ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02K250 · 1991-01-25 00:00:00 — Man kan inte säga att detöverlämnats åt näringsidkarna att fördela skatten påskattebärarna.När det gällde engångsskatten på pensionernaöverlämnades det däremot till de privata rättssubjekt somförvaltar pensionsmedlen att fördela skatten. Regeringenvisste inte hur den skulle komma att drabbapensionsspararna, lagrådet visste det inte, skatteutskottetvisste det inte och ej heller . När riksdagenföreskriver att skatt skall utgå bör den enligt vår mening avrättssäkerhetsskäl utforma föreskriften så att medborgarnavet hur de drabbas. Likaväl som det är förbjudet förriksdagen att delegera normgivningsmakt till regeringenmåste det anses grundlagsstridigt att delegera sådan tillprivata rättssubjekt.Enligt vår mening är det konstitutionellt tveksamt om ensådan föreskrift kan vara giltig. I vart fall är det inteförenligt med rättssäkerheten att överlämnar denav folket erhållna makten att beskatta tillförsäkringsinstitutioner. Föreskrifter måste klart ange vemlagen avser och under vilka förusättningar skatt skall utgå.Det är inte godtagbart att man bara genom att låta ett annaträttssubjekt vara skattesubjekt frånhänder sig detta ansvar.Vi anser det därför angeläget att det i grundlagen införsbestämmelser även i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppgift att framlägga förslag till ändringar igrundlagen beträffande beskattningsmakten och förbudetmot retroaktiv lagstiftning i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02K252 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U530 hemställs1. att , om motion 1990/91:U530 inte bifalles,som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillsätta en parlamentarisk kommitté meduppgift att utreda och lägga fram förslag till hurkonsumenternas ställning och makt skall stärkas,2. att , om motion 1990/91:U530 inte bifalles,som sin mening ger regeringen till känna attkonsumenternas ställning och makt bör grundlagsskyddasliksom medborgarens demokratiska rättigheter skyddas .
mot · GE02K253 · 1991-01-25 00:00:00 — Beslutande folkomröstning om EG Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A812 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten beslutande folkomröstning bör anordnas innan beslutom samverkansformer till EG tas.
mot · GE02K254 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf646 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att försvåra möjligheterna attdriva en upprepad rasistisk eller antisemitisk propaganda inärradion.
mot · GE02K255 · 1991-01-25 00:00:00 — Äldres deltagande i politiken Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf357 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de äldres möjligheter att delta idet politiska livet (avsnitt 2.2).
mot · GE02K256 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L427 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attrösträttsåldern bör sänkas till .
mot · GE02K26 · 1991-01-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:64 Yttrandefrihetsgrundlag m.m. Alla människor kan ta skada av våldsvideofilmer. Närdet gäller barn finns det väl belagt i forskningen attvåldsvideo i stora mängder kan utlösa en ond spiral avständigt ökande aggressivitet. har barnen visat ensignifikant ökad tendens till associalt beteende bl.a. i formav våldshandlingar.Föräldrarna har huvudansvaret för barnen -- också närdet gäller att skydda dem från skada på grund av videovåld.Samhället skall inte ta över föräldraansvaret. Med vårapolitiska beslut kan och bör vi däremot underlätta förföräldrarna att ta sitt föräldraansvar. Det kan vi bl.a. göragenom att begränsa spridningen av de allra grövstaavarterna av videofilmer genom en generellförhandsgranskning.Mitt i vår välfärd finns det barn som växer upp i socialmisär. Många barn vistas t.ex. i missbruksmiljöer, där bådaföräldrarna är så utslagna att de varken orkarengagera sig i var barnen eller TV:ns avstängningsknappfinns. De mest utsatta barnen har också visat sig vara demest sårbara när det gäller skador på grund av vidovåld.Inte minst för deras skull är det angeläget att en generellförhandsgranskning kommer till stånd.Yttrandefriheten är en viktig del av våra grundläggandefri- och rättigheter. Inskränkningar som görs måste därförövervägas noga. När det gäller att skydda barn ochungdomar mot våldsvideo har skälen med rätta ansetts såstarka att förhandsgranskning accepterats vid offentligvisning. Barn och ungdomar konsumerar filmer med grovtvåld framför allt vid privat visning. I konsekvensens namnborde därför också förhandgranskning ske av videofilmersom sprids för privat bruk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandsgranskning avvåldsvideogram.
mot · GE02K30 · 1991-01-17 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att förbjuda TV-reklam,som inskränker denna rätt till att gälla företag av s.k. publicservice-karaktär,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundlagsreglering av formernaför koncessionsgivning på eterområdet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt utredning av frågan omförstärkt meddelarskydd på det privata området,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om filmcensur för vuxna,6. att beslutar att 2 kap. 3 § punkt 5yttrandefrihetsgrundlagen samt 3 kap. 3 § punkt 5tryckfrihetsförordningen ges följande lydelse:5. i den mån domstol, i mål om annat brott, av hänsyntill ett allmänt eller enskilt intresse finner det vara avsynnerlig vikt att uppgift om identiteten lämnas vidvittnesförhör.,7. att beslutar att begreppet ''radio'', på deplatser i lagtexten där detta används i betydelsen 'televisionoch andra radioutsändningar'', byts ut mot ''radio ochtelevision''.
mot · GE02K301 · 1991-01-25 00:00:00 — Riksdagsbesluten bör publiceras med sammanhållen textomedelbart efter det att ett beslut fattats.UtformningNär fattat ett beslut bör ett häfte eller en bokutges med titeln (i förekommande fall): beslutdatum, med anledning av regeringens proposition1990/91:000 och betänkande 1990/91:000Häftet utgörs av betänkandets text som ändrats så att detklart framgår vad beslutat. Alltså i stället för''Utskottet avstyrker, hemställer'' etc. skrivs ''Riksdagenbeslutar''.När riksdagsbeslutet avviker från propositionen bördetta klart framgå och avvikelserna listas i ett register medsidhänvisningar.Om en reservation fått majoritet vid voteringen, införsden i den löpande texten och i beslutspunkterna. Det är avstort demokratiskt intresse var de olika partierna står.Därför bör texten avslutas med: ''Mot beslut harlämnats följande reservationer och till beslutet har fogatsföljande särskilda yttranden.'' När en reservation vunnit,blir den förkastade texten naturligtvis reservation.MetodUtskotten har betänkandetexten i sina datorer. De flestabeslut är förutsägbara. Det borde alltså vara enkelt attförbereda beslutstexten, så att den är klar att publicerasomedelblart när beslutet fattats. Vi är ju bortskämda meden enastående snabb handläggning av protokollockså då de tekniska hjälpmedlen var sämre.MotiveringRiksdagsbesluten har naturligtvis oftast ett allmäntintresse. Det är inte tillfredsställande att man ska varatvungen att gå till betänkandet och utläsa beslutet. Att tolkaett betänkande kräver specialistkunskap. Riksdagsmännenvill ofta skicka besluten till människor som visat intresse aven fråga.Jag har sett verkschefer vifta med en proposition somman uppenbarligen håller på att genomföra, trots attriksdagens beslut medfört ändringar.Regeringens verkställande uppgift ändras självfalletinte. Men med moderna kommunikationer harinformationen om att fattat beslut nått ut långtinnan regeringens kungörelser med anledning av beslutethinner utformas. Det finns också exempel på att det kan gåår innan ett beslut hinner ut i officiell form till fältet, filtreratvia olika myndigheter. Det är riktigare att de som på egenhand börjar handla efter vad de tror gäller harriksdagsbeslutet i klartext att utgå från. Med hänvisning till det anförda hemställsatt uppdrar åt förvaltningsstyrelsen attpublicera riksdagsbesluten enligt vad som föreslagits imotionen.
mot · GE02K302 · 1991-01-25 00:00:00 — Skyldighet att inhämta yttrande av arbetsmarknadsutskottet i vissa riksdagsärenden Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A404 hemställsatt beslutar om sådan ändring iriksdagsordningen att arbetsmarknadsutskottetregelmässigt skall beredas tillfälle att yttra sig i samtligaärenden om lokalisering av statlig verksamhet.
mot · GE02K303 · 1991-01-25 00:00:00 — Talmannen och vice talmännen spelar numera enavgörande roll för regeringsbildningen. Därför är detolyckligt att nyval av talmän sker precis vid den tid efter ettval då regeringsbildning i många fall måste ske. Omtalmannen inte har ställt upp i riksdagsvalet eller eljest inteomväljs till talmansämbetet kan det uppstå ett besvärandeglapp i ansträngningarna att bilda en ny regering. I vissa fallkan två olika talmän komma att bli inblandade i arbetet attfinna en regeringsbildare. I olyckliga lägen kan oenighet omtalmansposterna fördröja och komplicera bildandet av enny regering.En lämpligare ordning vore att välja talmän först sedanen eventuell ny regering har bildats. En sådan ordning ärinte oförenlig med RF 4 kap. 2 § och kräver därför intenågon ändring av regeringsformen. Däremot krävs enändring av RO 8 kap. 1§ första stycket, som förslagsvis kan ges följande lydelse:RO 8 kap. 1 § första stycketVal av talman samt av förste, andre och tredje vicetalman förrättas vid första sammanträdet med kammarenunder valperiod eller, om statsministern viddenna tidpunkt har anhållit om sitt entledigande, vid förstasammanträdet efter det att regeringsskifte har ägt rum.Talmännen väljes var för sig i nu nämnd ordning.Med ''regeringsskifte'' avses här den procedur sombeskrivs i RF 6 kap. 4 §, enligt vilken regeringsskifte ägerrum vid en särskild konselj inför statschefen.Beträffande ämbetsperiodens längd stadgar RO 7 kap. 6§ att valet skall gälla till dess att förrättar nytt valunder nästa valperiod. Någon särskild ytterligarebestämmelse härom är inte erforderlig.Med den föreslagna ordningen kan det förekomma, atttalmannen resp. de vice talmännen under någon kortare tidfår upprätthålla sina ämbeten utan att vara ledamöter avriksdagen. I sådana lägen bör vice talmännen självfallet inteha någon rösträtt i kammaren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt godkänner den i motionen föreslagnaförändringen av 8 kap. 1 § första stycketriksdagsordningen.
mot · GE02K304 · 1991-01-25 00:00:00 — Talmannen har i samråd med partiernas företrädare italmanskonferensen tagit ett flertal initiativ för att förnyariksdagens arbetsformer. Ambitionen har varit att stärkariksdagens ställning och öka intresset för arbete.Dessa strävanden har vårt gillande och vi vill gärna självabidra med ett förslag.Riksdagens åhörarläktare är ofta välfyllda och många ärde som besöker vårt hus för en rundvandring. Men normaltär möjligheterna till direkt kontakt i medriksdagens ledamöter begränsade. skulle kunnaunderlätta för allmänheten att direkt säga sin mening ochställa frågor till politiker.Ett sätt att möjliggöra en direkt kommunikation mellanallmänheten och vore att varje anordnaen eller eller ''öppet hus''. Allmänhetenskulle då från t.ex. åhörarläktaren och utanför det vanligariksdagsprotokollet ges möjlighet att ställa frågor ochförslag till ledamöter. Man kan naturligtvis ocksåtänka sig att använda första- och andrakammarsalarna fördirekta möten med ledamöter. Företrädare förriksdagens utskott skulle i utskottslokalerna kunnainformera om det viktiga utskottsarbetet som mångamänniskor har en mycket suddig föreställning om. En radandra arrangemang är naturligtvis också tänkbara isamband med en sådan här öppet-hus-dag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar utreda förutsättningarna förtemadagar eller öppet hus enligt motionens förslag.
mot · GE02K305 · 1991-01-25 00:00:00 — Servering i anslutning till åhörarläktaren Som deltagare i riksdagsdebatter kan man glädjandekonstatera att det vid nästan alla debattillfällen finnsbesökare på plenisalens åhörarläktare. Vissa gör kortarebesök, exempelvis skolklasser som vill få en allmän bild avriksdagens arbete. Men många åhörare kommer för att följaen speciell debatt som ibland kan dra ut ordentligt på tiden.Om besökarna på åhörarläktaren då längtar efter en koppkaffe och en bulle måste de lämna ochuppsöka en servering någonstans i staden. Den cafeteriasom finns i är bara avsedd för ledamöter ochpersonal. Men då en kaffepaus förlagd utanförriksdagshuset tar får åhörarna tillriksdagsdebatterna avstå från förtäring under pågåendedebatt.Det borde vara möjligt att i anslutning tillåhörarläktaren eller allmänhetens entré ordna enklareservering. åhörare skulle då trivas mycketbättre även under de debatter som kanske tar eneftermiddag i anspråk. En trivsam atmosfär pååhörarläktaren bidrar kanske till att intresset för att åhörariksdagsdebatter ökar ännu mer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att ianslutning till åhörarläktaren anordna servering.
mot · GE02K306 · 1991-01-25 00:00:00 — är förmodligen världens billigaste telefonland,åtminstone vad gäller taxa . Den senasteändringen med olika priser olika tider harförstärkt detta påstående.Vardagsförmiddagar kostar ett telefonsamtal sommest -- oavsett varifrån i landet man ringer.Eftermiddagar, sena vardagskvällar, , ochhelgdagar är priset betydligt lägre -- ned till bara hälften.Således har blivit ''rundare'' vad gällertelefonkostnader.Trots sänkta telefonkostnader innebär ett samtal mellanabonnenter mer än 9 mil från varandra ändå storakostnader. Ett telefonsamtal från en väljare till denförtroendevalda riksdagsledamoten i -- därsamtalet oftast har karaktären av ett utbyte avinformation -- kan uppgå till betydande belopp. Ett samtalvarar ofta 10--och skulle komma att kosta12,50--. Ofta krävs flera samtaal meddubbla eller ännu större kostnader som följd.För att underlätta kontakterna mellan riksdagsmän ochväljare -- en angelägenhet av stor betydelse -- skulle enändring av telefonnummer till ett 020-nummerinnebära lika och rimliga kostnader för dessa kontakter somvi för övrigt anser det angeläget att verka för. En sådanändring innebär att alla som vill ringa inte betalarmer än en markering.Att vänta på arbetet med ett ''statligtkommunikationsnät'' som hänvisade till under1990 är inte befogat. Ett 020-nummer för ärangeläget och bör genomföras, vilket skulleinnebära avsevärda förbättringar för alla dem som haranledning att hålla kontakt med sina folkvalda.Ur demokratisk synpunkt är en sådan ändring angelägenatt genomföra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att införa 020-nummer för sinteleväxel.
mot · GE02K307 · 1991-01-25 00:00:00 — Ändring av utskottsnamn i Namnet på ett riksdagsutskott bör helst vara sådant attallmänheten förstår vad utskottet arbetar med. Det vardärför en angelägen ändring som gjordes när riksdagenbeslöt ändra dåvarande civilutskottets namn tillbostadsutskottet.Trafikutskottet arbetar förutom med de olikatrafikgrenarna även med transportfrågor av skilda slag.SMHI, statens väg- och trafikinstitut, , statensgeotekniska institut samt transportforskningsdelegationensorterar förutom de statliga affärsdrivande transportverkenunder trafikutskottet.Vid korrespondens med utlandet används på engelskautskottsbeteckningen ''''.Ansvarig minister tituleras kommunikationsminister ochhans departement benämnskommunikationsdepartementet.Det är inte undra på att brev till utskottet frånallmänheten ofta ställs till ''kommunikationsutskottet''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar ändra trafikutskottets namn tillkommunikationsutskottet.
mot · GE02K308 · 1991-01-25 00:00:00 — Överföring av ärenden rörande kreditväsendet till finansutskottet Enligt nu gällande ärendefördelning inom riksdagenbehandlar finansutskottet kreditpolitiken ochnäringsutskottet kreditväsendet. Denna ordning har gälltalltsedan en ny utskottsorganisation infördes i sambandmed den partiella grundlagsreformen 1971. Dessförinnanhade dessa frågor hållits samman inom dåvarandebankoutskottet.Det framgår inte av det berörda riksdagsbeslutet ellerdess förarbeten vad som låg bakom uppsplittringen på tvåutskott. En tänkbar förklaring är att banker ochförsäkringsbolag främst uppfattades somserviceorgan åt näringslivet. Deras väsentliga uppgifteransågs sålunda vara att tillhandahålla krediter ochförsäkringslösningar för särskilt industriföretagen.Den valda indelningen, som innebär att ett utskottsvarar för innehållet i kreditpolitiken och ett annat utskottför aktörerna på samma område, visade sig tidigt förenadmed svagheter. I samband med den översyn avutskottsorganisationen som genomfördes i början begärde finansutskottet att få alla frågor rörandekredit-, fond- och försäkringsväsendet samlade hos sig.Någon ändring kom dock inte till stånd.De finansiella marknaderna i har under senareår genomgått stora förändringar. I avregleringens spåruppvisar såväl aktiebörsen som penning- ochobligationsmarknaderna ökad aktivitet, även om betydandevariationer har förekommit bl.a. som en följd av ändradeskattevillkor. Nya instrument har introducerats, t.ex.konvertibler, optioner och terminer. Ett stort antalfinansiella företag har tillkommit, vilka har många andrafunktioner än att förse det övriga näringslivet med kapitaloch riskskydd.Utvecklingen av en mera självständig ochmångfasetterad finanssektor inskärper angelägenheten aven sammanhållen behandling av hithörande ärenden iriksdagen. Till finansutskottets område hör -- utöverfinanspolitiken -- penning- och statsskuldspolitiken medderas utövare och . Detnaturliga är att villkoren för banker och försäkringsbolag,mellan vilka en tydlig branschglidning förekommer,hanteras av samma riksdagsorgan, som bestämmer ramarnaför deras verksamhet.För en överföring till finansutskottet talar ocksåprincipen att utskottsindelningen så långt som möjligt böröverensstämma med departementsorganisationen. Frågorsom rör kreditväsendet handläggs av samma avdelning somsvarar för ärenden av kredit- och valutapolitisk art inomfinansdepartementet, vilket är finansutskottetshuvudsakliga kontaktyta i kanslihuset, medannäringsutskottet har mest att göra medindustridepartementet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar överföra ärenden som rör banker,fonder och försäkringsbolag från näringsutskottet tillfinansutskottet.
mot · GE02K309 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetsfördelningen i vissa riksdagsutskott Jordbruket är en näring bland andra näringar. Den ärberoende av ett gott skatteklimat, en välsköttkreditmarknad, väl fungerande förädlingsindustrier, ensund konkurrens på avnämarmarknaden och godadistributionsvägar, en handelspolitik som inte ärdiskriminerande för näringen etc. Den nu gjordauppräkningen visar att de flesta frågor gällandenäringsprinciper och näringsförhållanden är desamma förjordbruket och andra näringar. Det kan därför knappastvara rationellt att jordbrukets näringsförhållandenbehandlas i ett speciellt utskott. Detta är en kvarleva sedanjordbruket var ''modernäring'' och hade en helt annandominerande ställning.Med tanke på de stora förändringar som både framtidaGATT-avtal och en nära förestående ansökan ommedlemskap i kommer att medföra, vore det önskvärtatt jordbrukets näringsfrågor behandlades inäringsutskottet. Avregleringen av jordbruket torde ocksåinnebära att antalet frågor som berör jordbruketsarbetsförhållanden kommer att minska väsentligen.Miljöfrågorna har upptagit en växandeandel av jordbruksutskottets arbete. somjordbrukets näringsfrågor överförs till näringsutskottet börjordbruksutskottet omvandlas till ett miljöutskott. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att jordbruksutskottet ändras tillett miljöutskott samt att jordbrukets näringsfrågor överförstill näringsutskottet.
mot · GE02K310 · 1991-01-25 00:00:00 — Inrätta ett miljöutskott i riksdagenSveriges riksdag har 16 utskott som ansvarar för olikasektorer av samhällsfrågorna. Till varje utskott hör ettkansli.Riksdagens utskott är i många fall självklara och lätta attavgränsa, försvarsutskottet sysslar med försvarsfrågor ochhar ett eget departement. Många utskott har existerat längei sin nuvarande form och har inte berörts särskilt mycket avförändringar.Det finns också utskott vilkas verksamhetsområden harförändrats i takt med samhällets dynamiska utveckling.Deras ansvarsområden har expanderat och blivit merkomplexa, dit hör t ex jordbruksutskottet.ProblemInom jordbruksutskottets ansvarsområde har detsamlats många vitt skilda frågor. Den viktigasteproblematiken är de livsavgörande och komplexamiljöfrågorna. Dessa kräver numera en allt störreansträngning från både samhälle och individ för att kunnalösas. Miljöfrågorna -- både nationellt och internationellt --kräver en allt större del av våra gemensamma resurser.Man måste fråga sig varför det inte finns ett miljöutskotti när miljöproblemen är av så avgörandekaraktär.Miljöfrågorna har starkt bidragit till attarbetsbelastningen och tidsåtgången ökat ijordbruksutskottet. Utskottet får till behandling ungefärdubbelt så många motionsyrkanden som ett tänktgenomsnittsutskott. har antaletmotioner fördubblats till ca 400. Antalet reservationer harökat från -82 till -90. Liksom antalet yrkandenär tidsåtgången för jordbruksutskottets sammanträdenungefär dubbelt så hög jämfört med genomsnittsutskottet.Vidare har jordbruksutskottet 8 större myndigheter ochett flertal mindre myndigheter under sitt ansvarsområde.Förslag till åtgärderDet område som ökat mest i vikt och omfattning ärmiljöområdet. Cirka hälften av jordbruksutskottetsärenden rör miljöproblem. Flertalet av miljöfrågorna rör ejjordbruket. Miljöpolitikens dignitet och tidskrav motiverarväl ett särskilt miljöutskott i . I vissa fall därmiljökraven står emot andra intressen skulle det vara enfördel om miljöfrågorna behandlades av ett friståendemiljöutskott.Det är mycket troligt att arbetet med miljöproblemenäven kommer att öka.Den dramatiska ökningen av arbetsbelastningen ijordbruksutskottet har lett till flera negativa effekter;utskottet har små möjligheter att fördjupa sig i viktigafrågor, de får vänta på behandling som dessutom oftablir summarisk.Vänsterpartiet föreslår med beaktande avmiljöfrågornas ökade betydelse och arbetssituationen ijordbruksutskottet att ett särskilt miljöutskott inrättas iriksdagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar inrätta ett miljöutskott iriksdagen.