ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sf643 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetstillstånd för feriearbetande utländsk ungdom Tillgången till arbetskraft från utländska ungdomar,främst från , har blivit en förutsättning för en stor delav den svenska specialodlingen. I län och i ärdet i första hand för plockning av gurkor och jordgubbarsom odlarna är beroende av utländsk arbetskraft.Sedan sommaren 1977 gäller att utländska ungdomarmåste ha arbetstillstånd, när de feriearbetar. skulleungdomarna söka och beviljas tillstånd före inresan. Dettafungerade mycket dåligt. Deandra arbetade trots detta här i . Invandrarverketfick avsätta stora resurser för handläggning med klentresultat.Regeringen har beslutat att ändra reglerna förarbetstillstånd för feriearbetande utländska ungdomar.Reglerna har förhoppningsvis förenklats. De regionalalänsarbetsnämnderna i stället för invandrarverket skabehandla ansökan om arbetstillstånd.När det gäller ansökningsförfarandet gäller tidigareregler. Behov av arbetskraft måste anmälas före den 15januari det år ansökan avser. Tillståndet som beviljas är påtre sommarmånader.Det kan vara svårt att så långt i förväg exakt avgöra närbehovet av arbetskraft inträder. För jordgubbar kan detvariera flera veckor.Efter det att anmälningar inkommit tillLänsarbetsnämnden fastställs ramar. Först måste emellertidförhandling ske med Lantarbetarförbundet.Vi anser att en så omfattande handläggning som detfortfarande handlar om inte är motiverad. Feriearbete ocharbete inom trädgårdsnäringen bör undantas från kravet påarbetstillstånd. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Med beaktande av vad i motionen anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om feriearbetstillstånd för utländskaungdomar.
mot · GE02Sf644 · 1991-01-25 00:00:00 — Mottagandet av nyblivna svenska medborgare Mina motioner i rubricerat ärende har fått en välvilligbehandling av socialförsäkringsutskottet. Bl.a. harutskottet givit uppmaningen att ''gebevisen om svenskt medborgarskap en utformning som merän f.n. markerar dokumentets stora betydelse för denenskilde''.Utskottet delar också min uppfattning att enhögtidlighet ska anordnas för nyblivna svenskamedborgare. Skillnaden mellan mitt förslag och utskottetsmening är dock väsensskild i ett viktigt avseende, nämligenarrangören. Utskottet anser att kommunen bör ordnaceremonien. Jag anser att det är länsstyrelserna som skaarrangera detta.Det är nämligen medborgarskap i Sverigedet handlar om. Inte medborgarskap i primärkommun.Jag har i tidigare motioner bl.a. hänvisat till hur man göri några andra länder när man upptar nya medborgare inationen. Låt oss vara stolta över det vi har att erbjudanyblivna medborgare i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att varje länsstyrelsefår i uppdrag att arrangera en välkomstceremoni för nyamedborgare på .
mot · GE02Sf645 · 1991-01-25 00:00:00 — Kunskaper i svenska som villkor för svenskt medborgarskap Vissa kunskaper i landets språk krävs för att blimedborgare i länder som , och . ISverige krävs ingenting av språkkunskaper.Jag föreslår en ändring härvidlag. Krav på vissakunskaper i svenska bör ställas på dem som söker svensktmedborgarskap. Vederbörande ska åtminstone hjälpligtkunna förstå och göra sig förstådd på svenska.Undantag från detta krav ska dock kunna medges omsärskilda skäl föreligger, t.ex. när det gäller äldreinvandrare som tagits till av sina barn ellerbarnbarn.Kunskaper i svenska språket har många gångeravgörande betydelse för invandrarnas levnadsvillkor iSverige. Bristande kunskaper i det nya hemlandets språkpåverkar bl.a. invandrarnas förhållanden påarbetsmarknaden och möjligheter att delta i utbildning.Invandrare erbjuds därför en omfattande hjälp för att deskall inhämta nödvändiga kunskaper i svenska. Men mångainvandrare deltar inte i svenskundervisning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på minimikunskaper isvenska för invandrare, som söker svenskt medborgarskap.
mot · GE02Sf647 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U531 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om baltiska värnpliktsflyktingar.
mot · GE02Sf648 · 1991-01-25 00:00:00 — Beredskap för stora flyktingströmmar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U533 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskap för en situation vidstora flyktingströmmar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om asylrätt för judar som flyr frånantisemitisk förföljelse.
mot · GE02Sk301 · 1991-01-25 00:00:00 — Avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats har kostnaderna för att ha bilökat i en mycket betydande omfattning. Dels harbeskattningen av bensin ökat mycket kraftigt i sambandmed skattereformen, dels har oron vid Persiska vikenytterligare drivit upp bensinpriset. Sammantaget gör dettaatt kostnaderna för resor mellan bostad och arbetsplatskraftigt ökats.Att kunna välja bostadsort och att kunna komma till ochfrån sitt arbete på ett smidigt sätt har hitintills ansetts varaen självklarhet. Efter förra årets kraftigabensinskattehöjning och det i övrigt höjda bensinpriset ärdetta inte längre någon självklarhet.Förvisso har det beslutats om en viss uppjustering av des.k. reseavdragen, men detta är inte tillräckligt. För attkunna bibehålla en decentraliserad samhällsstruktur meden levande landsbygd är avdragen för resor mellan bostadoch arbetsplats av stor betydelse. För många människor pålandsbygden saknas också godtagbar kollektivtrafik.Således finns inga alternativ till bilen för att komma till ochfrån arbetet. Härtill så har ju även värdet av reseavdrageturholkats efter marginalskattesänkningarna.Som en kompensation för höjda bensinskatter m.m.anser jag att reseavdragen för resa mellan bostad ocharbetsplats skall vara /mil oavsett körsträcka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar höja avdraget för resor mellanbostad och arbetsplats till /mil oavsett körsträcka.
mot · GE02Sk302 · 1991-01-25 00:00:00 — Avdragsrätt för gåvor till ideellt och humanitärt arbete Stöd till ideella och humanitära ändamål kan ges på olikasätt och i olika former. På förslag av regeringen harriksdagen beslutat om en modell med s.k. ideellt sparande.Vi har accepterat denna och föreslagit vissa utvidgningar såatt man skall kunna ha ett ideellt konto vid sidan av ettallemanskonto och så att en större del av avkastningen kanges till ett ideellt ändamål.Samtidigt har vi hävdat att en avdragsrätt för gåvor tillideella och humanitära ändamål vid inkomstbeskattningenockså bör skapas. Vi föreslår att en sådan avdragsrätt införsoch utformas på följande sätt.Avdrag bör medges -- inom en maximerad beloppsram --för gåva från enskild person tillsvenskt trossamfund somregelbundet anordnar offentlig gudstjänst liksom organ förtrossamfund, t.ex. församling;samarbetsorgan förtrossamfund;organisation som är anknuten tilltrossamfund och vars verksamhet kan anses utgöra ett led isamfundets.Vidare bör avdrag medges för gåva till svenskorganisation som i överensstämmelse med sina stadgar:utövar hjälpverksamhet till förmån för personer sombehöver bistånd av särskilda sociala eller ekonomiskaskäl;utövar internationell biståndsverksamhet;verkarför internationellt samförstånd eller för respekt för demänskliga rättigheterna;arbetar för att bekämpasjukdomar eller för att förbättra villkoren för sjuka ellerhandikappade.Ett högsta belopp för avdrag bör fastställas liksom ettminsta belopp.Det bör ankomma på den skattskyldige att styrka attgåva utgivits.Riksskatteverket bör upprätta en förteckningöver organisationer till vilka utgivna gåvor kan ansesavdragsgilla.Avdragsrätten bör utformas så att den har samma värdeoberoende av givarens inkomst.En avdragsrätt av denna typ finns i många västligademokratier. Den har i flera länder införts av regeringar ivilka också socialdemokraterna har ingått. har t.ex.häromåret infört en avdragsrätt för gåvor tillutvecklingsbistånd.Frågan om avdragsrätt för gåvor har under en lång följdav år varit uppe till behandling i den svenska . regeringsförklaring som avgavs vid bildandet avtrepartiregeringen fastslogs att en sådan avdragsrättskulle införas. Folkpartiregeringens proposition omskattereduktion för gåvor till u-hjälp avvisades dock avriksdagens majoritet. Enligt vår mening bör frågan nuprövas på nytt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagstiftningom avdragsrätt för vissa gåvor till ideellt och humanitärtarbete.
mot · GE02Sk303 · 1991-01-25 00:00:00 — Skatten på grund av flyttning ekonomi är i kris. Effektiviteten måste höjassåväl i privat som offentlig verksamhet om svenskarna skallkunna bibehålla sin levnadsstandard . Detta förutsätter att incitament till förbättradproduktivitet stimuleras.Det innebär att det måste löna sig att byta arbetet ochåta sig mer arbete i form av längre arbetstid och/eller meransvarsfulla arbetsuppgifter.Om kostnaden för att flytta till det högre avlönadearbetet överstiger den ökade nettoinkomsten kommersvenskarna ytterligare att halka efter ekonomiskt eftersomett ekonomiskt incitament (skatteomläggning till lägremarginalskatt) hindras av en annan ekonomisk reglering(flyttskatt). Det måste vara privatekonomiskt lönsamt attgöra de samhällsekonomiskt viktiga flyttningarna. Det ärdärför angeläget att avskaffa varje flyttskatt somkan hindra att människors kompetens bäst kan utnyttjas.Exempel: Om flyttskatten hindrar en person från attflytta till ett nytt arbete med högre månadslönförlorar stat och kommun i ökad skatt påarbetsinkomst och i löneskatt det första året.Om personen skulle ha konsumerat sin extrainkomstförlorar staten ytterligare i ökadmervärdesskatt, totalt förlorar stat och kommun 39 000kronor i skatteintäkter, blir förlusten cirka 400 000kronor. Än större blir de samhällsekonomiska förlusternaför av att arbetskraftens kunskaper inte nyttjas fulltut.Även om exemplet inte täcker alla aspekter påflyttskattens effekter kan man även vid en fullständig analyskonstatera att:flyttskatten minskar rörligheten påarbetsmarknaden vilket leder till lägre total produktion ochlägre skatteintäkt.En flyttskatt på gersannolikt en lägre total skatteeffekt än en flyttskatt på nollprocent om hänsyn tas till effekterna på arbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om s.k. flyttskatterssamhällsekonomiskt skadliga effekter.
mot · GE02Sk304 · 1991-01-25 00:00:00 — Realisationsvinstbeskattning av konst och antikviteter För ett levande konstliv krävs en väl fungerande öppenkonstmarknad. Den konstintresserade måste kunna väljamellan många olika konstföremål i många olika seriösabutiker och vid sådana auktioner och mässor, där man intebara får sakkunnig ledning utan också, vid köp, garantierför äktheten.Det har därför varit glädjande att se hur den öppnakonstoch antikhandeln har kunnat leva upp ,inte minst sedan reglerna om avdrag för s k fiktiv momsinförts.Det är därför, enligt vår mening, en bjudande politik förriksdag och regering att garantera denna öppenhet ochmångfald inom konst- och antikhandeln.Det är däremot betydande risk för att utvecklingen går irakt motsatt riktning genom de nu införda reglerna förrealisationsvinstbeskattning på konst och antikviteter.De nya reglerna innebär att en evig realisationsvinstskattpå tas ut vid försäljning av konst och antikviteter.Innan skatt betalas skall den skattskyldige ha rätt attavräkna ett fribelopp på . I alla de fall dåinköpspriset inte kan uppvisas, t ex därför att föremålet ifråga gått i arv, skall inköpspriset antas uppgå till 25 procentav försäljningspriset. Detta betyder att avförsäljningspriset skall beskattas.Är det fråga om försäljning från ett dödsbo skall alltsådödsbodelägaren, utöver arvsskatten, betala , dvs i skatt när ''karensbeloppet'' ärförbrukat. Detta är enligt vår mening orimligt.Den nya skatten tar inte heller någon som helst hänsyntill penningvärdeförsämringen.Seriösa bedömare räknar inte med att den nya evigarealisationsvinstskatten kommer att ge statskassan någranämnvärda inkomster. Tvärtom torde den bereda markenför en betydande grå eller svart marknad, därkällarförsäljning eller försäljning via radannons tar över ochdär valmöjligheter begränsas och äkthetsgarantierna fårstryka på foten. Det innebär också att stölder ochförfalskningar underlättas. Risken är också stor för attsärskilt värdefull konst legalt eller illegalt förs ut ur Sverigeför försäljning i eller annan plats i utlandet.Den nya skatten torde sällan beröra dem som gör destora klippen. De stora lyskraftiga numren som auktionerasbort till miljonbelopp och får stora rubriker har sällan enenskild person som säljare eller köpare. De affärerna skötsi bolagsform, där beskattningen för övrigt sänkts.Realisationsvinstbeskattningen bör i stället begränsas tilltidigare gällande och skattesatsen utgöra 30 procentav den reala vinsten.På utskottet torde ankomma att utarbeta erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att realisationsvinstbeskattningenvid enskild försäljning av konst och antikviteter görs realoch begränsas till tidigare gällande .
mot · GE02Sk305 · 1991-01-25 00:00:00 — Ändring av skattereglerna vid förlust på grund av butiksrån Rån mot butiker, framför allt småbutiker, ökar. Mångagånger är det chansartade brott av någon, t.ex. ennarkotikamissbrukare, som är i akut behov av pengar.Butiksrånen är svåra och besvärliga förpolisen att utreda. Rånarna är inte sällan maskerade.Resultatet blir, att rånen tyvärr alltför ofta blirouppklarade. Detta leder i sin tur till att butiksägaren intekan få ersättning för ev. förluster såsom bl.a. självrisken påförsäkringen av rånaren.Blir butiksägaren rånad på pengar, måste ägaren enligtnuvarande regler betala skatt på den summa han/hon blivitbestulen på. Det gäller såväl egenavgift som moms på destulna pengarna.Om butiksägaren emellertid inte avslöjar rånet, slipperdenne att betala skatt på det bestulna. Likaså kommerbutiksägaren lindrigare undan skattemässigt om en anställdexempelvis förskingrar pengar från butiksägaren.Vi finner nuvarande system om beskattning av bestulnapengar felaktigt och menar, att brottsoffret -- i detta fall denrånade butiksägaren -- måste värnas mera av samhället. Detsynes oss orimligt, att tvingas betala skatt på belopp, manbestulits på. Reglerna måste ändras så, att butiksägareslipper skatta för bestulna belopp, som denne inte ersättsför. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändratskatteuttag vid butiksrån i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GE02Sk306 · 1991-01-25 00:00:00 — Befrielse från skatt m.m. på medel som förlorats vid rån I det socialdemokratiskt styrda får man, om manhar ''otur'' och tillhör fel grupp näringsidkare, betala skattpå rån. Detta förhållande är dessvärre sant.I höstas blev en närbutiksägare i kommunrånad av två beväpnade män. De försvann med kassan somvar på . Förutom den obehagliga upplevelsesom rånet i sig innebar för ägaren så var det inte slut påeländet med detta. Då inträder nämligen den svenskamodellen av rättstrygghet. Myndigheterna kräver skatt,egenavgifter och moms på den rånade summan,sammanlagt ca . Detta är enligt vår uppfattningfullständigt absurt och det tycker uppenbarligen ocksåriksskatteverkets experter, men de framhåller att ''sådana ärreglerna''.Tidigare har liknande fall inträffat med samma orimligakonsekvenser, som näringsidkaren i fårerfara. Trots det har ingenting gjorts från myndigheternassida för att ändra på detta orimliga förhållande och det äringet annat än en ren skandal att denna tingens ordning fårråda i en demokrati.Som exempel kan nämnas att för bankerna ändradeslagen , så att förluster genom rån numeraär avdragsgilla. Småföretagare som utsätts för samma brotthar med andra ord sämre rättsskydd än vad andra har. Dettaförhållande är inte acceptabelt ur den enskildes synpunktoch det är ytterligt negativt för rättskänslan blandmedborgarna.Vår slutsats är att lagen måste ändras även försmåföretagare. Man skall inte behöva betala skatt pårånade pengar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att småföretagare skall befriasfrån skatt, egenavgifter och moms på rånade medel.
mot · GE02Sk307 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattning av genom stöld förlorade pengar Återigen har det inträffat att en näringsidkare blivitkrävd på skatt på pengar som stulits eller, i detta fallet,rånats. På det sålunda förlorade beloppet somutgjorde inkomster från närbutiksverksamhet harinnehavaren enligt gällande regler att erlägga skatt,egenavgift och mervärdeskatt om sammanlagt . Det kan tilläggas att självrisken för butikensförsäkring är större än det förlorade beloppet. Dåutsikterna att få tillbaka de tillgripna pengarna inte ärpåfallande stora, hade det varit fördelaktigare förbutiksinnehavaren att inte göra polisanmälan eller i vart fallinte uppge beloppet som försvunnit, varigenom han sluppitbåde skatt, egenavgift och moms. Det hade också varitbättre för butiksinnehavaren om en anställd förskingratbeloppet i vilket fall blott moms hade utgått. Sådanahändelser som den här relaterade är i högsta grad stötandeför rättsmedvetandet och gynnar inte bilden av somrättssamhälle. För att förhindra framtida upprepande bördet i lagstiftningen ges möjligheter till befrielse från skattnär en person utan egen förskyllan drabbas av rån ellerstöld. Enligt min uppfattning bör hos regeringenbegära en sådan överrsyn av lagstiftningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avlagstiftningen när det gäller beskattning av genom stöldförlorade pengar i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk308 · 1991-01-25 00:00:00 — års taxering slopades sambeskattningen avmakars B-inkomster. Kapitalavkastningen är således ifortsättningen helt knuten till individen.Vid förmögenhetsbeskattning gäller emellertidfortfarande att makars och barns, även fosterbarns,förmögenheter adderas vid beräkningen avförmögenhetsskatt. Principiella skäl såväl som rättvise- ochförenklingsskäl talar dock för att ävenförmögenhetsbeskattningen individualiseras, eftersom detsvenska skattesystemet bygger på principen omsärbeskattning.Den nuvarande förmögenhetsbeskattningen drabbarvissa grupper orättvist. Gifta och sammanboende med barnmissgynnas i skattehänseende jämfört med skattskyldigautan barn.Extra anmärkningsvärt är att sambeskattningen inteslopats vad gäller fosterföräldrar och fosterbarnsförmögenhet. Fosterföräldrar får ju inte disponera överfosterbarnens förmögenhet.Vi anser att ett förslag om slopande av sambeskattningenav förmögenhet bör läggas fram . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omavskaffande av sambeskattning av förmögenheter.
mot · GE02Sk309 · 1991-01-25 00:00:00 — Skogsvårdsavgiften är en oacceptabel straffskatt påskogsnäringen, som framförallt belastar de skötsamma ochaktiva skogsägarna. Därmed har den förlorat sittursprungliga syfte och bör avskaffas.Brutet sambandSkogsvårdsavgiftens syfte var från början att finansierabidrag till god skogsskötsel. Något sådant direkt sambandmellan avgiftsuttag och användningen av avgiftsmedlenfinns . som avgiftsprocenten successivthar höjts har bidrag till skogsvårdande åtgärder sänkts ellertagits bort helt. Det har fått till följd att en mycket ringa delav skogsvårdsavgiften går tillbaka till skogsägarna förskogsvårdande åtgärder.Avgiften inbringade det senaste budgetåret c:a 440miljoner kr till statskassan. Hela budgetanslaget tillskogsbruket exklusive är för motsvarande år356 miljoner kr. Från skogsbrukets synpunkt är det endastTrygghetsförsäkringen, , som med jämförbarabedömningsgrunder kan motivera en avgift.I dag återförs t ex inom södra skogsägarnas områdemindre än av skogsvårdsavgiften tillskogsnäringen. Resten är punktskatt på skogsinnehav. Förden enskilde skogsbrukaren motsvarar avgiften beräknadmed ränta på ränta under en skoglig omloppstid av av nettot vid avverkning. En sådansärbeskattning saknar motsvarighet i andra näringar.Därmed upplevs den av skogsnäringen som en direktstraffskatt.FelbaseradPrinciperna efter vilka skogsvårdsavgiften tas ut är ocksåfelaktiga. Reglerna premierar inte en god skogsvård, vilketde rimligen borde göra. En skogsvårdsavgift baserad påskogsbruksvärdet kan slå mycket snett och få till följd att demest skötsamma skogsägarna förlorar mest påskogsvårdsavgiften.Skogsbruksvärdet kan t ex vara mycket högt menavverkningsmöjligheterna små. Dessa skogsägare straffasenligt nuvarande uttagsprincip med höga avgifter på lågaeller inga nettoinkomster från skogen.Missgynnar istället för premierarDe bidrag som utgår från avgiftsmedel utgår i huvudsakför att i efterhand reparera eftersatta åtgärder, eller tillfastigheter med ett dåligt skogstillstånd. Den skogsägaresom sköter sin skog bra har i regel mycket små möjligheteratt få bidrag. Trots detta har dessa skogsägare högaskogsvårdsavgifter.På det sättet innebär bidragssystemet en överföring avmedel från skötsamma till mindre skötsamma skogsägare.Skogsvårdsavgiften motverkar därför i praktiken samhälletssyften med skogspolitiken. I ett system medskogsvårdsavgifter är det oftast de skötsamma skogsägarnasom förlorar mest.Förlorat syfteNär ett system förlorat sitt syfte bör det avskaffas. Så ärfallet med skogsvårdsavgiften. Detsamma gäller detbidragssystem som är en följd av skogsvårdsavgiften.En självklar följd av en slopad skogsvårdsavgift blirgivetvis att bidrag som betalas med medel som kommer infrån avgifterna slopas. Regionalpolitiska insatser och annatsom utgår ur avgiftsmedel, och som inte har anknytning tillskogsbruket, bör självfallet finansieras via statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avskaffa skogsvårdsavgiften.
mot · GE02Sk310 · 1991-01-25 00:00:00 — Skogsvårdsavgiften måste omgående avskaffas. Detfinns enligt vår uppfattning inga skäl för att ytterligareutreda och fördröja frågans lösning. Avgiften är orättvis,föråldrad och blir alltmer betungande. Den hör inte hellerhemma i en näring som är utsatt för internationellkonkurrens.Tidigare framställningar har avvisats av regering ochriksdagsmajoritet med hänvisning till det 'statsfinansiellaläget''. Vi menar att en felaktigt uttagen avgift inte kanbaseras på en sådan bedömning.Staten kan inte först tvinga skogsägarna till omfattandeoch kostsamt skogsodlingsarbete och sedan lägga beslag påden förväntade avkastningen genom skogsvårdsavgift.Uppgifter från och visar attskogsägare från dessa båda län betalat skogsvårdsavgift påtillsammans . Tillbaka tillskogsägarna i form av bidrag återgår till dessa län knappastnågon enda krona.Nedanstående exempel visar hur orimligskogsvårdsavgiften är. Siffrorna är baserade på ett hektarskogsmark, med ett taxeringsvärde på ,skogsvårdsavgift och en ränta på . Idagär skogsvårdsavgift, planteringskostnad och räntekostnaderavdragsgilla varför dessa kostnader halverats i beräkningen.År125 kronor (6 200 x : 2)År403 870 kronorÅr8043 670 kronorEfter en omloppstid är alltså kostnaden förskogsvårdsavgiften . Därtill ska läggaskostnader för plantering och röjning, försäkringar,fastighetsskatt, skogsbruksplan och kostnader för insekts-och viltskador.Det enda logiska är att omgående sloparskogsvårdsavgiften. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avveckla skogsvårdsavgiften.