mot · GE02Fi602 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringens bristande tilltro tillmarknadshushållningen kommer dock till uttrycki förslaget att bankinspektionen skall övertaspardelegationens informationsuppgifter, då, somregeringen uttrycker det, sådan viktig information sannoliktinte skulle bli producerad på marknaden. Vi ser tvärtomdetta som en naturlig uppgift för konkurrerandekreditinstitut och avstyrker därför den tilltänktauppgiftsöverföringen.Generella åtgärder som skattelättnader inom ramen förett minskande skattetryck och återinförande av fastaspelregler är de viktigaste förutsättningarna förhushållssparandets återhämtning. Moderatasamlingspartiet anser emellertid att olika typer av merselektiva sparstimulanser också bör övervägas för att delspremiera långsiktigt bundet sparande, dels sprida ägandetav bostäder och aktier.8.3 Privatisering av offentliga tillgångarEtt effektivt sätt att öka det privata nettosparandet är attförsälja offentligt ägda tillgångar till allmänheten. Dettagäller huvudsakligen de offentligt ägda tillgångar som kanförvaltas bättre i privata händer (t.ex. skogsmark ochlägenheter i ''allmännyttan''). Enligt det program förprivatisering som de borgerliga partierna tillsammans ställtupp skall de som redan är engagerade i dessa verksamheterges företräde att köpa. Det gäller t.ex. de berördaföretagens anställda och enskilda skogsbönder med marknära skogar. På liknande sätt bör de som hyri kommunalt ägda fastigheter beredas tillfälle att förvärvasina bostäder.Det kan visserligen sägas att försäljning av offentligtägda tillgångar endast innebär att en real resurs utbyts moten finansiell. Men förändringen kan utformas på ett sättsom stimulerar ett spritt enskilt sparande. Och det allmännakan använda likviden till investeringar i infrastrukturen,t.ex. underhåll och utbyggnad av kommunikationsnät,vilket är en mer naturlig uppgift.8.4 Avveckling av löntagarfondernaDe borgerliga partierna har också en gemensam plan föravveckling av löntagarfonderna. Denna utgår från tregrundläggande krav: avvecklingen skall vara definitiv, denfår inte utsätta aktiebörsen för kraftig kurspress och denskall bidra till en högre ekonomisk tillväxt. Tyngdpunktenkommer därmed att ligga på en överföring avlöntagarfondernas aktier till allemansfonder, där de utgörenskilt ägda andelar, vilket medverkar till ett breddatägande i näringslivet.8.5 Startsparande och pensionssparande i bankAtt premiera långsiktigt bundet sparande hör till deviktigaste åtgärderna för att öka hushållssparandet. Vi villdärför föreslå införande av s.k. startsparande och enutvidgning av möjligheterna att pensionsspara.För barn och ungdom bör ett startsparandeinföras. På bankkonton, som är spärrade för uttag intill 18års ålder, skall föräldrar och släktingar kunna sätta in upptill vardera, vilket kan ske utanskyldighet att erlägga gåvoskatt. Någon typ av tak får dockövervägas. All avkastning på kontot bör vara skattefriunder den tid medlen inte får disponeras. På detta sätt kanbarnen ges en trygg start i vuxenlivet. Pengarna kananvändas för att bestrida utgifter för t.ex. utbildning ellerbostad. Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utredade närmare detaljerna och återkomma till med ettförslag . Därigenom skulle startsparandet kunnaträda i kraft redan den 1 januari 1992.För att ytterligare stimulera ett långsiktigt bundetsparande bör möjligheten till ett särskiltpensionssparande utvidgas till att också gällasparande i bank. Bankerna har genom sina väl förgrenadekontorsnät möjlighet att marknadsföra sparformen till enbred allmänhet. Sparformen skulle också uppmuntra ochförstärka en god bank/kundrelation. Sparandet kan skegenom insättning på bankkonton som är spärrade för uttagintill dess vederbörande fyllt . Därefter får uttag skemed högst en tiondel av det innestående beloppet per år.Avsättning till pensionskonto bör vara avdragsgill upp tillett basbelopp. Likaså bör all avkastning vara skattefri ochmedlen fria från förmögenhetsskatt mot att skattskyldighetinträder då beloppen tas ut.Det finns vidare skäl att pröva om det utifrånbanktekniska överväganden är möjligt att utvidgaplaceringsmöjligheterna till att omfatta även sparande iaktier och andra värdepapper samt andelar i aktie- ochavkastningsfonder. Därigenom kan den enskilde själv väljarisknivå på sitt sparande.Det finns även skäl att pröva om det skall vara möjligtatt med uppskjuten skattskyldighet göra förtida uttag förköp av t.ex. permanentbostad eller start av eget företag.Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utreda denärmare detaljerna för det ovan skisseradepensionssparandet och återkomma till medförslag . Därigenom skulle de nya reglernakunna träda i kraft redan den 1 januari 1992.8.6 FörsäkringssparandeFörsäkringssparande för ålderdomen är en annan formav långsiktigt bundet sparande. En skillnad mot detpensionssparande som skisserats i det föregående är att detockså inrymmer en försäkring mot risken för ett tidigtdödsfall. Sparande i pensionsförsäkring har traditionelltvarit förenat med vissa skatteförmåner, vilka emellertidavsevärt reducerats i samband med skatteomläggningarunder senare år. Även villkoren för sparande ikapitalförsäkring har successivt försämrats. Dennasparform behandlades dock något gynnsammare änpensionsförsäkringar vid den senaste skatteomläggningen.De försämrade villkoren har medfört att antalet nyalivförsäkringar sjunkit mellan 1989 och1990. I kronor stannade nyförsäljningen på 7,6miljarder, vilket var mindre än föregåendeår. Det minskade intresset förklaras främst av deförsämrade villkor för försäkringssparandet somskatteförändringarna medfört men också av den osäkerhetallmänheten känner då spelreglerna för denna form avlångsiktigt sparande inte är stabila.Marknaden för livförsäkringar är stel i . Detsammanhänger med att alla livbolag måste vara ömsesidiga.När det inte föreligger något vinstintresse, blir det ingetincitament till förnyelse. Konkurrensen skulle genast öka,om den traditionella livförsäkringsrörelsen fick drivas iaktiebolagsform.Det skulle då bli möjligt att sätta räntan under risk. I dagutgår alla bolag från en kalkylränta på ,vartill kommer möjligheten till återbäring. Utomlands ärdet vanligt att bolaget i stället erbjuder en garanterad räntapå exempelvis . Blir avkastningen på gjordaplaceringar mindre, får bolaget stå för mellanskillnaden,medan det får behålla den om avkastningen blir större. Iförening med fördelaktiga återlåneregler har detta visat sigvara en attraktiv sparform i bl.a. USA.De nya möjligheterna till unit-linked-försäkringar är ettsteg mot ett rikare utbud av försäkringsformer i . Enannan önskvärd modell vore ett sparande med sikte påförvärv av bostad i samband med övergången frånyrkesverksamhet till pensionärstillvaro.8.7 BosparandeAtt bredda bostadsägandet är det bästa sättet attåstadkomma en jämnare fördelning avförmögenhetstillgångarna i samhället. Vi har därför undermånga år föreslagit att det allmänna skall stimuleramedborgarna till ett ökat bostadssparande. All erfarenhetvisar att enskilt ägande är den mest effektiva formen förförvaltning av bostäder. Detta är en viktig anledning till attmånga som bor i hyresrätt vill äga sin bostad. Ur bådesamhälls- och privatekonomisk synvinkel är det fördelaktigtom människor får möjlighet att skaffa en egen bostadantingen i småhus eller i flerfamiljshus.För att öka hushållens möjligheter att i störreutsträckning äga sina bostäder är det väsentligt att minskabeskattningen. Skatterna bör sänkas på både hushållensinkomster och själva boendet. Därigenom kan möjligheterskapas för vanliga inkomsttagare och barnfamiljer att skaffaen egen bostad. Sänkta inkomstskatter och slopande avfastighetsskatten är därför viktiga inslag i en moderat politikför ökat bostadsägande. Reavinstbeskattning avbostadsrätter och småhus bör ändras så att beskattning skerefter uppräkning av anskaffningsvärdet medkonsumentprisindex. Dessutom bör rätten till uppskovfinnas kvar för att undvika de inlåsningseffekter som annarsföljer vid en avskattning även av reala vinster.Uppskovsreglerna bör dessutom gälla vid byte mellan olikaformer av boende, d.v.s. såväl egna hem som bostadsrätt.Moderata samlingspartiet har i annan motion krävt enöversyn av hela kapitalvinst- ochkapitalinkomstbeskattningen. Det bör då övervägas omreavinstbeskattningen kan slopas eller begränsas till kortainnehav.För att öka bostadsägandet är det också viktigt att ge deboende rätt att köpa och ombilda hyreslägenheter tillbostadsrätts- eller ägarlägenheter. Detta skulle dessutombidra till att bringa ordning i de allmännyttigabostadsbolagens dåliga affärer. Kommunerna kan genomatt ge borgen för lån möjliggöra för flera att bli ägare tillsin bostad. Staten bör vara generös när det gäller att låtafördelaktiga lån på en fastighet övertas av nya ägare.Vi föreslår därutöver att målsparandet till egen bostadeller bostadsrätt uppmuntras. Vi har tidigare förordatinförandet av ett målsparande till egen bostad inom ramenför skattesparandet. Eftersom detta håller på att avvecklas,fungerar emellertid inte längre denna lösning. Våren 1988anslöt sig regeringen till vår uppfattning att detskattegynnade bosparandet borde frikopplas frånallemanssparandet och i stället bygga på bankernas spara--låna-system. Det förslag som regeringen lade fram och somgodtogs av var emellertid krångligt till sinkonstruktion och kommer att leda till ökade kostnader försåväl banken som ansvarig myndighet, utan att ge särskiltstora effekter på nysparandet.Stimulansen till bosparande bör knytas till särskildabostadskonton i bank. Sparmedlen skall också kunnaplaceras i aktiefonder. Ett sådant bosparsystem skall inte hanågon övre åldersgräns. Enligt vår mening börpremieringen ske på flera olika sätt. Staten bör utge ensparpremie på av det belopp som sparats underminst och använts till köp av bostad. Sparpremien fårdock maximalt uppgå till . Därtill bör statenställa statlig borgen för lånet, vilket kan innebära ensänkning av låneräntan med ungefär 0,5--1 procentenhet.Det bör också övervägas, om det bör bli möjligt att iförtid disponera en del av det belopp som sparats på det idet föregående skisserade pensionskontot utan attskattskyldighet inträder. Ägande av bostad kan ju ses somen alternativ form av sparande för ålderdomen.8.8 AktiesparandeI en marknadsekonomi är det särskilt angeläget attaktieägandet är väl spritt bland de enskilda medborgarna.För att vända den utveckling för hushållens aktieägandesom beskrivits i det föregående är det nödvändigt att ändraskattesystemet så att diskrimineringen av privatpersonerupphör.Skattevillkoren för hushållens aktiesparande måstekraftigt förbättras. Hela löntagarfondssystemet skallavvecklas. Det borgerliga avvecklingsförslaget innebär atten grund läggs för en omfattande spridning avaktiesparandet till helt nya grupper. Genom attlöntagarfondernas tillgångar används som stimulans tillsparande i allemansfonderna är det möjligt att en majoritetav den vuxna befolkningen kan bli aktiesparare. Dåförverkligas den moderata idén om en långtgåendeägandespridning. Avvecklingen blir därmed den viktigasteenskilda åtgärden för att åstadkomma ett ökataktiesparande.En försäljning av aktier i statliga företag tjänar ocksåsyftet att bredda ägandet och öka sparandet, förutsatt attanställda och småsparare ges goda möjligheter att fåtilldelning vid börsintroduktionen.Ett sätt att sprida det enskilda aktiesparandet är attavskaffa dubbelbeskattningen på aktieutdelningar. Enlindring som statsfinansiellt motsvarar den 30-procentigaskattereduktionen bör återinföras.Reavinstskattereglerna bör både förenklas och mildras.I jämförelse med omvärlden ligger den svenskabeskattningen av värdestegring på aktier högt. För att densvenska ekonomin skall anpassas till internationellaförhållanden bör därför reavinstbeskattningen på aktierförenklas och sänkas enligt följande.Beskattning av kapitalvinster skall generellt utformas såatt inlåsningseffekter begränsas. Reavinster som ärnominella, men inte reala, skall inte beskattas. Mot denbakgrunden bör anskaffningsvärdet för aktier indexreglerasmed konsumentprisindex. Motsvarande regler bör gällaäven för optioner, terminer m.m. Alternativt kanskattesatsen sänkas i motsvarande mån.Genom inflationsskyddet av anskaffningsvärdena och enskattesats för den reavinst som därefter framkommer på 30procent lindras realisationsvinstbeskattningen, som ärväsentligt högre än vad som gäller i flertalet andra länder.Den nödvändiga anpassningen av kapitalskattereglerna tillomvärlden påbörjas därmed. I andra länder är normaltreavinster på aktier och motsvarande instrument skattefriaefter en viss innehavstid som kan variera från sex månadertill något eller . Frågan om ett slopande avskatteplikten för reavinster efter en viss innehavstid börsnabbutredas.Den av socialdemokraterna införda omsättningsskattenpå aktier bör avskaffas. En effekt avomsättningsskatten är att de korta affärerna minskar.Omsättningen på minskade med 17procent och har i reala termerhalverats . En väl fungerandeaktiemarknad behöver korta placeringar bl.a. för attkursrörelserna skall jämnas ut. Omsättningsskatten medförockså att handel med svenska aktier överförs till utlandet.Redan i dag sker två tredjedelar av handeln i de tio störstaföretagens aktier i . Omsättningsskatten halveradesden , men denna åtgärd har bara resulterat iatt det nu är fyra gånger dyrare, mot tidigare sex gånger, atthandla i svenska papper i jämfört med t.ex.London.Förmögenhetsskatten skall successivt slopas. Vidförmögenhetsbeskattningen tas börsnoterade aktier upp av aktiernas marknadsvärde. För t.ex.fastigheter gäller att taxeringsvärdet utgör ca 75procent av marknadsvärdet. Prisfallsrisken har varit ett avskälen till att taxeringsvärdena satts lägre änmarknadsvärdena. Med hänsyn till att kursfallsrisken föraktier normalt är större än för fastigheter bör endast 65procent av börsnoterade aktiers marknadsvärde tas upp tillbeskattning. Vi anser att förmögenhetsbeskattningen av OTC-bolag bör ske enligt tidigare regler, dvs. endast 30 procentav substansvärdet bör beskattas.Utöver dessa föreslagna förändringar börförmögenhetsskatten på det arbetande kapitalet i små ochmedelstora företag slopas.Arvsskattereglerna är en mycket viktig orsak till deprivata hushållens utträngning från aktiemarknaden. Enviktig skillnad mellan hushåll och institutioner är att desenares aktieinnehav är helt befriade från den typ avavbränning som arvsskatten innebär. Skattereglerna vid arvbör utformas så att det samlade uttaget ligger inomrimlighetens gräns oavsett storleken påaktieförmögenheten. Vår uppfattning är att börs- och vid arvs- och gåvobeskattning bör åsättas värde ikonsekvens med vårt förslag om förmögenhetsbeskattning.Regeringen genomdrev försämringar i denskattemässiga behandlingen av anställdas vinstandelar.Avsikten med frivilliga vinstandelssystem är att göra deanställda delaktiga i företagens resultat, förbättraproduktiviteten, öka sparandet, sprida det individuellaägandet och stärka känslan av samhörighet inom företaget.Regeringens åtgärder på detta område riskerar att minskaförekomsten av företagsanknutna vinstandelssystem, vilketockså var det uttryckliga syftet med förslaget. Moderatasamlingspartiet motsatte sig bestämt dessa försämringar. Vihävdade att frivilliga vinstandelssystem i stället bordestimuleras t.ex. genom att de stiftelser som förvaltarvinstandelsmedlen skattebefrias. Vidare borde övervägasmöjligheten att i viss utsträckning beskatta vinstandelarnasom inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet. De förslagsom vi framförde och sedan varje årupprepat har samma aktualitet , varför vi anser attregeringen bör återkomma med förslag till stimulanser avföretagsanknutna vinstandelssystem. bör ävenavskaffa de införda reglerna om sociala avgifterpå vinstandelar.Från fackföreningsrörelsen framförs ofta krav på skärptbeskattning av anställdas innehav av konvertiblaskuldebrev. Tanken är att värdestegringen skall beskattassom inkomst av tjänst. Vi motsätter oss bestämt sådanaförsämringar.Anställda i börsnoterade och andra företag måste fåmöjlighet att spara i aktier i det egna företaget utan atteventuell skillnad mellan marknadsvärdet ochförvärvspriset betraktas som löneförmån. Vi föreslårskattefrihet för alla anställdas aktieköp i det egna företagetutan annan begränsning än att köpen skall ha skett påsamma ekonomiska villkor som tillämpas för utomstående.1982 infördes en lättnadsregel som innebär att ickebörsnoterade företag får göra avdrag av detutdelade beloppet, dock ej mer än vad som motsvarar 15procent av aktiekapitalet eller . I avvaktanpå att dubbelbeskattningen helt skall avskaffas föreslår viatt 15-procentsgränsen höjs. motsvararen alltför låg avkastning med hänsyn till risktagandet ochmed hänsyn till att många bolag har ett lågt aktiekapital iförhållande till deras verkliga värde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att stimulerahushållssparandet och öka ägandespridningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring avinformationsuppgifter till bankinspektionen i samband mednedläggningen av spardelegationen,3. att hos regeringen begär förslag omstartsparande i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag ompensionssparande i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i reglerna förförsäkringssparande,6. att hos regeringen begär förslag omstimulans till bosparande i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att främja sparande iaktier,8. att beslutar att sociala avgifter inte skall utgåpå företagsanknutna vinstandelar i enlighet med vad somanförts i motionen.