöd bör därför utvärderas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillväxtpolitiken,[att avslår regeringens förslag att avsätta av väg- och banverkens driftsanslag tillinvesteringar,1][att avslår regeringens förslag om inrättande aven infrastrukturfond,1][att med ändring i regeringens förslag hosregeringen begär förslag om hur de sombegärs på tilläggsbudget för /91 förinfrastrukturfonden skall tillföras ordinarie anslag förinvesteringar i trafikens infrastruktur,1][att avslår regeringens förslag om att medändring i tidigare beslut avseende användningen av demedel som inflyter till följd av avskattningen av juridiskapersoner, överföra /92till infrastrukturfonden,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts ominfrastrukturinvesteringarnas finansiering,1][att beslutar öka antalet intagningsplatser påhögskolan med 4000 utöver regeringens förslag, för vilket ett särskiltanslag om 100 milj.kr. ställs till regeringens disposition /92,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslags- och styrsystemet förhögskolan,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdelning, bolagisering ochprivatisering m.m. av ,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt särredovisning avteleverkets konkurrensutsatta verksamhet,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om postverkets framtida verksamhetm.m.,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdelning, bolagisering ochprivatisering m.m. av ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värderingen av till det nyavattenfallbolaget överförda produktions- ochdistributionsanläggningar m.m.,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkrande av Vattenfallsnaturskyddade fallrättigheter,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bolagisering av ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäljning av domänverksmark,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyddet av skogsarealer av stortvärde för naturvård och rekreation inkl. överförande avmarkområden till naturvårdsfonden vid en bolagisering avdomänverket,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om total avreglering avinrikesflyget,1]8. att beslutar avslå regeringensanslagsyrkande om för främjande avutländska investeringar i ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling avarbetsförmedlingsmonopolet,3]9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om myndighetsstrukturen pånäringslivsområdet,10. att till småföretagsutveckling samtbranschfrämjande åtgärder under anslagetsmåföretagsutveckling för /92 beslutar anslå98,3 milj.kr. i enlighet med vad i motionen anförts,11. att till förvaltningskostnader ochutredningskostnader m.m. vid den nya näringspolitiskamyndigheten för /92 beslutar anslå 21,5milj.kr. mindre än vad regeringen föreslagit,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av stödet tillföretagande och teknisk utveckling.