mot · GE02Fi38 · 1991-05-08 00:00:00 — Ta miljöansvar och dra tillbaka förslaget om enÖresundsbro. Påbörja en arbetstidsförkortning mot med en kvart om dagen.Detta är 12 punkter som kan utgöra en vändpunkt iutvecklingen. är redo att göra sin insats mothögerpolitiken. Vad vill socialdemokratin??5. alternativ till propositionen 5.1. Arbete åt allaDen ökande arbetslösheten beror inte på att lönerna ärför höga. Den beror istället på att en gammal förlegadindustristruktur byggts fast utmed den tredje vägen. Svenskindustri skall inte konkurrera med låga löner. Svenskindustri skall istället konkurrera med kompetens ochkvalité. Detta förutsätter en förändring avarbetsorganisationen. Höjd kompetens och ökat ansvarmåste gå hand i hand.Regeringens ökade tonvikt vid attinflationsbekämpningen -- genom att staten skall dikteralöneutvecklingen -- skall klara sysselsättningen är enillusion. Det bygger på samma felaktiga premisser somsuperdevalveringen 1982, att ett lågt relativt löneläge skallgöra konkurrenskraftigt.Det är i stället satsning på kunskapsintensiva branschersamt en demokratisk arbetsorganisation som kan ge landeten god konkurrensförmåga. Det kräver även iförlängningen en god överblick över den näringspolitiskastrukturen så att resurser kan styras till rätt ställe i rätt tid,både vad gäller kapital, utbildning och infrastruktur i övrigt.Den ekonomiska utvecklingen i är också ett hotmot jämställdheten och mot kvinnorna. Ökadelöneskillnader, arbetslöshet och nedskärningar av viktigadelar av den offentliga sektorn drabbar kvinnor hårdare änmän. Vid internationella jämförelser glöms det oftast bortatt har världens högsta förvärvsfrekvens förkvinnor. Kvinnans rätt till ett arbete som man kan försörjasig på är viktigt ur ett jämlikhetsperspektiv, men det ställersamtidigt specifika krav på en väl utbyggd offentlig service.Vänsterpartiets förslag ger ökad rättvisa även mellankvinnor och män och garanterar en fortsatt satsning på deområden inom den offentliga sektorn som gynnarkvinnorna.I tre punkter lägger fram en alternativsatsning på arbete.A -- Tio miljarder till arbetsmarknadspolitikVänsterpartiet anser att det är helt otillräckligt att enbartföreslå åtgärder som totalt omfattar i ettskede där även regeringens (alltför) optimistiska prognoserpekar på en arbetslöshet på närmare 3 procent.Vänsterpartiet är naturligtvis överens med regeringen omutbildningsinsatserna som föreslås, men vi vill ha enbetydligt bredare syn på vad som innefattas i arbetslinjen.Skall människovärde gå före marknadsvärde krävs attingen tillåts att slås ut. Därför krävs det extraordinärainsatser för sysselsättning, främst på områden som avutvecklingen blivit eftersatta. Vi vill peka på kommunernasunderhåll av bl.a. skolor (inte minst urarbetsmiljösynpunkt) och VA-nät. Ett s.k. ROT-programpå dessa områden vore på sin plats. Likså är det nu rätttillfälle att snabba på utbyggnaden av äldre- ochbarnomsorgen, både genom ökat byggande, utvidgadverksamhet och höjd kvalitet.För övrigt krävs att ingen kommun skall kunna skylla påbristfällig ekonomi för att inte ta sitt ansvar för ungdomen.Kommunerna skall säkerställas ekonomiska villkor så attalla ungdomar kan få arbete. föreslår därföratt beslutar att ytterligare 4 miljader kronorsatsas på att bekämpa arbetslösheten och hävdaarbetslinjen fullt ut. Nettokostnaden för detta blir väsentligtlägre eftersom brist på åtgärder innebär kontantstöd,socialkostnader eller utslagning som kostar samhället storaresurser. Arbetslinjen innebär att varje arbetslös skallbetraktas som ett nederlag.B -- Investeringar för nya jobbNödvändiga framtidsinvesteringar måste komma tillstånd. Satsningarna på infrastrukturen har under en följd avår varit otillräckliga. Det är nu hög tid att en kraftfullsatsning kommer till stånd inte minst p.g.a.sysselsättningsskäl. har under vårenföreslagit en rad satsningar. Framför allt gäller det ökadeanslag till investeringar i kollektivtrafik, men också ensnabbare utbyggnad av barnomsorgen, samt olikamiljösatsningar.Miljösatsningarna har dubbel funktion. Dels får vimöjlighet att komma tillrätta med våra svåra miljöproblem.Dels innebär det att vår industri får ett gynnsamtutgångsläge när den kan erbjuda produkter och processermed avancerade miljöegenskaper.Ett exempel på detta är svenska företag inomventilationsbranschen som blivit världsledande inom t.ex.avancerad rökgasrening -- produktsystem som har enmycket ljus framtid. Denna positiva situation råder bl.a.tack vare de stränga miljökrav som tvingatföretagen att acceptera.En offensiv energipolitik och miljöpolitik ärinkörsporten till nya satsningar på områden som inom någraår kommer att vara internationellt mycket betydelsefulla.Samordning av forskning och utveckling är nödvändig föratt dessa satsningar snabbt skall leda till resultat och nyproduktion i vårt land. Om vi skall komma frånsammansättningsindustrins låglöneträsk och skapa enmodern framtidsindustri krävs både styrning ochsamordning.Sverige går igenom en utveckling mot alltmerkunskapsintensiv produktion. I takt med detta är det viktigtatt höja hela befolkningens utbildningsnivå. Vänsterpartiethar därför föreslagit att alla ska ha rätt att delta ivuxenutbildning upp till en nivå som motsvarar gymnasietskärnämnen. Vi vill också ha en kraftig ökning av antaletplatser inom högskolan och ytterligare nysatsningar inomforskningen.C -- Arbetstidsförkortning med en kvart om danEn arbetstidsförkortning till äraktuell utifrån flera aspekter. har prövats med framgång inom vård och omsorg därpositiva resultat uppnåtts både för personal och de somomfattas av personalens tjänster. Även ekonomiskt ochkvalitetsmässigt har det varit en framgång.I den lågkonjuktur vi nu befinner oss i är det ett utmärkttillfälle att påbörja en generell nedtrappning av arbetstidenmed en kvart . Det skall, utöver det attfler kan erhålla arbete, ses som en fördelningsfråga i ett lägenär de kontanta lönepåslagen kraftigt pressats nedåt.5.2 Kommunpaket för social rättvisaKommunerna dras med svåraekonomiska problem. Kassakistorna är tömda ochverksamheten går i många fall med stora underskott.Regeringen räknar med att kommunernas ekonomikommer att förbättras något under de närmaste åren.Orsaken är uppbromsningen i kostnadsutvecklingen tillföljd av antagandet om en väsentligt lägre inflationframöver. Förbättringen är emellertid enbart tillfällig. Pålite väntas nämligen en gradvis försämring avkommunernas ekonomi. Detta visar regeringen själv i sinlångtidsbudget för perioden /92--1995/96.Kommunernas ekonomi behöver således förstärkas. Enmöjlighet vore att avskaffa grundavdraget förhöginkomsttagarna. En sådan åtgärd skulle ge väsentligtökade skatteintäkter inte minst för kommunerna.Skattehöjningen skulle också vara fördelningspolitisktacceptabel eftersom den i första hand drabbar de högreinkomstskikten.Vänsterpartiets förslag till kommunpaket från partietsjanuarimotion syftade till att främst stärka vård, omsorg ochutbildning. Dessutom krävs det resurser för att förbättra dearbetandes villkor och därmed förbättra den kvalitativanivån på kommunernas tjänster.5.3. Bort med moms på matVänsterpartiet har under krävt att maten skallbefrias från moms. Länge var ensamt somparti om detta krav. Stödet hos befolkningen för slopadmatmoms har dock ständigt ökat. vill minst åtta av tioatt momsen på mat slopas. har fler partieranslutit sig till kravet att matmomsen skall bort ellerreduceras. Inom LO har det funnits starka krafter för attdriva kravet bort med matmomsen. Vi kan nu registrera attregeringen visat ett icke obetydligtintresse för att genomföra en momssänkning på mat. Dettaär en tillfredsställande utveckling.Vänsterpartiets förslag till var attmomsen på mat skulle reduceras och att detkunde finansieras genom att den tillfälliga höjningen avmomsen som skall upphöra omvandlades frånen generell sänkning till att enbart gälla moms på mat. Viser detta som ett första steg att helt avskaffa momsen på matoch därmed skapa en rättvisare beskattning.5.4. AP-fondernas och löntagarfondernas framtidDet finns inga avgörande skillnader i ochregeringens syn på att de framtida pensionerna skall säkras.Vänsterpartiet kan även tänka sig att hela fondsystemet fårvidgade placeringsmöjligheter bl.a. i aktier för att öka detkollektiva sparandet och tillföra pensionssystemet deresurser som är nödvändiga.Däremot är mycket kritiskt till att helatanken på ekonomisk demokrati försvunnit.Meidners tankar på att makten över investeringar ocharbetslivets utformning skulle demokratiseras genom att deanställda skulle få en avgörande maktställning, övergavsredan när löntagarfonderna inrättades. De tankar somregeringen nu för fram om AP-fonder och löntagarfonderfortsätter förflackningen.Fondernas begränsade äganderätt i företag och medvilken roll eventuella fackliga representanter skall utöva sittinflytande inger föga förhoppningar.Vänsterpartiet efterlyser förslag om hur vägarna tillekonomisk demokrati skall kunna sammankopplas medfondsystemen. Det gäller bl.a. frågan om hur sparandet isvensk ekonomi skall bidraga till att förverkligautvecklingsobjekt som för ögonblicket inte ger maximalavkastning, men säkerställer svenskt näringsliv . Dethandlar om makten över investeringsbesluten i de svenskaföretagen. anser att en förändring av AP-fondernas verksamhet även skall innehålla förslag somleder till ekonomisk demokrati.5.5. EGEnighet råder mellan de borgerliga och densocialdemokratiska regeringen att skall ansöka ommedlemskap i utan förbehåll. Frågan om EG-anslutning får inte blandas samman med Sverigesinternationella beroende i stort. Ja eller nej till EG-medlemskap handlar om två ting: rätt att idemokratisk ordning fatta sina egna beslut och frågan omlandets neutralitet.Skall avhända sig avgörandebeslutsbefogenheter till EG? Ska frångå sinmångåriga historiska neutralitetssyn och gå med i EG?Vänsterpartiet svarar nej på dessa båda frågor.Däremot inser att det i krävsavgörande politiska insatser för att hävda Sverigessjälvständighet. Ett ekonomiskt svagt , med lågalöner och mycken sammansättningsproduktion kommer attfå rollen som . Därför är det av störstavikt att landets näringspolitik rustas upp och får en nyoffensiv inriktning. självständighet skall grundaspå en stark ekonomi, där kvalité, kunskap, engagemang ochdemokratiskt inflytande för de arbetande präglarproduktionen.Sveriges beroende av den internationella marknaden äromfattande. Socialdemokratin som förlorat greppet överSveriges utveckling , ser EG som det sistahalmstrået att vara den bäste förvaltaren av kapitalism iSverige. EG-frågan handlar nu från regeringens sida omvem som är bäst förhandlare med EG.Regeringens illusion är att den svenska modellen, dvssamarbetet mellan kapital och arbete, fortfarande skallfungera och bli en styrka i EG. Det är bara det att SAF ochde nyliberala strömningarna nu går sin egen väg. SAF är påväg att lämna ansvaret för den svenska modellen och kliverbl.a. ur alla statliga styrelser. Frågan är vad som är kvar av''modellen'', när regeringen viker undan för denkapitalistiska marknaden och dess krav. Hur skallsocialdemokratin kunna påverka EG inifrån om de intesjälva har någon styrka.Samtidigt måste det med kraft sägas ifrån att det svenskatrygghetssystemet inte nödvändigtvis måste skrotas därföratt vi blir allt mer beroende av EG och det internationellakapitalet. Högersidan i svensk politik utnyttjar EG för egenpolitisk och vill sänka skattetryck för att skapa enomfattande social nedrustning.Slutsatsen är att om skall kunna uppnåekonomisk och politisk självständighet, ha godkonkurrenskraft och utveckla vår egen välfärdspolitik, såmåste vi säga nej till EG-medlemskap, men ja till en egenaktiv ekonomisk politik.5.6. Bättre arbetsmiljöRegeringens vallöfte om bättre arbetsmiljö och åtgärdermot de 400 000 sämsta jobben har blivit en besvikelse.Arbetsmiljöpropositionen har skjutit ifrån sig de avgörandefrågorna till ytterligare en översyn. Redan vid 1977 årsbeslut om arbetsmiljölagen påpekade denavgörande betydelse som inflytandefrågorna har för attåstadkomma en god arbetsmiljö.Demokratiska rättigheter i arbetslivet för de anställdaoch deras fackliga organisationer tillhör en av de avgörandefrågorna för en bättre arbetsmiljö och även för att ökaproduktiviteten.5.7. Miljön och den kapitalistiska tillväxtenVänsterpartiet uttrycker sin besvikelse över regeringensmiljöpolitik , energibeslutet och förslagetom att bygga är eftergifter för en ohämmadtillväxttro.Vänsterpartiet erinrade i budgetmotionen från januariom nödvändigheten att sätta omsorgen om miljön förekraven på ensidig tillväxt.Det är enligt uppfattning självklart atthänsyn skall tas till situationen i andra länder. Jorderosion,försaltning och intensivt kemikaliejordbruk är någrafaktorer som hotar den globalalivsmedelsförsörjningen. Jordens resurser är inte baraojämnt fördelade, utan också begränsade. Denresursförbrukning vi vant oss vid i är knappastmöjlig i världen i stort. Den är inte möjlig ur miljösynpunkt.För del innebär dessa förutsättningar ettklart ställningstagande mot miljöförstöring ochresursslöseri. Genom lagstiftning och kontroll, som läggeransvaret hos producenten, och genom utbildning ochinformation skall investeringarna i ökad utsträckning styrasöver mot miljövänlig produktion. Utvecklingen får inteinnebära att vi i ökar vår förbrukning av jordensresurser.I dag finns en mycket stor insikt om hur allvarligsituationen är. Denna insikt måste ligga till grund inte baraför det vi traditionellt betecknar som miljöpolitik, utan förpolitiken på många andra områden: samhällsplanering,industripolitik, forskningspolitik m.m.Uppbyggnaden av energisystem, trafiksystem ochindustriella processer måste förändras så att våra samhällenblir ekologiskt uthålliga. har tagit dessainsatser som utgångspunkt för politiken på alla områden.5.8. Ändamålsinriktad statlig administrationDet formella ansvaret för brister, ineffektivitet ochonödig byråkrati i statlig verksamhet ligger på regeringen.Vänsterpartiet har tidigare deklarerat ambitionen attmedverka till en effektiv och ändamålsenlig statligadministration. I en förändringsprocess är det nödvändigtatt ta tillvara människornas kreativitet ochutvecklingsmöjligheter. För är det självklartatt lagen om anställningsskydd skall ligga till grund för allaomstruktureringar inom den statliga sektorn. Regeringenbör inte ges rätten att i särskilda förordningar besluta hurreglerna om företrädesrätt skall tillämpas.Regeringens satsning på ''marknadsliknande''förutsättningar i offentlig verksamhet kan rymma fördelarinom vissa områden, men också risker. Att en myndighetsom får bli en ''efterfrågestyrdservicemyndighet'' kan vara en fördel.Vi vill dock också påpeka vad som sägs iLångtidsutredningen: ''Det kan också finnas goda skäl föroffentliga insatser på t.ex. utbildnings- ochforskningsområdena liksom när det gäller investeringar iinfrastruktur för t.ex. transporter och kommunikationer.Rena marknadslösningar på dessa områden tenderar attmedföra en alltför låg investeringsnivå och aktivitetsnivå.Detta sammanhänger med att samhället som helhet kangöra större vinster av insatserna än det är möjligt förenskilda företag och individer att tillgodogöra sig.'' (LU:90sid 18)delar denna bedömning och vi kan läggatill verksamhetsområden som sjuk- och hälsovård, äldre-och barnomsorg, socialtjänst, och kultursatsningar för attbara ta några av de mest väsentliga områdena därmarknadslösningar leder till för låg ''investerings- ochaktivitetsnivå''.5.9. Investeringsbidrag till bostadsbyggandeRegeringen föreslår i bilaga 1:7 att detinvesteringsbidrag som beslutat om och som skatäcka den höjda byggmomsen vid ny- och ombyggnad avpermanenta bostäder skall sänkas fråm till 9,0 %.Skälet anges vara att det är enda tänkbara sättet attfinansiera det extra stödet till pensionärer med låg elleringen ATP som fått orimliga boendekostnadsökningargenom skatteomläggningen.Vi kan inte acceptera att överenskommelsen mellan (s)och (v) om ett nytt bostadsfinansieringssystem på detta sättbryts.I sak finner vi det ytterst olämpligt att orimligahyreshöjningar kompenseras på så sätt att nyahyreshöjningar åstadkommes. Vi finner det lika olämpligtatt man börjar knapra på ett bidrag som uttryckligen skullekompensera hela den höjda byggmomsen. Det finnsstor risk för fortsatt klåfingrighet när något annat måstefinansieras. Boendekostnaderna -- särskilt inyproduktionen -- tål inga höjningar. De måste iställetsänkas rejält.I sak har det dessutom visat sig att kompensationen tillpensionärerna blev betydligt billigare för statskassan än vadsom förutsätts i propositionen.Slutligen kan vi peka på vårt förslag i motion1990/91:Bo224 om skatt på fastighetshandel, om regeringenhar svårt att finna former för att finansiera angelägnareformer.5.10. Statliga betalningar och postgirotRegeringen föreslår att bankerna skall få möjlighet attkonkurrera med postgirot om fördelningen av statligabetalningar. Det innebär att det mångåriga och för postgirotfördelaktiga samarbetet med statliga myndigheter bryts.Vänsterpartiet har i partimotion 1990/91:T54, om post-och televerksamheterna och med anledning av den s.k.tillväxtpropositionen, behandlat frågan om postgirotsframtid.Vi anser att medborgarnas behov av rikstäckandeservice inte får urholkas av bankernas intresse av att ta handom de lönsammaste delarna av kassa- och kontorsnätet.Kassanätet och postgirot ingår i samma system förbetalningsförmedling. De intäkter postgirot får genomförmedlingen av statens betalningar är betydande och alltsåen viktig förutsättning för en rikstäckande service, inklusiveglesbygden. Om även bankgirot får utnyttjas somförmedlare finns risk för allvarliga försämringar.Vänsterpartiet är övertygat om att postverkets olikakundgrupper inte vill ta nackdelarna med ett uttunnatkassanät och färre lantbrevbärare för att vissa banker istället skall gynnas. Vi anser att det nuvarande systemetmed postgirot som förmedlare av statliga betalningar skallvara kvar utan inskränkningar.6. Riktlinjer för den ekonomiska politikenVänsterpartiets ekonomiska alternativ återfinns imotionen till budgetpropositionen . De förslag vilägger med anledning av kompletteringspropositionen utgårfrån samma riklinjer för den ekonomiska politiken,nämligen:Rätten till ett meningsfullt arbete genom enarbetsskapande närings-, arbetsmarknads- och ekonomiskpolitik.Åtgärder mot den ekologiska krisen och enresursbevarande och miljöinriktad energipolitik.Uppvärdering av kvinnors kunskaper och erfarenhetergenom brytande av den manliga maktstrukturen.Rättvisfördelningspolitik på alla samhällets områden. Särskiltbeaktas låginkomsttagare.Inflationen bekämpas med enaktiv prispresspolitik.Försvar av och utveckling av dengenerella välfärdspolitiken.Demokratiska rättigheter iarbetslivet och bättre arbetsmiljö med minskadutslagning.Försvar av den nationella suveräniteten bl.a.genom riktade framtidsinvesteringar för ett slagkraftigt ochändamålsenligt näringsliv.7. Statsbudgetens inriktningDet förslag till statsbudget som lades fram avvänsterpartiet syftade till att få till stånd enrättvisare fördelningspolitik. I första hand ville vi gynna degamla, de sjuka och barnfamiljerna. Dels direkt via ökadebidrag, men också indirekt genom upprättandet av ettkommunalt stödpaket. Pengarna skulle tas frånhöginkomsttagarna, bl.a. genom ett borttagande avgrundavdraget för höginkomsttagare, men också genombegränsad avdragsrätt och skärpt förmögenhetsskatt.En annan viktig ambition var att få till stånd nödvändigainvesteringar. Detta såväl av miljö- som sysselsättningsskäl.I ett läge då arbetslösheten stiger och infrastrukturenbokstavligt talat håller på att vittra sönder kan det inte varafel att låta kraftfulla satsningar komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de riktlinjer för denekonomiska politiken som förordas i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga försämringar skallgenomföras i arbetsskadeförsäkringen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlänningars köp av svenskaföretag,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Rehnbergskommissionensarbete och tvångsåtgärder på arbetsmarknaden,5. att beslutar att till AMS verksamhet förinsatser för arbete och sysselsättning anvisa 4 miljarderkronor utöver regeringens förslag enligt vad som förordas imotionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samlade åtgärder för att hävdaarbete åt alla,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunalt stödpaket,8. att beslutar att mervärdeskatten på matsänks till enligt vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AP-fonder, sparandeinvesteringar och ekonomisk demokrati,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om relationer till EG ochsjälvständiga ekonomiska utveckling,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillväxt och miljö somutgångspunkt för den ekonomiska politiken,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den statliga administrationen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillämpningen av lagen omanställningsskydd,14. att avslår regeringens förslag (bilaga 1:7)angående sänkt investeringsbidrag för bostadsbyggande,15. att i syfte att bidra till postverketsmöjligheter att upprätthålla en rikstäckande kassa, ochkontorsservice beslutar att postgirot även framgent ochutan inskränkningar skall förmedla statens betalningar.