mot · GE02N269 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett av de områden som är dåligt belyst i Sverigesrelationer till EG är frågor med anknytning till utvecklingenav den s.k. ömsesidiga/kooperativa sektorn -- EconomieSociale. Kännetecknet på om ett företag hör till dennasektor är det specifika sätt på vilket dess produktivaverksamhet är organiserad. De fundamentala principernaär medlemmarnas solidaritet och delaktighet (en medlem --en röst) oavsett om medlemmarna är producenter,användare eller konsumenter. Självständigheten och ensocial målsättning är andra inslag. Juridiskt sett är företageni allmänhet kooperativa-, ömsesidiga- eller ideellaföreningar.Diskussionerna kring denna sektors utveckling inomEuropa har rönt stort intresse isamtliga medlemsstater inom EG. Medlemsstaterna har påflera sätt agerat för att stärka förutsättningarna för attdenna sektor skall kunna spela en viktig roll för människorsengagemang och delaktighet vad gäller ekonomi, arbeteoch konsumtion.Företag inom denna sektor spelar en viktig roll iproduktionen av andra varor och tjänster, t ex inombyggnadsoch tryckeriverksamhet, glastillverkning, turism,bostäder och utbildning. Sammanlagt finns inom EG ca 200000 föreningar som tillsammans har 65 miljonermedlemmar. Inom kooperationen arbetar 3 miljonerpersoner och den totala omsättningen uppskattades till år 1988.Några exempel på företag och deras omfattning är:Konsumentkooperationen med dess av marknadenLantbrukskooperationen med dess60 % av hela jordbruksproduktionenBankväsendet medca av sparvolymen i Europa30--av försäkringslösningarna sker i ömsesidiga former10 miljoner europeiska hushåll hyr sin bostad avbostadskooperativEG-kommissionen har ageratbl.a. genom antagande av meddelanden och publicering avrapporter om ''Economie Sociale''-sektorns utveckling. Ettantagande av en kooperativ stadga är nära föreståendevilket kommer att möjliggöra bildandet av övernationellaEuropakooperativ (E.C. ).Detta innebär att nya samverkansformer mellankooperativ i och EG kan komma att aktualiserasinom en snar framtid. Det är därför viktigt att svensklagstiftning ses över i samband med antagande av deneuropeiska kooperativa stadgan.Andra frågeställningar som diskuteras i kommissionensantagna meddelanden och rapporter berör frågor inomsocial-, närings-, konsument- och arbetsmarknadspolitikensområden. I förs diskussioner om offentlig, privatoch kooperativ sektor i mycket traditionella former. Genomatt mer aktivt ta del av diskussionerna inom EG kan vitillföra den svenska debatten nya perspektiv kring frågorom t.ex. den offentliga sektorns utveckling,konsumentpolitiken och konkurrenslagstiftningen.Inför diskussioner kring harmonisering till bör vi i belysa förhållanden somrör ömsesidiga och kooperativa föreningars villkor i Sverigeoch inom EG.Det framstår mot bl.a. denna bakgrund allt viktigare attvi i mer aktivt bör medverka i och även bidra medsvenska erfarenheter till denna sektors utveckling. Ettförsta steg kan vara att redovisa hur den svenskafolkrörelse-/kooperativa sektorn ser ut och belysaförhållanden som rör ömsesidiga och kooperativaföreningars villkor samt på vilket sätt denna kunskap kanbidra till initiativ från svensk sida inför diskussionerna medEG:s medlemsstater. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ för att belysa frågor somtas upp kring EGs Economie Sociale och svensklagstiftning.