mot · GE02Fö503 · 1991-01-25 00:00:00 — Kommunerna fick fr.o.m. överta ansvaretför civilförsvaret. Det är nu hög tid för kommunerna attorganisera kommunala driftvärn.Det kommunala driftvärnet skall ha till uppgift att ikrisoch krigslägen säkerställa de tekniska förvaltningarnasanläggningar vad avser funktion och skydd. Inte minst densenaste tidens händelser i visar behovet av detta.Strategiska överfall som angreppsform mot mindrestater i en stormakts närområde och intressesfär ter sig inteosannolika . Är infrastrukturen högteknologiskoch bygger värnkraften i huvudsak på en hemförlovadvärnpliktsarmé, så är det strategiska överfallet en förfienden inledningsvis väl avpassad angreppsmetod. Detkrävs dock att fullständig överraskning uppnås och attinfrastrukturen är oskyddad och sårbar för attinitialeffekterna skall kunna uppnås. Det strategiskaöverfallet indelas i fyra skeden, nämligen sabotageskede,politiska hot, militära operationer och psykologiskareaktioner. Här berörs endast den känsligainledningsfasen -- sabotageskedet -- där en motståndareeftersträvar att genom sabotage och likvidation avnyckelpersonal skapa ett samhällskaos. Syftet är också attdärigenom försvåra eller helst förhindra en allmänmobilisering.De statliga verken som t.ex. ,, , m.fl. -- även de storabyggföretagen som ingår i byggnads- ochreparationsberedskapen (BRB) -- har skyddsansvar underberedskapstillstånd och krig. De utbildar driftvärn i fredstidpå betald arbetstid. Dessa driftvärn har till uppgift attskydda skyddsföremål i den storskaliga infrastrukturen(samhällsbyggnaden), vad avser kommunikationer,energiförsörjning m.m. Kommunala anläggningar ochledningssystem saknar motsvarande skydd.Vi anser att hemvärnet som organiserades 1940 börtillföras kommunala driftvärn med anledning av densamhällsutveckling som skett sedan dess.Samhällsförhållandena skiljer sig markant frånförhållandena under dagar. Vi har byggtupp ett samhälle där våra större tätortsbildningaromöjliggör utrymning av den typ som då var både planeradoch möjlig att genomföra. Kommuninvånarna är avsamhällstekniska skäl låsta till sitt boende även i enkrigssituation.Det var ett betydelsefullt steg att kommunerna tillfördesansvaret för civilförsvaret. Tillkomsten avhemskyddsorganisationen kan till en del gekommuninvånarna trygghet. Vad som dessutom erfordrasär att kommunerna genom kommunala driftvärn kangarantera att service även undersabotageinverkan i kris- eller krigsläge kan geskommuninvånarna och är riskfri att utnyttja.Varken hemvärnet i övrigt, polisen ellerförsvarsplutoner (motsvarande) klarar att utöver ordinarieuppgifter skydda dessa kommunala anläggningar.Personalen ingående i dessa organisationer/förband kännerheller inte till de kommunala anläggningarnas uppbyggnadoch/eller funktion. Det är endast kommunens egnaanställda som känner till var de svaga punkterna finns ochdärmed bäst kan skydda sina anläggningar. Dessa anställdahar som regel fullgjort värnpliktsutbildning och finns påplats vid anläggningen. De lämpar sig därför mycket väl föratt ingå som driftvärnsmän i ett kommunalt driftvärn.Ett kommunalt driftvärn som organiseras och verkarinom hemvärnets ram och vid sidan av kommunensräddningstjänst och civilförsvar kan ge kommuninvånarnaden grundtrygghet som erfordras för att man medförtroende ska kunna leva i kommunen även under kris- ochkrigsläge. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyldighet för kommunerna attorganisera driftvärn för att i kris- och krigsläge skyddaviktiga kommunala anläggningar.