mot · GE02A206 · 1991-01-25 00:00:00 — Åtgärder för en bättre arbetsmiljö har i sin kartläggning ochgranskning av arbetsmiljön funnit att den förändrade ochutvidgade lagstiftning som kom till i mitten av 1970-taletinte medförde en minskning av antalet olycksfall och andraskador i arbetslivet.Sjuktalen ökar liksom arbetsskadorna ochförtidspensioneringarna. Kostnaderna för dessa uppskattas,förutom produktionsbortfallet, till drygt 60 miljarderkronor . Därutöver betalar samhället 3 miljarder perår till förbättringar av arbetsmiljön.Andelen förtidspensionärer har ökat och utgör ca 350 000 människor. Drygt 50 000förtidspensioneras . Ca 180 000 arbetsskador anmälsvarje år.Därtill kommer de mänskliga kostnaderna som inte kanberäknas men som är oerhört stora.Dödligheten bland människor som slagits ut urarbetslivet är 3--4 gånger högre än i andra motsvarandegrupper.Största delen av de sjukdomar och skador somförorsakar sjukskrivningar kan hänföras till arbetsmiljön.Hälsan är en klassfråga. LO-grupperna får i störreutsträckning arbetssjukdomar än andra, de vårdas längre påsjukhus och de förtidspensioneras mest.Nya skador ökar mestGårdagens arbetsmiljörisker i form av bristandeskyddsanordningar med risk för fysiska skador i jobbet finnsdelvis kvar men har kompletterats med andra och nyarisker.Stress, belastningsskador och psykosociala faktorer blirallt påtagligare sjukdomsorsaker. En kraftig ökning avantalet anmälda arbetsskador av psykosocial typ haruppstått under 1980-talet.Stressframkallade sjukdomar, exempelvis i form avhjärt-kärlsjukdomar, är långt vanligare inom arbetarklassenän bland tjänstemän och företagare. Dessa klassbundnaskillnader i hälsotillstånd har ökat under 1970- och 1980-talet.Nya typer av miljörisker drabbar stora grupper. Dåliginomhusventilation i många moderna kontors- ochindustribyggnader medför att bakterier, mögel ochallergiframkallande ämnen sprids i lokalerna. Detta ärsannolikt en viktig orsak till ökningen av astmatiska ochallergiska sjukdomar. Överhuvudtaget är ett u-landnär det gäller väl fungerande ventilationsanläggningar. Detfinns stora brister när det gäller den regelbundna kontrollenoch servicen av dessa. Detta gäller både på arbetsplatser, ihemmet och övriga lokaler.Det växande antalet nya kemikalier och den ökandetiden framför bildskärmar är andra nyaarbetsmiljöproblem.Oregelbundna arbetstider och skiftarbete sliter hårdarepå människor än arbete . Av hälsoskäl skulledärför en daglig arbetstidsförkortning vara det bästaverktyget mot utslitning av arbetskraften.Målet bör vara att 6-timmarsdagenuppnås.Kvinnors arbetsmiljöAntalet anmälda skadefall har ökat inom traditionellakvinnoyrken som sjukvård och barn- och äldreomsorg.Speciellt högt och ökande är antalet anmälningar somkommer från anställda inom . Det handlar ombåde belastningsskador och psykosociala problem.Kvinnor drabbas i högre grad av belastnings- ochförslitningsskador än män. Hos kvinnor är sådanaskador. Det beror på att deras arbeten oftare är monotonaoch enformiga samt att de gör mer av hemarbetet.Genom att kvinnor gör mer av hemarbetet blir den totalamängden arbete större och därmed minskar möjligheten tillvila och återhämtning.RiskyrkenExtremt hög är arbetsskaderisken för kvinnligamontörer inom elektronikindustrin, som i stor utsträckningidag drabbas av nackskador. Andra branscher som har högandel förslitningsskador är bland kvinnligaverkstadsmekaniker som svarvare och borrare, svetsare,slakt- och charkuteriarbetare, målare och gjuteriarbetare inämnd ordning.När det gäller förslitningsskador ochbelastningssjukdomar som härrör från arbetet är det blandmännen högst risker i följande yrken: slakt- ochcharkuteriarbetare, flyttkarlar, garvare, tapetserare,murare, skogsarbetare, gjutare, betongarbetare ochverkstadsmekaniker i nämnd ordning.Ser man till rena olyckshändelser av typen akutaarbetsolycksfall är antalet störst bland slakt- ochcharkuteriarbetare, gjuteri- samt gruvarbetare i nämndordning (ovanstående siffror hämtade urArbetarskyddsstyrelsens informationssystem omarbetsskador, ).FörtidspensioneringarnaFörtidspension har ofta en koppling tillarbetsmiljöfrågorna. Yrken med en hög andelförtidspensionärer kan därför ge en indikation på brister iarbetsmiljön.Högst andel förtidspensionärer i förhållande tillyrkesverksamma finns inom följande områden: lokalvård,textil, sömnad, järnbruk, metall- och smidesindustri,gjuteri- och verkstadsindustri, byggnadsarbete samt övrigindustri.Kopplingen långtidssjukskrivning -- brister iarbetsmiljön är tydlig. De långa sjukskrivningarna har ökatkraftigt för kvinnorna och har ett högre tal än för män.När det slutligen gäller dödsolyckor som följd avarbetsplatsolycksfall (exkl resa till/från arbete) har denårliga siffran varit relativt runt 100 personer.De aktuella dödstalen i arbetsskadestatistiken visarhögst dödstal för följande yrken: egenföretagare (främstjord/skogsbrukare), industriarbetare och chaufförer.Sammanfattningsvis är bilden entydig: antaletarbetsskador ökarkvinnors andel bland de arbetsskadadeväxerförslitningsskadorna i nacke, axlar, rygg och armarär fortfarande en betydande del av arbetsskadornakvinnor utsätts för de största riskerna inom yrkena städare,montörer inom elektronikindustrin, verkstadsmekanikersamt vård och omsorg (främst hemsjukvården)för män ärrisken störst bland slakt- och charkuteriarbetare,flyttkarlar, jordbrukare och gjuteriarbetare samt byggnads-och industriarbetarede psykosociala problemen påarbetsplatserna ökarDet finns omkring 150 myndigheter ochorganisationer som arbetar med olika former av utåtriktadarbetsmiljöverksamhet. Det finns oerhördakunskapsbanker i om arbetsmiljöfrågorna. Detfinns ca 120 000 aktiva skyddsombud. Inom lagstiftningen ärden bärande tanken samverkan och samarbete mellanarbetstagare och arbetsgivare för en bättre arbetsmiljö.Det är inte kunskap och information som saknas.Det är makten att använda kunskapen som saknas.Nu måste lagarna stärkasSjukstatistiken ovan talar sitt tydliga språk.Arbetsmiljön har totalt sett blivit sämre i undersenare år.Förhoppningen om att arbetsgivaren genom samarbetemed facket skulle inse vikten av en god arbetsmiljö varvisserligen en vacker tanke men visade sig vara naiv.Den feltanken får nu betalas av de cirka 600 000människor som i denna stund är långtidssjukskrivna ellerförtidspensionerade!Den slutsats man måste dra av den växande förslitningenav arbetskraften är att makten över arbetsmiljön måsteförskjutas från arbetsgivaren till de anställda ochfackföreningarna. Det är den garantin som behövs för attarbetsmiljön radikalt ska kunna förändras och denuppåtriktade kurvan i arbetsskadestatistiken vändas neråt.Detta måste tydliggöras genom en reformeradlagstiftning och genom en förnyad och moderniserad,effektiviserad, tuffare och mer sanktionsbenägentillsynsverksamhet från statens sida.Men arbetsmiljökommissionen väljer i många fall attfortsätta på den frivilliga samarbetslinjen med vädjandentill arbetsgivaren. Man vill inte ta ett rejält kliv framåt påbekostnad av ett minskat inflytande för arbetsgivaren.Detta syns på de försiktiga skrivningarna ikommissionen: ''Det bör vara möjligt att gearbetsmarknadens parter ökat stöd att via avtal utvecklaoch förändra arbetsorganisationen.'' ''Det bör varamöjligt att bryta ner monotona repetitiva arbetsuppgifter''''bör mer mejsla ut sin rollsom tillsynsmyndighet'' ''Alla anställda bör ha rätt tillkompetensutveckling i arbetet'' ''Kommissionen är intefrämmande för utvidgade sanktioner, men anser attsanktionsfrågorna behöver ses över ytterligare''''Möjligheten att döma ut företagsbot bör kunna tillgripas ifler fall ''Med luddiga och försiktiga formuleringar och förslagförändras inte världen och inte heller arbetsmiljön.Positiva förslag finnsMen bland kommissionens förslag finns också positivadelar. Så föreslås t.ex. att kostnaderna för dålig arbetsmiljöi form av frånvaro, skador och förtidspensionering skalllyftas fram i företagens och förvaltningarnas redovisningari form av en obligatorisk personalekonomisk redovisning.Aktieägare och inte minst politikerna i kommuner ochlandsting kommer naturligt att kräva och besluta omförändringar när de ser kostnaden för t.ex.personalomsättning och arbetsskador.Vi anser också att principen att premiera braarbetsmiljöer och straffa dåliga sådana genomdifferentierade arbetsgivaravgifter är riktig.Differentieringen ska vara så stor att den blir kännbar. I denpresentation som förslaget fått förefaller det dock att handlaom väl små skillnader mellan högsta och lägsta avgift.Tanken att skall avgöra vilkenarbetsgivaravgift som varje enskilt företag ska betala ärockså diskutabel. Den bantade personalstyrkan påförsäkringskassorna runt om i landet är redan mednuvarande arbetsuppgifter hårt ansträngda.Positivt är också de relativt stora resurser som finnsframtagna i Arbetslivsfonden till arbetsmiljöförbättringarute på arbetsplatserna.Det finns också mycket faktamaterial och resonemangom arbetsmiljön i kommissionens betänkande ochrapporter som är värdefulla.Enligt uppfattning bör ytterligareförstärkningar göras för att komma till rätta medarbetsmiljöproblemen. Omfattande förändringar avarbetsmiljölagen och medbestämmandelagen förförstärkningar av fackföreningarnas och de anställdas maktoch inflytande avseende arbetsorganisation, arbetstider,arbetstempo, personalstorlek, ventilation, ljudnivå,temperatur samt anpassning av arbetsplatsen i övrigt efterden anställdes förutsättningar. I lagstiftningen måste ske ettnärmande av skyddsarbetet och det övriga fackliga arbetet.Skyddsombuden har en nyckelroll på vägen mot enförnyad arbetsmiljö. föreslår därför: Utökadstoppningsrätt för skyddsombuden vad avser långsiktig riskför ohälsa och arbetsskador beroende på arbetetsuppläggning och organisation. Utökad stoppningsrätt förskyddsombud när det föreligger risk för hot från företagetmot den yttre miljön. En helhetssyn på miljön är nödvändigliksom en helhetssyn på människors livsförhållanden. Ettklart och entydigt förbud mot individuellt ackord börinföras lagstiftningsvägen. Förbudet måste också innebäraatt förbudet ej får kringgås genom ändrade arbetsmetoderoch ändrad arbetsorganisation så att samma arbetssituationoch tempo behålls. Arbetsskade- ochsjukfrånvarostatistiken visar entydigt att löneformen ärdirekt farlig för arbetskraften.ISA-systemetEn central kunskapsuppbyggnad avseende arbetsskadoroch dåliga arbetsmiljöer måste ske i syfte att stärkaarbetsmiljöarbetet. ISA-systemet inomArbetarskyddsstyrelsens ram finns redan men behöverutvecklas ytterligare för uppbyggnaden av en samordnadarbetsskadestatistik.Det måste göras möjligt att enkelt följa vilkaarbetsplatser och yrken som har en förhöjd sjukfrånvaroeller skadefrekvens.För att utveckla ISA-systemet, anskaffa ADB-utrustning, datorisera diariesystemet, införa ett nyttekonomi-administrativt system och utveckla detpersonaladministrativa systemet med därtill hörandeinrättande av ytterligare tjänster krävs ytterligare medelutöver regeringens förslag. föreslår attytterligare 3 miljoner anslås för nya tjänster ochutvecklande av samordnar bl.a. den statligaforskningen på arbetsmiljöområdet. Institutet ansvarardessutom för företagshälsovårdsområdet. I takt med deökande arbetsskadorna växer vikten av en fungerandeföretagshälsovård. Institutet vidareutbildar företagsläkare,skyddsingenjörer m fl och ger en kvalificeradintroduktionsutbildning inom företagshälsovårdssektorn.Men de föreslagna anslagen i årets budget räcker inte för attklara behoven.Institutet informerar vidare om sina forskningsresultat,vilket är nödvändigt om forskningen också skall komma tillpraktisk användning ute på arbetsplatserna. lagts ned ökar behovet avytterligare resurser till information.Hybrid-DNA-delegationens verksamhet går överinstitutets budget. För dess ändamål krävs en utökning avanslaget i budget.Vänsterpartiet förespråkar vidare en utökning av denkvalificerade skyddsombudsutbildning som för närvarandebedrivs i en ganska liten skala. föreslårdessutom att institutet tilldelas extra resurser för att kunnaanordna särskilda kurser i ergonomi.För dessa ändamål föreslår tillförs ytterligare . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts vad gäller en förändrad lagstiftningpå arbetsmiljöns och arbetsrättens område,[att hos regeringen begär förslag om endifferentierad arbetsgivaravgift i enlighet med vad som imotionen anförts,1]2. att till Arbetarskyddsstyrelsen /92 anslår 3 milj.kr. utöver regeringensförslag för inrättande av nya tjänster och utvecklandet avISA-systemet,3. att till /92 anslår 4 milj.kr. utöver vad regeringenföreslagit till de ändamål som anges i motionen.