mot · GE02A205 · 1991-01-25 00:00:00 — Misshandlad på arbetstid -- om kvinnors arbetsmiljöTänk dig att du blir misshandlad, långsamt menmetodiskt tills du inte orkar lyfta armarna. Du blirsjukskriven, får vård och blir beordrad att vila.Misshandlaren blir inte ens kallad till förhör. När skadanläkts hyggligt får du order att gå tillbaks till sammemisshandlare. Så börjar allt om igen.Så kan, lite drastiskt, ett av de storaarbetsmiljöproblemen beskrivas -- belastningsskadorna. (Citat ur LOs . )Kvinnors sjukfrånvaro har utvecklats på ett annat sätt änsjukfrånvaron för män . Medanmännens sjukpenningdagar minskade med i genomsnitt 2,8ökade kvinnornas med 3,6. är sjuktalet för kvinnor28,och för män 21,2. (Sjuktal = antaletsjukpenningdagar per sjukpenningförsäkrad).Betyder då detta att kvinnor är sjukare än män?Nej, den slutsatsen kan man inte dra. För att förståolikheten i siffrorna måste man både studera statistikennoggrannare och se kvinnornas speciella situation iarbetslivet.Så har t ex av kvinnorna högst , dvs deflesta kvinnor är inte mycket sjuka.Men har kvinnorna ökat sittförvärvsarbete. förvärvsarbetar av alla kvinnor mellan . Totalt finns 2 088 000 kvinnor på arbetsmarknaden 1989.Det är kvinnor och kvinnor somhar den största ökningen av sjuktalet.Vilka sjukdomar drabbar kvinnor?Om man ser till sjukdomsorsaker finner man attsjukdomar i muskler och skelett dvs det som vi kallarbelastningsskador står för mer än en fjärdedel av samtligasjukpenningdagar. Hos LOs kvinnor svararbelastningsskadorna för av arbetssjukdomarna. Tunga lyft, ensidiga ochmonotona rörelser leder förr eller senare tillbelastningsskador. Sjukvårdsbiträden, städerskor ochmaskinmontörer är de största riskgrupperna. Av ungakvinnor som tillhör har tunga lyft.Var finns kvinnornas arbetsmiljöer?Den offentliga sektorn är kvinnornas störstaarbetsgivare. Åtta av tio anställda i kommuner ochlandsting är kvinnor. Inom äldreomsorg, barnomsorg,sjukvård och lokalvård dominerar kvinnorna. Det är de sombär upp den offentliga sektorn.Men kvinnorna finns också inom industrin -- därde har de monotonaste och ensidigaste arbetsuppgifterna --och på restauranger, kontor och inom handeln.Kännetecknande för dessa arbetsplatser är -- förutomkvinnodominansen -- att de har låg status, låga löner ochofta dålig arbetsmiljö.Det är kvinnorna som står längst ner på klasstrappan ochsom utgör huvudparten av arbetarklassen idag.Inom industrin har av de privatanställda kvinnorna ensidiga arbeten. Ettmonteringsarbete som 1940 tog har enarbetscykel . Det säger en del om dagensarbetsintensitet.Det har också visat sig att det inom industrin ofta sker en''anpassning'' av industrijobben när det gäller kvinnor, sominnebär att traditionellt ''manliga'' delar av arbetet som t ex underhåll och reparation har plockats bort frånkvinnorna. Därmed har också naturliga förutsättningar tillomväxling försvunnit.När kvinnor börjar arbeta inom traditionellt manligaarbetsområden hävdas ofta att arbetet är för tungt och attkvinnorna är svagare än män. Men det är en fördom somhar sin grund i att samhällets normer har formats av män.Varför anses man t ex starkare om man lyfter en gång, än om manlyfter sex gånger?Senare undersökningar har visat att det är kvinnor somarbetar i vården som har de allra tyngsta jobben både närdet gäller fysisk och psykisk belastning.Dessutom är det så, att medan de traditionellt manligatunga jobben har rationaliserats och underlättats med nyteknologi, så är kvinnors tunga jobb fortfarande till störstadelen manuella.De uppenbart skadliga arbetsuppgifter som fortfarandefinns inom industrin och till stor del utförs av kvinnor måsteförändras eller avvecklas. I den mån tunga lyft ochriskfyllda arbetsuppgifter ändå måste utföras måste dekombineras med arbetsuppgifter som inte är fysiskt ochpsykiskt belastande.Kunskapen om arbetsskador är också bristfällig. Vadman vet är att kvinnor inte anmäler arbetsskador i sammautsträckning som män och när man anmäler, blir de integodkända i samma utsträckning som männens.Tid är en arbetsmiljöfrågaIdag löser många kvinnor problemen med dåligarbetsmiljö genom att jobba deltid. De tar själva ansvaretför något som borde vara samhällets uppgift.Det är uppenbart att ackordsarbete ökar risken förförslitningar och arbetsskador. Men även inom denoffentliga sektorn skapar bristen på tid ökad risk förbelastningsskador.Med mer tid kan vårdbiträdet stötta patienten så att haneller hon kan resa sig själv, äta eller tvätta sig själv. Om inteden tiden finns måste vårdbiträdet lyfta, mata och tvätta.Samma situation gäller inom barnomsorgen. Det går inte att jäkta när barn skall klä sig elleräta. Finns det inte tillräckligt med personal, finns det intetid att vänta på barnen, så tvingas personalen att klä på ochatt mata.Dessa och liknande situationer leder till att arbetet förpersonalen blir tyngre, patienterna och de gamlapassiviseras och barnen hindras att utvecklas och lära sig isin egen takt.Den totala arbetstiden är viktig. krav påsex timmars normalarbetsdag skulle bl.a. vara etterkännande av kvinnornas egna val. Många kvinnor arbetardeltid därför att det inte finns heltidsjobb, men för mångakvinnor är deltidsarbetet också enda sättet att orka medbåde förvärvsarbete, barn och hushåll. Statistik från SCB() visar att en kvinna med barnunder förvärvsarbetar i genomsnitt /vecka.En viktig arbetsmiljöåtgärd är att påbörjagenomförandet av sex-timmarsdagen med bibehållenlön genom att börja med de tyngsta arbetena inom denoffentliga sektorn.Micropauser, dvs de små korta vilopauserna i arbetet, ärenligt modern forskning livsviktiga för kroppensåterhämtning. är rätten att sätta sig ner och vila oftahopkopplad med rätten att ta en rökpaus. Det finns t o m undersökningar som visar att rökare klarat sig bättrefrån belastningsskador för att de kunnat ta pauser. Ärbehovet av micropauser en viktig del av förklaringen till attdet är de unga lågutbildade kvinnorna, som har minstinflytande över sin arbetssituation, som röker mest?Sjuk för att orka jobba! ?På senare år har forskning om coping-sjukfrånvaro visatpå nya förklaringar till korttidsfrånvaro. Copingbeteendekan närmast beskrivas som sjukfrånvaro som kan ha enavlastande och därmed hälsobefrämjande effekt. Manstannar hemma från jobbet utan är direkt sjuk, för att man skall orka med sitt arbete.Ett antal studier har visat att teorin om den här sortenskorttidsfrånvaro gäller och att det snarare kan vara enstressig och psykiskt pressande arbetssituation som orsakarkorttidsfrånvaro än en bristande arbetsmoral som iblandhörs i debatten. Inte oväntat finner man attcopingbeteendet ökar i högkonjunkturer och att detförekommer i större utsträckning hos kvinnor.Den psykiska arbetsmiljön har glömts bortDen psykiska arbetsmiljön -- hur man mår på jobbet --är en del av arbetslivet som måste lyftas fram när man skaförbättra arbetsmiljön. Den psykiska belastningen är störstför de människor som har litet inflytande över arbetetsamtidigt som den yttre pressen är hård. Detta gäller oftaför de jobb där kvinnorna finns.En ständig känsla av att inte räcka till, att ensarbetsinsats inte värderas, tvingar in många kvinnor i enarbetslivets negativa spiral, som får effekter på bådesjälvförtroende och hälsa. I undersökningar somKommunalarbetareförbundet gjort har man konstaterat attkvinnorna i kommuner och landsting har en betydligthårdare psykisk arbetssituation än männen.Andra delar av den psykiska arbetsmiljön är mobbning,sexuella trakasserier och hot om våld. I en undersökning avJämO () 1987, redovisades attvar fjärde LO-kvinna utsatts för olika former av sexuellatrakasserier. Det finns en oroande tendens i samhället ,att det blivit mer accepterat -- inte minst i massmedia -- medanspelningar på kvinnor, sex och våld.Många kvinnor arbetar också i arbetssituationer sominnebär risk för hot om våld. Dit hör t ex personal inom där riskerna ökar i taktmed att nya grupper omfattas, t ex psykiskt sjuka och missbrukare, och socialtjänstenspersonal. Men problemen finns även inom serviceyrken, påbanker och i affärer. sker minst ett rån i ,och antalet ökar.Vilket inflytande har kvinnorna över sin arbetsmiljö?Kvinnor har fortfarande litet inflytande över sinarbetssituation och arbetsmiljö.Trots att det är så kvalitativt olika arbetsuppgifter attarbeta med maskiner och med människor, så har denindustriella arbetsorganisationen modell ocksåinom den offentliga sektorn.Inom vården, den typiska kvinnoarbetsplatsen, är deteffektivitetskrav och en hierarkisk (uppifrån och ner)beslutsordning som sätter ramarna för kvinnors möjligheteratt utföra arbetet på sina egna och vårdtagarnas villkor.Vi vet att arbetsvillkorens utformning är av storbetydelse för hur livet utanför arbetsplatsen gestaltar sig.Därför betyder ofrihet i arbetet också ofrihet i livet somhelhet.Vad måste göras?Att förbättra arbetsmiljön är ytterst en fråga om maktenöver arbetet. Det är en kamp som måste drivas tillsammansav både kvinnor och män. Men kvinnorna måste dessutomföra ytterligare en kamp. En kamp om en förändradmaktstruktur i samhället, så att de specifikt kvinnligavärdena jämställs med den rådande manliga normen.Omsorg om människor är viktigare än omsorg om maskiner.Det krävs en rad åtgärder för att komma tillrätta meddåliga arbetsmiljöer. I första hand måste de anställdasinflytande stärkas genom en skärpt lagstiftning, som gerfackliga organisationer, skyddskommittéer ochskyddsombud, makt och möjlighet att förändraarbetsorganisationen, arbetstakten, löneformerna mm.Det behövs en förändrad arbetsorganisationn --framför allt inom den offentliga sektorn.På olika områden, bl a inom i , inom städningen påLänsarbetsnämnden i och på sportsömnad,har man infört en ny arbetsorganisation som utgår frånkvinnors kunskaper och där kvinnorna har fått större maktöver sin arbetssituation. Resultaten är mycket goda ochbåde de anställda och, när det gäller ,vårdtagarna har upplevt att de fått en bättre arbetsmiljörespektive vård.Kvinnors kunskaper och färdigheter måsteuppvärderas. Flera arbetsplatsstudier som gjorts pekarpå att den största orsaken till kvinnors underordning är attarbetsplatsen på olika sätt är anpassad till en manligarbetare och utifrån manliga normer.Lågavlönade kvinnor lever under ett dubbelt förtryck,dels det underläge som betingas av att stå längst ner påklasstrappan och dels att samhället är uppbyggt utifrån enmanlig maktstruktur som gör att kvinnans underordningofta ses som självklar och naturlig -- även av kvinnornasjälva. Kvinnors självtillit och tilltro till sin egen förmågastärks när deras kunskaper och erfarenheter värdesätts ochtas tillvara i arbetet.Det behövs forskning kring specifikt kvinnligaarbetsmiljöproblem. T ex om varför det tar så att införa tekniskaförbättringar och rationella arbetsmetoder inomkvinnodominerade områden av arbetslivet?Inom forskningen finns mycket att göra för att belysaoch visa på skillnader i kvinno- och mansvärldensarbetsmiljöproblem. Forskningen behöver utvecklas omkvinnliga arbetsmiljöer inom vård och omsorg.Forskning om skiftarbetets effekter på kvinnorbehövs. Det finns studier som t ex pekar mot att det finnsen ökad risk för missfall hos kvinnor som arbetar skift.Det behövs mer forskning omkring arbetsmiljönseffekter på kvinnan och barnet under graviditeten.Fortfarande är det kvinnans privata bekymmer om fostrettar skada av arbetsmiljön. De gränsvärden som sättsför farliga ämnen i arbetslivet gäller nästan uteslutande förvuxna människor trots att man vet att fostret är mycketkänsligare för gifter än modern.Vänsterpartiet anser att kvinnor i fertil ålder skall ha rätttill omplacering om det finns minsta risk att arbetsmiljönkan vara skadlig för fostret.När det gäller specifika kvinnoproblem sommenstruationsstörningar med svåra smärtor och blödningarär det fortfarande ett tabubelagt område, där sambandenmellan störningar och brister i arbetsmiljö ocharbetsförhållanden inte är klarlagt. De försämringar somgjorts i sjukförsäkringen drabbar kvinnor med dessaproblem hårdare än andra. kräver i annanmotion att sjukförsäkringen återställs.SammanfattningFör att förbättra kvinnors arbetsmiljöer ställervänsterpartiet följande kraven förändradarbetsorganisation som ger kvinnor makt och inflytandeöver sin arbetssituationuppenbart skadligaarbetsuppgifter måste förändras eller avvecklastunga ochriskfyllda jobb som måste utföras måste kombineras medpsykiskt och fysiskt hälsosammare arbetsuppgifteruppvärdering av kvinnors kunskaper och färdigheterinförande av sex timmars arbetsdag med fulllönekompensation för de lågavlönadesexuellatrakasserier skall betraktas som ett allvarligtarbetsmiljöproblemfertila kvinnor skall ha rätt tillomplacering om det finns minsta risk för att arbetsmiljönkan vara skadlig för fostretmer forskning kring specifiktkvinnliga arbetsmiljöproblem: arbetsmiljöns effekter påkvinnan och barnet under graviditeten, skiftarbetetseffekter på kvinnor Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättrakvinnors arbetsmiljöer.