ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ju25 · 1991-02-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:86 Polisens åtgärder i samband med ingripanden mot ungdomar Med stöd av ett 25-tal lagrum kan barn och ungdomar tas i förvar i polisarrester och allmänna häkten. Mankan stödja sig på , polislagen, lagen omomhändertagandet av berusade personer, lagen omtillfälligt omhändertagande, lagen om särskildabestämmelser för vård av unga samt utlänningslagen, ochdärtill kan man finna stöd i olika förordningar.Vänsterpartiet har vid ett flertal tillfällen påtalat denöverreaktion som samhället visar vad gäller ungdomarsbrottslighet. Vi har även vid ett flertal tillfällen pekat på hurmassmedia styr utvecklingen genom sitt sätt att fokuseraoch beskriva ungdomsbrotten.Mot denna massmediabild står forskningen som enropande röst i öknen:ökningen av ungdomarnasbrottslighet är liten och har aldrig varit så låg som ,antalet grova brott har inte förändrats ,iett internationellt perspektiv har vi en lågungdomsbrottslighet,antalet brottsoffer har varitkonstant ,i varje årskull är det i stortsett samma andel ungdomar som begår brott som det var på60-talet,narkotikabrotten minskar bland ungdomar,andelen återfall i brott ökar inte.Det är inte nya lagar och ökade repressioner som behövsför att stödja de ungdomar som är på väg eller som redanbefinner sig i sociala eller psykiska trångmål. Vi har redanett alltför stort antal lagrum som tillåter att barn ochungdomar tas i fängsligt förvar.Ett omhändertagande är en allvarlig och ofta traumatiskhändelse för den som drabbas. Det är därförotillfredsställande att det finns så många möjligheter atttämligen osorterat omhänderta ungdomar. Vi vet attlagarna används men vi vet inte i vilken utsträckning deanvänds. Det finns varken kontrollfunktioner,tillfredsställande statistik eller uppföljning av hur och varförbarn och ungdomar suttit i polisarrester och allmännahäkten.Vänsterpartiet anser att det behövs en översyn av deolika lagrummen och en samordning av dessa medinternationella överenskommelser på området.Vi kan inte tillstyrka att polisen ges befogenheter attbesluta om frihetsinskränkningar av barn och ungdom, menvi tillstyrker att polisen ges befogenheter att överlämnabarn och ungdomar som anträffas under förhållanden sominnebär risk för deras hälsa eller utveckling, tillvårdnadshavare, tjänsteman inom ellerannan person som har barnet i sin vård. Med barn avser vidå personer . Om förhör med barn sommisstänks för brott skall ske måste vårdnadshavareunderrättas, detta bör klart anges i 16 § polislagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition 1990/91:86om polisens åtgärder i samband med ingripanden motungdomar,2. att hos regeringen begär att en översyn görsav de lagrum som tillåter att barn och ungdomar sättsi polisarrester och allmänna häkten,3. att hos regeringen begär att den svenskalagstiftningen i detta avseende samordnas medinternationella åtaganden på området.
mot · GE02Kr8 · 1991-02-01 00:00:00 — med anledning av förs. 1990/91:13 revisorers förslag angående turistråd revisorer har granskat hur turistrådgenom sin verksamhet lyckats uppfylla de sociala målen förturism och rekreation. har genomförten förvaltningsrevisionell granskning av turistrådets helaverksamhet.Resultatet visar att turistrådet inte särskilt beaktat attbidra till de sociala målens förverkligande. Det är behövligtatt turistrådets arbete med detta förändras så att riksdagenfår möjlighet att ta ställning till de sociala målen, t.ex. omdet är positivt eller ej från social synpunkt med en ökadSverigeturism, vilka hinder som finns för turism för desvagare ställda i samhället, låginkomsttagarnas,barnfamiljernas och de handikappades behov, och vilka desociala följderna är av markutnyttjande för turism.Rådets delegationsgrupps verksamhet lämnar mycketövrigt att önska och turistrådets uppgifter är dåligtdefinierade i stadgarna. Rekreationsfrågorna måste ses i ettstarkare konsumentperspektiv, menar revisorerna.Miljöpartiet de gröna anser att de ekologiska synpunkternabör tas med i det här sammanhanget, t.ex. kan stimulans avbilturism starkt ifrågasättas, särskilt i känsliganaturområden i vårt land.Den i strukturplanen redovisade strategin att vissahinder för svenskarnas resande analyseras och undanröjshar inte särskilt inriktats på svagare grupper i samhället;turistrådets verksamhet har inte ens medverkat till attförbättra möjligheterna för breda folkgrupper till turismoch rekration.Resultatet av regeringens uppdrag till turistrådet om hurde sociala målen för turismen skall uppfyllas har interedovisats för ; inte heller har utvärdering avturistrådets arbete med de sociala frågorna genomförts avregeringen eller redovisats till . Det kan noterassom paradoxalt att en inte oväsentlig del avansträngningarna att gynna turism lätt omintetgörs viamomshöjningar som drabbar servicenäringarna på det härområdet.Miljöpartiet de gröna ser gärna att turism och rekreationinriktas på aktiviteter och faciliteter som underlättar förmänniskor att via tåg, cykel, kanot, vandringsleder etckomma i kontakt med naturen på ett varsamt sätt, vilketbidrar till förståelsen för nödvändigheten av att vi skyddarnatur och miljö.Vi anser att turistrådets huvudsakliga verksamhet skallägnas åt sådana uppgifter. turistrådsverksamhetsomfång bör därför radikalt omprövas.Miljöpartiet de gröna vill betona vikten av att Sverigesturistråd samarbetar med de ideella organisationerna påområdet.Miljöpartiet de gröna kan på nuvarande ståndpunktinstämma i revisorernas sammanfattning av den redovisadeorganisationsmodellen, att turistrådet ges mera precisaarbetsuppgifter bl.a. beträffande de sociala aspekterna påturism och rekreation. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt turistråd bör ges mera precisa arbetsuppgifterbl.a. beträffande de sociala aspekterna på turism ochrekreation,2. att sätter upp ett nytt socialt mål för turismoch rekreation.
mot · GE02L16 · 1991-02-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:74 Ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392) Med stöd av växtförädlarrättslagen ochväxtförädlarrättskungörelsen kan den som har framställt enny växtsort genom registrering få ensamrätt attyrkesmässigt utnyttja sorten av 20 år.Regeringen föreslår i propositionen att ytterligare ettantal växtsorter skall omfattas av växtförädlarrättslagen.Eftersom den nuvarande indelningen av växtsorter i vissasituationer kan hindra att växtförädlarrätt medges föreslårregeringen också att nuvarande indelning slopas.Det finns starka etiska skäl som talar mot att någon skallkunna ha ensamrätt till levande organismer. En sådanensamrätt kan också äventyra den genetiska mångfaldenoch sätta jordbrukets och den tredje världens intressen påspel. Ensamrätten är en förutsättning för de ekonomiskasatsningar som krävs för den nya tekniken för växtförädling.Detta leder också till att allt större multinationella bolagbildas och att små bolag och små jordbruk får allt svårareatt överleva. En annan nackdel är att modern bioteknikmöjliggör framställning av produkter som varitförbehållet enbart och som i många fall utgjortdessas huvudsakliga eller kanske enda inkomstkälla. På såsätt blir i-länderna allt rikare och allt fattigare.Ett exempel på detta är framställningen av vanilj.Det finns också internationella exempel på attväxtförädlingsföretag har tagit traditionella, tåliga växter,t.ex. ris, som ger rik skörd och som odlats i ettland, och sedan hävdat att man genom biologiskmanipulation framställt växten i fråga och att det därför ären ny växtsort. På så sätt har företaget fått ensamrätt atthandla med utsädet. I det land som växten hämtats från, fårbönderna inte längre ta utsäde från egen skörd utan måste ifortsättningen köpa utsädet från företaget som fåttensamrätten.Vi har tidigare begärt en utredning, som skall utredaskyddet för biologiska uppfinningar i dess helhet. En sådanöversyn bör ta särskild hänsyn till sociala och ekologiskaaspekter samt till tredje världens intressen. Den bör bl.a.också utgå från att levande organismer inte skall kunnaomfattas av något immaterialrättsligt skydd.Växtförädlarrättslagen bör därför inte utvidgas till attomfatta fler växtsorter. Inte heller bör skyddsmöjligheternaökas genom att nuvarande indelning i växtgrupper tas bort.Riksdagen bör enligt vår mening avslå propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens proposition 1990/91:74.
mot · GE02N15 · 1991-02-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:83 Försäljning av statens aktier i , m.m. Regeringen föreslår i propositionen att staten säljer sinmajoritetsandel i Svenska () till (). Som ersättning får statendels kontanter, dels ytterligare aktier i . Statens aktieri OKP skall enligt regeringens förslag överföras till detstatliga förvaltningsbolaget bildades efter en sammanslagning mellan dethelstatliga oljebolaget () ochOljekonsumenternas Förbund (OK). Bolaget ägs nutillsammans av staten (), Kooperativa FörbundetIndustrier (KFI) () och det statliga finska bolaget ().Samtidigt ombildades en del av SP till ett särskilt bolag --SPE -- där staten ägde och OKP . harstaten utnyttjat sin rätt att utan någon kostnad blimajoritetsägare. äger staten av aktierna. Det finnsett hembudsavtal som kräver att varje överlåtelse av aktiermåste godkännas av den andre ägaren.SPE har på grund av ägarstrukturen och de praktiskaarrangemangen bedrivit sin verksamhet i direkt anknytningtill OKP:s verksamhet.Utifrån detta finner vi att det inte finns något direktalternativ till att staten säljer sina aktier i till OKP ienlighet med det av regeringen redovisade förslaget.Förslaget innebär att staten dels erhåller 110 miljonerkronor kontant av OKP, dels genom en nyemission i OKPerhåller av aktierna. av dessa nytillkommandeaktier skall därefter säljas till KFI och så att statenäven skall äga av aktierna i de principer som redovisas i trepartimotionen1990/91:N218 ''Försäljning av statliga företag'' bör helastatens innehav av aktier i avyttras. Det finns inte, inteens i regeringens proposition, något motiv för att bibehållaett statligt ägande inom OKP.Regeringen bör därför , i enlighet med deprinciper som redovisas i ovanstående motion, föranstaltaom en försäljning av statens aktier i överföring av statens aktier i till Fortia ärdärför icke påkallad. Vi har i motion 1990/91:N5 tagitavstånd från tanken på ett gemensamt förvaltningsbolag.Ett syfte med detta är att försvåra en utförsäljning avstatliga företag och aktieinnehav. Ett annat är att kunnabedriva ett aktivt statligt företagsägande genom ettförvaltningsbolag med en stark -- och belåningsbar --balansräkning. Regeringens förslag bör därför i denna delavvisas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att bemyndigaregeringen att överlåta statens aktier i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäljning av statens aktier i .
mot · GE02Sf21 · 1991-02-01 00:00:00 — med anledning av skr. 1990/91:77 Invandrar- och flyktingpolitiken Skrivelsen tar bl.a. upp äldre invandrares särskildaproblem. Man konstaterar att man på många håll saknarkunskaper om och erfarenheter av de äldre invandrarnassituation.En fråga som länge har diskuterats inom invandrarnasegna organisationer är det problem som uppstår bland demsom endast talar litet eller ingen svenska. Dessa blir oftaisolerade på äldre dar. Det är svårt att delta i svensktalandepensionärsgruppers verksamheter och risken att hamna isysslolöshet och apati är stor. Detta medför också att hälsanförsämras.Man har redovisat exempel på hur invandrare påsjukhus, trots att det finns tvåspråkig personal, inte harkunnat få föra något längre samtal på sitt eget språk mer änkanske , och därför till slut legatkvar i sin säng helt passiva. Detta fenomen är ju för övrigtväl känt från alla understimulerade grupper.Diskussionen om att klara en del av detta problemgenom kooperativa former har kommit igång även blandinvandrarorganisationer. Brukare-, anhörig- ochpersonalkooperativ eller en blandning av dessa nämns isammanhanget.Så har exempelvis den finska folkhögskolan i arbetat fram en modell för att kunna driva ettdagcenter för äldre finska invandrare. Diskussioner pågårmed kommunen om finansiering av verksamheten.Förnyelse av offentlig sektor i kooperativ formdiskuteras nu inom de flesta områden. Den modell somfinska folkhögskolan nu tagit fram kan förmodligen medfördel användas av många invandrargrupper. För de mindrespråkgrupperna är det kanske den enda möjligheten attkunna hjälpa sina gamla till en meningsfull vardag. Det ärdärför angeläget att följa verksamheten och spridainformation om de kooperativa möjligheterna.Invandrarrådet och invandrarorganisationerna kan utgöraen bra informationsväg. Man bör också undersökamöjligheten att via ta framutbildningsmaterial på olika språk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kooperativa lösningar för äldreinvandrare.
mot · GE02Sf22 · 1991-02-01 00:00:00 — med anledning av skr. 1990/91:77 Invandrar- och flyktingpolitiken Konsumentupplysning till invandrareInledningsvis måste vi konstatera att regeringensskrivelse om invandrar- och flyktingpolitiken är en utmärktrapport om vad som har förevarit och vad som är aktuelltavseende dessa frågor. Speciellt glädjande är att regeringenhar nu tillmötesgått mångas önskemål attäven belysa de s.k. vanliga invandrarfrågornas hantering.Det finns emellertid ett område som bordeuppmärksammas, nämligen konsumentupplysning tillinvandrarna. När beslöt om den nyalivsmedelspolitiken innebar det också ett särskilt stöd tillideella konsumentorganisationer. Resurser har anslagits iårets budgetproposition (1990/91) för detta ändamål.När konsumentupplysningen nu på ett nytt sätt har blivitviktig, med hänvisning till debatten om skattereformenseffekter, är det angeläget att alla samhällets medlemmar blirpris- och kvalitetsmedvetna. Invandrarna har ofta svårareatt tillgodose konsumentinformation i dagens debatt.Dessutom är konsumentinformation ochkonsumentlagstiftning ett helt nytt begrepp för mångaflyktingar. Detta framförallt för dem som kommer från där konsumentlagar saknas och muntligt avtal ärvanligt vid köp av varor och tjänster. Vid tvist kontaktarman ofta invandrarbyrån eller advokat. För att kunna hittavägen till den kommunala konsumentvägledningen behövsuppsökande verksamhet hos invandrargrupper. Ofta harman kommit fram till den rätta tjänstemannen för sent föratt få den bästa hjälpen och då hänvisad av andrakommunala myndigheter. Därför är det viktigt att mansatsar på dessa grupper.Lokal information ges prioritet och därför skulle delokala invandrarorganisationerna få ta del av resurser,förslagsvis i ett antal kommuner, för att genomförakonsumentupplysning hos sina medlemmar och andra inomspråkgruppen. Eftersom de nya invandrargrupperna intehar hunnit bilda organisationer eller dessa är alltför svagakunde man ge möjligheter till kommunersflyktingmottagning tillsammans med den kommunalakonsumentvägledningen att starta konsumentupplysningtill invandrare och flyktingar.Det är viktigt att flyktingar får tillräcklig information omhushållsekonomiska frågor t.ex. i enlighet med förslaget omstartlån till husgeråd. Invandrarorganisationer kanuppmuntras t.ex. via konsumentombud att ha studiecirklareller temadagar kring livsmedelspolitiska ochhushållsekonomiska frågor. , somdisponerar medel, kunde få i upppdrag att utforma regleroch skaffa fram information på olika språk även för dettaändamål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumentupplysning tillinvandrare.
mot · GE02Sf27 · 1991-02-01 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:76 Socialavgifter för vissa idrottsutövare InledningDen beslutade skatteomläggningen innebär bl a att enideell folkrörelse som idrottsrörelsen riskerar att fåvidkännas avsevärda kostnadsökningar. Detta innebärbetydande risker för att många idrottsföreningar tvingas attminska sin verksamhet. Detta är särskilt allvarligt eftersomidrottsföreningar har en omfattande verksamhet med storsocial betydelse, inte minst bland ungdomar.I en särskild motion med anledning avbudgetpropositionen har vi från sidaunderstrukit vikten av att stödet till bl a idrotten förstärks.PropositionenRegeringen har också tvingats medge att även i dessahänseenden krävs förändringar i den beslutadeskatteomläggningen för att mildra de kostnadshöjandeeffekterna för idrottsföreningarna. I prop 1990/91:76föreslås också, som en följd härav, att ersättning upp till etthalvt basbelopp från en ideell förening till enidrottsutövare, som inte är att betrakta som näringsidkare,inte är sjukpenninggrundande och således inte kan utgöraunderlag för arbetsgivaravgifter.Vårt förslagVi anser, såsom vi från sida framhållit imotion 1990/91:Kr522 att åtgärder för att underlätta för bla idrottsföreningarna att fortsätta en bred och för samhälletviktig verksamhet, är nödvändiga. Regeringens förslag omatt minska kostnadsbelastningen för en förening genom attundanta ett halvt basbelopp vid beräkningen avsjukpenninggrundande inkomst, är ur dessa hänseendenpositivt. Det är emellertid enligt vår mening inte tillräckligt.Vi föreslår i syfte både för att underlätta rekrytering avledare och minska den byråkratiska hanteringen förföreningen att ersättningar på upp till ett helt basbeloppundantas vid beräkningen av sjukpenninggrundandeinkomst för idrottsutövare, som inte kan anses varanäringsidkare.Lagen om allmän försäkring (1962:381) och lagen omsociala avgifter (1981:691) bör ändras i enlighet härmed. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på prop. 1990/91:76 i dennadel beslutar att 3 kap. 2§ lagen (1962:381) om allmän försäkring skall gesföljande lydelse:Sjukpenninggrundande inkomst är den årligainkomst -- -- -- den utgör inkomst av näringsverksamhet.Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst avanställning skall bortses från ersättning som idrottsutövarefår från sådan ideell förening som avses i 7§ 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt ochsom har till huvudsakligt syfte att främja idrottsligverksamhet, om ersättningen från föreningen inte kanupptas till minst ett basbelopp.2. att med avslag på prop. 1990/91:76 i dennadel beslutar att 2 kap. 4§ lagen (1981:691) om socialavgifter skall ges följandelydelse:Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortsesfrån -- -- -- utgör underlag för nämnda skatt.14. ersättning till en och samma idrottsutövare från ensådan ideell förening som avses i 7§ 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt ochsom har till huvudsakligt syfte att främja idrottsligverksamhet, om ersättningen från föreningen under åretinte uppgått till minst ett basbelopp enligt lagen om allmänförsäkring.
mot · GE02Sk46 · 1991-02-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:75 Importrutiner i ett datoriserat tullförfarande, m.m. Regeringen föreslår i propositionen en rad förändringari tullagen, lagen om transport, förvaring och förstöring avinförselreglerade varor, tullregisterlagen, lagen omtullfrihet och lagen om försäljningsskatt på motorfordon.Ändamålet med förändringarna är att anpassatullklareringsrutinerna vid import till ett datoriseratförfarande.Vi har inga invändningar mot denna ambition utan ansertvärtom att det är bra att dessa tekniska förändringar nugörs.Emellertid vill vi invända mot den korta tid som stårimportören till förfogande i samband med övergången tilllöpande inlämning. I likhet med remissinstansernaGrossistförbundet och föreslår vi att tidsfristen vid löpandeinlämning istället utsträcks . Både förslaget tilllöpande inlämning och till en fjortondagarsfrist förinlämning av tulldeklarationer har mött kraftig kritik frånföretag med stor erfarenhet av praktiskt tullarbete. Deföretag som ovannämnda remissinstanser varit i kontaktmed, uppger att de kommer att få fram tillräckligt underlagför erforderlig tulldeklaration inom angiven tid för endast10--av alla importsändningar. För resten avsändningarna skulle således preliminära deklarationerbehöva avlämnas med den i propositionen föreslagnatidsfristen. Eftersom ett av argumenten för att korta nedtiden för informationslämnandet är behovet av snabb ochkorrekt handelsstatistik, verkar en så stor omfattning avpreliminära uppgifter vara direkt kontraproduktiv. Närsedan definitiva uppgifter föreligger kommer företagensåledes att ånyo redovisa data för samma sändningar, vilketinnebär ett merarbete för såväl importörerna som för tullen.Detta är opraktiskt och inte kostnadseffektivt.Eftersom de berörda anser sig klara proceduren inom 21dagar föreslår vi att beslutar utsträcka den ipropositionen föreslagna tidsgränsen med . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att den som använder ett förenklatförfarande vid import av vara skall lämna fullständigauppgifter för förtullning efter det att denursprungliga anmälan lämnats.
mot · GE02Sk48 · 1991-02-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:75 Importrutiner i ett datoriserat tullförfarande m.m. I propositionen föreslås ändringar i tullagen. Avsiktenmed ändringarna är i huvudsak att anpassatullklareringsrutinerna vid import till ett datoriseratförfarande. har datorstöd använts i mycket ringaomfattning.Motivet till en datorisering av tullverksamheten uppgesvara rationaliseringsskäl. I takt med att godsflödet ökat iomfång har möjligheterna att avsätta resursertill kontrollåtgärder minskat i takt med att pappersarbetetökat i omfång.En utvidgad datorisering vid innebär ocksåstora möjligheter att omdirigera arbetsuppgifter från destörre lokala tullkontoren till de mindre.I samband med datorisering blir tullverketockså föremål för en omfattande omorganisation. Skälet tilldetta är att behöver en rationellare organisationsom kan utföra de uppdrag som riksdag och regering läggerpå den. Det är också av besparingsskäl som enomorganisation krävs för att skapa resurser för denföreslagna datoriseringen.Generaltullstyrelsen har med anledning av ipropositionen föreslagen datorisering beslutat atttullverksamheten i skall överflyttas till Umeå.I samband därmed skall personalstyrkan i ökas med6 tjänster.I den organsisationsöversyn som tullstyrelsen verkställttas ingen hänsyn till specifika verksamhet påtullområdet. Där skall enligt anvisningar skekontroll av alla de kvalificerade fordon för militär och civilanvändning som exporteras från verksamheten vid skall förjetrafikenmellan och , skötas undersommarhalvåret.Det ligger i och regeringens intresse att statligverksamhet sköts på för medborgarna billigaste ocheffektivaste sätt. Överflyttningen av tullverksamheten frånÖrnsköldsvik till kommer att innebära så gott somdagliga resor för personalen mellan ochÖrnsköldsvik, en sträcka på per dag. Det kanrimligen inte vara varken en ekonomiskt ellerverksamhetsmässigt rimlig åtgärd när stora delar avtjänstgöringstiden går åt i restid.Sveriges riksdag har vid åtskilliga tillfällen påpekat attstatliga verk och myndigheter har att ta regionalpolitiskahänsyn. Att flytta tjänsteverksamhet från en underförsörjdort till en ort med överhettad tjänsteproduktion rimmar intemed uttalanden. Det kunde vara rimligt att avekonomiska skäl genomföra omflyttningen. Men medhänsyn till behovet av kontroll av tillverkning avkrigsmateriel innebär omflyttningen knappast någonrationalisering.Regeringens förslag till datorisering av tullverksamhetenger betydande möjligheter att förlägga arbetsuppgifter tillandra orter . Personalen i tordedärför få ökade förutsättningar till kvalificeradearbetsuppgifter genom datoriseringen. Därmedkombineras rationell tullhantering, speciell tillsyn avkrigsmaterielexporten och regionalpolitiska hänsyn omverksamheten kan bibehållas i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättradeförutsättningar att utöva kvalificerad tullverksamhet.
mot · GE02A17 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N42 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 6.7 anförts beträffande principerna förregionalpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 6.7 anförts beträffande åtgärder fördecentralisering,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 6.7 anförts beträffande principerna förregionalpolitiskt stöd.