ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo916 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad restriktivitet för stentippning i havet Enligt gällande lag måste undervattensschaktning,muddring, sprängning och tippning av muddermassor ochsprängsten föregås av vattendom. Detta innebär att det ärvattendomstolen som fattar beslut i ärendet, men den gördet efter yttrande av bl.a. naturvårdsenhetoch fiskenämnd. Därvid prövas åtgärden t.ex. ur biologisksynpunkt och med hänsyn till fiskerinäringens intressen.Om framställningen bifalls lämnas anvisningar för arbetetsomfattning, utförande, lämplig tid för arbetetsutförande m.m.Trots att dessa här ovan angivna arbeten sker i begränsadomfattning, kan ändå alltför stora olägenheter ochskadeverkningar uppstå vid olika ingrepp och åtgärder ivattenområdena. Inte endast utifrån fiskets behov utanäven ur miljösynpunkt bör därför en översyn av gällande lagske. En skärpt tillståndsgivning och även skärpt kontroll vidarbetenas genomförande är befogad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skärpt lagstiftning förtippning av sten och muddermassor i havet.
mot · GE02Jo918 · 1991-01-25 00:00:00 — Med nuvarande jaktregler bedrivs jakten i efterejder enligt vår uppfattning på felaktiga grunder. I dagskjuts vid den tillåtna höstjakten nästan bara honfåglar ochårsungar. Populationen beskattas i vårt land med en mycketsned könsfördelning. Från alla tänkbara synpunkter ärdetta en felaktig vård av ejderbeståndet. Inga andradjurarter utsätts för ett så skevt jakttryck.Förr bedrevs ejderjakten under biologiskt mer riktigaformer, då jakttrycket riktades lika mycket mot hanfåglar.Nuvarande jakttider omöjliggör emellertid en sådanbiologiskt riktig jakt.Ejdern anländer från övervintringsområden bl.a. i södraÖstersjön till skärgården vid islossningen. Viss avskjutninghar då redan skett i övervintringsområdet. Hanfåglarnastannar ungefär fram tills dess att ungarna är kläckta. Sedansamlas de långt ute till havs och när hösten och jakttidenkommer finns enbart honorna och ungarna kvar. Det äralltså dessa som jagas.Hanfåglarna, som uppträder i storamängder i skärgården, konkurrerar om födan --blåmusslorna -- med honor och ungar. Flockar medtusentals ejderhanar ligger inne mellan skären.Den s.k. vårjakten, som togs bort ,riktades endast mot hanfågel och byggde på kunskap ocherfarenheter om en biologiskt riktig beskattning.Skärgårdsborna var måna om att sköta sin förnyelsebararesurs.Under en veckas jakt, enbart efter hanfågel, skulle dennu mycket sneda könsfördelningen kunna påverkas en del.Den som kan något om fåglar vet att det är mycket lätt attskilja på hanfåglar och honfåglar och att någon risk förförväxling inte finns.Även om principen för jakt och naturvård skall vara attvåra djurarter skall vara fredade under yngelperiodenmåste hanfågel av ejdern få utgöra ett undantag.Förutsättningarna för en riktig beståndsvård kräver detta.I utbyte mot några dagars jakt skulle mankunna senarelägga höstens jaktstart med lika många dagar.På så sätt påverkas inte det totala jakttrycket utan enbartfördelningen.Finland har behållit denna typ av jakt efter ejder och därfungerar det alldeles utmärkt. Vi anser att man också iSverige bör ta itu med denna ekologiskt viktiga fråga.Endast skärgårdens fast boende befolkning bör gesmöjlighet till jakt på hanfågel av ejder under en kortare tidpå senvintern. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om senvinterjakt på sjöfågel.
mot · GE02Jo920 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo533 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör förbehålla sigprövningen av vissa minikraftverk som vägledning förvattendomstolarnas bedömning av allmänna intressen,2. att hos regeringen begär förslag om ändringav vattenlagens tillåtlighetsregler i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att beslutar om en ändring av vattenlagen såatt även mindre vattenkraftsprojekt omfattas av sammautredningsmöjligheter som större vattenföretag enligt 11kap, 10 § VL,4. att beslutar om en sådan lagändring attvattenkraftsprojekt i undantagna älvar och älvsträckoralltid skall prövas av regeringen.
mot · GE02Jo922 · 1991-01-25 00:00:00 — Registrering av licensområden för älgjakt beslutade i enlighet medproposition 1990/91:28. Det innebär att inomälgjaktsområde med generell tilldelning får älgjakt skeenligt övergångsbestämmelser till utgången av 1994. Dessaområden har då en generell årlig tilldelning omfattande ettvuxet djur och en årskalv under en jakttid av längst femdagar.Den nya jaktlag som trädde i kraft den 1 januari 1988innebär att jaktområden som var tillräckligt stora för atttillåta en årlig avskjutning av minst ett vuxet djurregistrerades som licensområde. Dessa områden harkommit att kallas A-områden. beslöt emellertidatt område som inte uppfyller kraven på A-område i vissafall skall kunna registreras för tilldelning av ett valfritt djur(vuxet djur eller kalv) . Dessa områden har kommitatt kallas B-områden.Av de cirka 20 000 generella områden som fanns den 1januari 1988 har få omregistrerats till B-område. Det finnsi dag knappt 3 000 B-områden. Ofta är B-områden avbetydligt större omfattning än områden med generelltilldelning. Ett B-område kan omfatta flera hundra hektarmedan ett område på generell jakt kan omfatta några fåhektar.Den regel som föreslås förlängd i ytterligare fyra årinnebär således att man på ett litet område omfattandenågra få hektar har en tilldelning på ett vuxet djur och enkalv medan B-områden har en tilldelning av endera ettvuxet djur eller en kalv under samma jakttid. Detta äruppenbarligen orimligt. Vi motionerade därför i anslutningtill proposition 1990/91:28 om att B-områden i vart fall skallfå samma tilldelning som generella områden.Jordbruksutskottet föreslog att avslå motionen,vilket också blev beslut. beslut reserverade sig enbart demoderata ledamöterna.I den riksdagsdebatt som föregick beslutet ställdesfrågor till företrädare i kommunen för de partier som iutskottet avstyrkt motionen och biträtt propositionen.Ingen företrädare för utskottsmajoriteten svaradeemellertid på frågor eller deltog ens i debatten. Enligt enav de närvarande utskottsledamöterna berodde det på attmotionens krav egentligen var rimliga.Vi upprepar självfallet kravet på en sådan ändring avjaktlagen att tilldelning av djur vid älgjakt sker på ett rimligtoch så långt möjligt rättvist sätt. Minimikravet är då att förB-områden medge i vart fall samma tilldelning som förgenerella områden. Med tanke på att B-områden dessutomofta omfattar betydligt större areal än ett generellt områdeborde jakttiden dessutom förlängas.Det torde ankomma på vederbörande utskott attutarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar ändraövergångsbestämmelserna till jaktlagen (1987:259) så atttilldelningen för så kallade B-områden vid älgjakt blir ettvuxet djur och en kalv,2. att hos regeringen begär förslag om förlängdjakttid för så kallade B-områden i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GE02Ju19 · 1991-01-25 00:00:00 — med anledning av skr. 1990/91:73 Redogörelse för tillämpningen av lagen (1989:530) om åtgärder för att förebygga våldsdåd med internationell bakgrund (terroristlag) Terroristbestämmelserna i utlänningslagen är unika,inget annat demokratiskt land har liknande bestämmelservad gäller tvångsåtgärder och beslutsinstanser.Lagen innehåller inte några regler om rätt att överklagaett av regeringen meddelat beslut om utvisning eller omsådana föreskrifter som ålagts den utvisade när hinder förutvisning föreligger. Det finns inte heller möjlighet för endomstol vid prövning av åtal enligt 23§ första och tredje stycket terroristlagen för överträdelseav sådana föreskrifter att pröva om det fortfarande finnsgrund för regeringens beslut.Enligt 2 kap. 9§ regeringsformen har svensk medborgare som harberövats friheten med anledning av brott eller misstanke ombrott rätt att få sin sak prövad av domstol.Utlänning här i riket är enligt 2 kap. 20§ regeringsformen likställd med svensk medborgare vidtillämpning av 2 kap 9§.Vänsterpartiet protesterar mot en lagstiftning som delsinskränker grundläggande mänskliga rättigheter, delsenbart är tänkt att tillämpas på vissa grupper i samhället.I skrivelsen lämnas en redogörelse förutrikesdepartementets skrivelse av omatt regeringen upphävt föreskrifterna för de''kommunarresterade'' kurderna utom det som avseranmälningsplikten. Den enda möjligheten för dessa kurderatt få en domstolsprövning har varit att bryta motföreskrifterna. Därför har de flesta aldrig åtlytt justanmälningsplikten.Det är närmast pinsamt att regeringen mot bakgrund avvetskapen att de anklagade aldrig har efterlevt föreskriftenatt anmäla sig på föreskriven polisstation ändå hävdar attbestämmelsen skulle ge skydd mot terroristaktiviteter ochdärför måste finnas kvar. anser attterroristlagstiftningen bör ändras så att dessa ärendenhandläggs av allmän domstol och att den som redan ärföremål för restriktioner enligt denna lagstiftning också skaha rätt till domstolsprövning enligt de föreslagna reglerna.Vi anser också att utvisningsbeslutet ska upphävas.Det är av stort värde att får en redogörelse förden internationella terrorismens utveckling, inte minst somen bakgrund till ställningstagande om att inrättaen särskild beredskapsstyrka mot terrorism.Redogörelsen för den internationella terrorismen ärtyvärr mycket knapphändig och lämnar många frågetecken.Beskrivningen av terroristaktiviteter i ärförvånande. Kan det kallas för internationell terrorism nären etnisk minoritet i ett land på grund av långvarigt ochsvårt förtryck gör uppror mot landets regim? Det skullevara av värde att få ta del av regeringens ställningstagandesom föranleder den skillnad i definition som finns mellanpalestiniernas uppror och kurdernas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt sådan ändring av terroristlagen bör ske att ärendenenligt denna lag skall handläggas av allmän domstol,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beskrivningen av vad sombetecknas som terroristaktiviteter i måste göras motbakgrund av den faktiska situationen i landet.
mot · GE02Ju201 · 1991-01-25 00:00:00 — I del av budgetpropositionenframgår att ånyo högprioriterats förpolishus/förvaltningsbyggnad. Den prioritering somByggnadsstyrelsen redovisar får tyvärr tas för vad den är.Trots att legat väl framme påstyrelsens lista, har inget hänt. Löften om planeradbyggstart efter /94 kan inte ses som någotannat än en fingervisning om att det kan dröja många årinnan polishuset kommer till utförande.Den höga aktualitet som präglar projektet hängersamman med att de nuvarande lokalerna är olämpliga,otidsenliga och i några fall inte godkända för avseddaändamål. Problemen för polisen har varit akuta.Yrkesinspektionen har vid tidigare kontroller funnit storabrister i arbetsmiljön.Tomtfrågan är ordnad genom medverkan av Uddevallakommun.Motiven för ett polisens förvaltningshus i ärlika många som alla år projektet stötts och blötts i olikainstanser. Till all annan plädering för ett nytt polishus börläggas att modern polisverksamhet ställer så höga krav påpersonalen, att den för att göra ett så bra jobb som möjligtmåste ha tillgång till vettiga lokaler, särskilt frånutbildningssynpunkt. Allmänheten ställer också krav på attett polishus skall vara välbeläget och inte haverksamheterna spridda på olika håll i en centralort.Riksdagen bör uttala sig för en snar igångsättning avförvaltningsbyggnaden i ! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av polishus i att projektet påbörjas senast under budgetåret1993/94.
mot · GE02Ju202 · 1991-01-25 00:00:00 — har i sin anslagsframställan begärt att100 nya polistjänster skall tillföras glesbygdsdistrikten.Detta för att kompensera en sned åldersfördelning blandpoliserna i dessa distrikt. har även begärtmedel för att tillföra polisväsendet ytterligare administrativpersonal. Regeringen har dock ej bifallitRikspolisstyrelsens hemställan.Jag anser att denna begäran från ärmycket motiverad. Faktum är att medelåldern blandpoliserna i många glesbygdsdistrikt är mycket hög.Samtidigt är möjligheterna att kunna få befordrade tjänstereller tjänster med inre tjänst i dessa distrikt mycketbegränsade. Detta gör att det inte sällan finns poliser som har yttre tjänst. Denna situation upplevs oftamycket arbetsam för berörda tjänstemän.För att råda bot på denna situation anser jag attrikspolisstyrelsens förslag är mycket bra. Om berördadistrikt tilldelades någon eller några yngre poliser skulledetta med säkerhet få mycket positiva effekter påtjänstgöringen.I de aktuella distrikten är det ganska vanligt att ett antalpolismän även har delpension. För dessa tjänstemän finnsinga vikarier att tillgå. Inte heller för andra typer avledigheter finns några vikarier. Dessa distrikt tilldelas oftastheller inga eller mycket små vakansmedel för att anställaadministrativ personal. Sammantaget gör detta attpersonalsituationen är permanent besvärande.Glesbygdsdistrikt är också vanligen geografiskt mycketvidsträckta. Detta gör att de få polismän som finns att tillgåhar mycket stora områden att övervaka. Många gångerfinns det bara en patrull som är tillgänglig, vilket gör dethart när omöjligt att upprätthålla den ordning och säkerhetsom medborgarna har rätt att kräva. nMed hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare polistjänster tillglesbygdsdistrikten,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt även de små glesbygdsdistrikten bör tilldelas s.k.vakansmedel bl.a. vid delpensioner.
mot · GE02Ju204 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är ett känt -- och givetvis beklagligt -- faktum att detråder polisbrist i vårt land. De menliga följderna av dettaslår olika hårt i skilda delar av landet och inom skildapolisdistrikt. Ett av de hårdast drabbade områdena ärnordvästra med . Deförhållanden som är specifikt utmärkande för Helsingborgspolisdistrikt är i korthet följande.NarkotikabekämpningDet kan anses vara dokumenterat att huvuddelen av dennarkotika som förs in i landet sker via ochområdet norr därom. Hela kuststräckan upp till Kullen --som ingår i -- utmärks avilandstigningsplatser för illegal införsel och företrädesvisnarkotika. Situationen är lindrigt uttryckt svårbemästradoch ställer stora krav på polispersonalen såväl kvalitativtsom kvantitativt. Statsmakterna har bestämt attbekämpandet av narkotikabrottsligheten skall prioriterasoch i följd därav måste polismyndigheten i Helsingborgförstärkas personellt. Detta bör ske dels genom attdistriktet tilldelas ett utökat antal polistjänster och delsgenom en förstärkning av den administrativa personalen,vilket skulle medföra att polismän i ökad utsträckning kanfrigöras för mer renodlad polisiär verksamhet.TrafikövervakningHelsingborgs polisdistrikt genomkorsas av tvåEuropavägar, E4 och E6. Trafiken kan betraktas somintensiv. Härtill bidrar i icke ringa mån att somport till och från kontinenten ständigt genomströmmas aven stor skara in- och utresande. Antalet uppgår till17--18 miljoner resande. Kontrollen av hastighet ochnykterhet är personalkrävande. Detta gäller än merkontrollen av tung trafik och av farligt gods. Kontrollen avdet senare måste vara ytterligt rigorös mot bakgrund av detkatastrofhot som ligger nära till hands och är i högsta gradoroväckande. Det är ingen överdrift att påstå att en olyckaskulle kunna medföra att stora delar av staden och dessinvånare skulle utplånas. En förstärkning av polisenskontrollresurser framstår som angelägen och ofrånkomlig.AllmäntHelsingborg är från ordningssynpunkt en bekymmersamstad. Närheten till med dess liberalarealkoholpolitik har följdverkningar i medstigande antal fyllerifall och störande av ordningen. Detskall här nämnas att vård inomHelsingborgs sjukvårdsdistrikt redovisat en ''hälsoprofil''för . Av denna framgår bl.a. attdödligheten i alkoholrelaterade sjukdomar är fyra gångerhögre i än i länet i övrigt, att Helsingborghar överdödlighet i självmord jämfört med genomsnittetför landstingsområdet, samt att Helsingborgssjukvårdsdistrikt har landet högsta förskrivning av lugnandemedel. De redovisade förhållandena övar på olika sättinflytande på den verksamhet som åliggerpolismyndigheten.Regeringen har föreslagit att 600 polisaspiranter anställs.Successivt kommer detta att leda till en förstärkning avantalet poliser i tjänst. bör nu uttala att enproportionellt större andel av denna förstärkning börkomma till del. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en successiv förstärkning avHelsingborgs polisdistrikt.
mot · GE02Ju205 · 1991-01-25 00:00:00 — Polisingripande vid upplopp m.m. I samband med mellan ochEngland på greps ett hundratalengelska fotbollssupportrar i . Härvidgreps även tre svenska värnpliktiga, två grekiskajournalister och en tysk banktjänsteman.Polisens agerande har kritiserats avjustitieombudsmannen (JO) som anfört att det inte finnsnågot lagligt stöd för kollektiva frihetsingripanden, s.k.massingripanden.En åklagare utredde på JO:s uppdrag om polisen gjortsig skyldig till myndighetsmissbruk eller olagafrihetsberövande. Resultatet blev, att åtta polisbefäl iStockholm delgavs misstanke om brott.Det inträffade har medfört att det har uppståtttveksamhet bland polispersonal om polismyndighetensmöjligheter att ingripa i upploppsliknande situationer.Samtidigt som polisen har ett ansvar för att upprätthållaallmän ordning råder nu osäkerhet om vilka metoder sommyndigheten får tillgripa för att garantera detta. Ingriperinte polisen eller ingriper , riskerar den att få kritikför att inte försöka förhindra upplopp, medan polisen somingrep vid -89 nu riskerar åtal.Mot bakgrund av internationella erfarenheter av störreidrottsevenemang m.m., vilka lett till svåraordningsproblem -- som upplopp och kravaller -- finns detanledning anta att liknande arrangemang i vårt landkommer att kräva särskilda ordningshållande insatser. på ett sådant arrangemang där detta befaras är fotbolls-EM 1992.För att begränsa riskerna för oroligheter i samband medstora publika evenemang är det angeläget, att den ansvarigearrangören i samarbete med polisen planerararrangemanget så att störningsmomenten kan minimeras.Därutöver anser vi att lagstiftningen inte ger polisenerforderliga möjligheter att garantera allmän ordning.Problemet måste lösas , vilket ävenrikspolisstyrelsen har pekat på. harföreslagit förändringar i polislagen, i syfte att underlätta förpolisen att upprätthålla allmän ordning och omhändertastörande grupper. Intentionerna bakom styrelsens förslag ärväl motiverade. Regeringen bör därför omgående tillriksdagen lämna förslag så att polisens möjligheter attomhänderta störande personer klarläggs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring av polislagen.
mot · GE02Ju206 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T211 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om automatiskhastighetsövervakning.
mot · GE02Ju207 · 1991-01-25 00:00:00 — Underrättelse till föräldrar vid gripande av underårig När en minderårig begår ett brott är det givetvis oerhörtväsentligt att föräldrarna underrättas. Det har dock visat sigatt rutinerna för samarbete mellan sociala myndigheter ochpolis inte alltid är fungerande. Detta kan medföra attföräldrar först underrättas efter gripandet.Polisen har ansvar för att föräldrarna informeras, mennär det gäller minderåriga lämnas ärendet över till desociala myndigheterna.Polisens agerande vid själva gripandet skiljer sig åtmellan olika kommuner.Det har framkommit att i vissa polisdistrikt meddelarman inte föräldrarna vare sig meddelst telefon eller brev. Påfrågan varför, svarar man att föräldrarna tycker det ärobehagligt när polisen lägger sig i. Det kan nu dröja fleramånader innan informationen mellan polis--social--förälderhar fungerat.Det är dock föräldrarna som har tillsynen över sina barnoch därmed det yttersta ansvaret. Självklart vill de allraflesta föräldrar ta detta ansvar. Om föräldrarna skall hamöjlighet att hjälpa sina barn måste dessa rutiner ses över.Vi anser det därför angeläget att generella föreskrifterutarbetas, när det gäller gripande av minderåriga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetande av generellaföreskrifter vid gripande av minderåriga.
mot · GE02Ju208 · 1991-01-25 00:00:00 — I justitieutskottets betänkande 1990/91:JuU1 ''Förnyelseinom polisen'' instämmer utskottet i civilministernsuppfattning att den reguljära vidareutbildningen av poliseri ökad utsträckning bör kunna förläggas till regional ellerlokal nivå.I en reservation från (fp) och (c) underströksangelägenheten av att möjligheterna till decentralisering avutbildningen inom polisen tas till vara. I reservationen avsesså väl grundutbildning som vidareutbildning kunnaförläggas till regional eller lokal nivå.Kalmar bör vara en ort som är mycket lämplig förkortare eller längre kurser inom polisutbildningen bl.a. avföljande skäl:a) Förbindelserna är bra både med tåg och flyg. Ettutvecklat vägnät ger också snabba förbindelser inomSydsverige.b) I finns väldokumenterad erfarenhet avinternatutbildning inom Teleskolan och Fojo (fortbildningför journalister). Samarbete med dessa institutioner börkunna etableras. Särskilt kan utbildningen inom radio- ochsambandsområdet utvecklas med hjälp av Teleskolan.c) Kalmarpolisen arbetar ofta efter annorlunda metodersom väckt uppmärksamhet.d) De speciella förhållandena som uppkommer underden stora turistsäsongen kan vara av undervisningsvärde.e) Många poliser arbetar utanför Stockholm.Aspiranterna kommer från hela landet. Det kan vara viktigtatt en del av utbildningen sker under förhållanden som mermotsvarar den egna omgivningen än vadStockholmsförhållandena gör.f) Utbildning i torde ställa sig avsevärt billigareän i Stockholm.Mot denna bakgrund är det angeläget attRikspolisstyrelsen och intensifierar arbetetatt förlägga kurser till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att polisutbildning förläggs tillKalmar.