mot · GF02U4 · 1991-10-25 00:00:00 — med anledning av förs. 1991/92:11 revisorers förslag angående effektiviteten i förvaltningen av svenskt utvecklingsbistånd Med anledning av revisorers förslag får vianföra följande synpunkter och yrkanden.Revisorernas förslag och synpunkter omfattar fleraområden av biståndsverksamheten:Regeringensinformation till behöver förbättras.Alltbistånd till programländerna skall räknas in i de s.k.landramarna.Kostnaderna för SIDAs administrationskall framgå av anslagsbeslut.Regeringensstyrning av SIDA bör vara mera målinriktad och mindredetaljerad, vilket innebär att rollfördelningen mellanutrikesdepartementet och SIDA bör omfördelas.SIDAsinre arbete bör omorganiseras.Närkonsulters ställningmåste prövas.Utöver de av revisorerna påpekade problemen bör enligtvår uppfattning i detta sammanhang också målen försvenskt utvecklingssamarbete prövas. Det övergripandemålet, sådant det beskrivs, är att svensktutvecklingssamarbete skall syfta till att höja de fattigafolkens levnadsnivå.Detta bör kunna genomföras på ett mera flexibelt sätt,som bättre åskådliggör att svenskt utvecklingssamarbeteockså syftar till att skapa respekt för mänskliga rättigheteroch en demokratisk och marknadsekonomisk utveckling iutvecklingsländerna. Därigenom skapas förutsättningar förutveckling av ekonomisk verksamhet och en ökadlevnadsstandard i de egna länderna. En stor del av biståndetbör öppet avsättas för att minska skuldsättningen i de fattigaoch skuldsatta länder, som strävar efter att uppfylla dessamål. Vidare bör i detta sammanhang övervägas en övergångtill ett mer projektinriktat bistånd.I en översyn av svenskt utvecklingssamarbetes mål börockså diskuteras avvägningen mellan svensktutvecklingssamarbete med de länder som frigjorts urtotalitära system och de traditionella utvecklingsländerna.När det gäller svenskt utvecklingssamarbete med de öst-och centraleuropeiska länderna bör övervägas möjlighetenatt instifta ett särskilt institut eller organ för att driva ochsamordna utvecklingssamarbetet. I ett sådant institut, somkan få formen av ett aktiebolag eller en stiftelse kan svensktnäringsliv inbjudas att delta så att en organisation, liknandeexportrådet, eventuellt kan åstadkommas.Utvecklingssamarbetets olika organ bör kunna bliföremål för en förutsättningslös omprövning. Förutom attorganisationen inom SIDA skall kunna prövas bör också deövriga organen SARECs, BITS, SWEDECORPs ochutrikesdepartementets befattning med biståndsfrågorkunna prövas. En idé som särskilt bör prövas är att BITSverksamhet inom Öst- och Centraleuropaländerna förenasmed den verksamhet, avseende dessa länder, som bedrivsinom och det föreslagna institutet förutvecklingssamarbete med länderna i Öst- ochCentraleuropa. Därmed skulle utvecklingssamarbetet meddessa länder lyftas ut ur den traditionellabiståndsverksamheten. I detta sammanhang bör ävenrelationen mellan biståndsanslaget ochexportkreditanslaget omprövas så att exportkreditförlusteravseende länder till vilka bistånd kan utgå belastarbiståndsanslaget.Revisorernas förslag att en förutsättningslös utredningockså skall omfatta konstruktionen av de anslag som anvisasav är väl motiverat och bör genomföras. Det äroacceptabelt för att regeringen disponerar överbiståndsanslaget så att därav betalas exempelvis byggandetav svenska ambassader eller en alltför stor kader avpersonal.I en utredning rörande svenskt utvecklingssamarbetebör också övervägas möjligheten att öka graden avmultilateralt samarbete i utvecklingsverksamheten. Detbilaterala utvecklingssamarbetet leder till attmottagarländerna i många fall måste upprätthålla mångaolika mottagarorganisationer som anpassas tillgivarländernas speciella biståndsinriktning. Om flera länderkunde samordna sitt biståndsarbete skullemottagarländerna med all sannolikhet kunna effektiviserasin mottagning av lämnat bistånd och lämna utrymme i deegna länderna för ett samarbete med ett multilateraltbiståndsorgan. En översyn av svenskt biståndssamarbetebör alltså även kunna pröva möjligheten att åstadkomma ettökat inslag av multilateralt samarbete ibiståndsverksamheten. Ett samarbete med internationellaNGO även vid bilateralt biståndssamarbete bör ocksåprövas.Revisorerna uppehåller sig i betydande omfattning viden granskning av dels förhållandet mellan regeringen ochSIDA, dels förhållandena inom SIDA. Vi anser att enutredning om svenskt biståndssamarbete måste i myckethög grad avse förvaltningen av svenska biståndsanslag inombiståndsorganet och i vad avser relationen mellanbiståndsorganet och regeringen.Det är ytterligt angeläget att fortlöpande kanutöva insyn och kontroll över biståndsmedlens användningoch svenskt bistånds huvudsakliga inriktning. Utredningenbör därför särskilt uppehålla sig vid möjligheten till politiskinsyn i biståndssamarbetet. Parlamentariskt inflytandemåste därför finnas icke blott vid anvisningen av svenskabiståndsmedel utan även vid förvaltningen avbiståndsmedlen och vid verkställigheten av lämnat svensktbistånd. Utfallet av svenskt biståndssamarbete börfortlöpande utvärderas av ett fristående organ. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att skyndsamt prövaomfattningen av förvaltningen och målen för svensktbiståndssamarbete,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt i motionen anförts rörande målen för en sådanutredning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskild samordning avutvecklingssamarbetet med länderna i Öst- ochCentraleuropa.