mot · GE02Sk388 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattningen av skogsbruk m.m. Skogsbruket är en av vårt lands basnäringar och har storbetydelse i alla delar av landet. Skogsprodukter är vårtlands viktigaste exportvaror och bidrar, jämfört med allaandra näringar, till den största nettoexporten. Det är därförnödvändigt att bibehålla ett uthålligtskogsbruk med möjlighet att överleva som en viktigbasnäring.Det är stor risk att det det enskilda svenska skogsbruketminskar i betydelse eftersom en ökande beskattninghämmar utvecklingen av ett uthålligt enskilt skogsbruk.Det enskilda skogsbruket omfattar ca hälften av landetsskogsareal. Antalet privata skogsägare är totalt 240 000--250 000. De allra flesta lantbruksföretag är s.k.kombinationsföretag dvs. jord- och skogsbruksföretag.Trots detta är skogen vanligen endast endeltidssysselsättning och en stor andel av alla skogsbönderär hänvisade till annat arbete för sin försörjning. I mångadelar av landet är jordbruken små och behöver därförskogen som komplement. Den resterande andelen av densvenska skogsarealen fördelas lika mellan det allmänna ochstorbolagen. uppvisar en speciellägarstruktur. av skogsarealen är privatägd.Lönsamheten i det enskilda skogsbruket är mycketdålig. Skatteomläggningen i kombination med tidigarepålagor kommer ytterligare att försämra lönsamheten.Den enskilde skogsägaren missgynnas skattemässigt ijämförelse med skogsbolagen. Risken är därför uppenbaratt enskilt ägande som innehåller möjligheter till initiativoch engagemang och som kännetecknas av ett mångsidigtbrukande kommer att i stor utsträckning ersättas avbolagsägd skog med storskaligt inriktad verksamhet. Det ärför landsbygden en icke önskvärd utveckling.SkogsvårdsavgiftenSkogsvårdsavgiften hämmar en positiv utveckling avsvenskt skogsbruk. Det finns ingen annannäringsverksamhet som på detta sätt straffbeskattasavseende sina produktionsmedel. Den baseras påfastigheternas taxerade skogsbruksvärde och utgör förnärvarande av detta värde. Denna skatt har höjts med bortåt 3 . Den har nämligen i löpandepenningvärde stigit från till 460 miljonerkronor. Det är en orimlig pålaga som lägger beslag på cirka50 % av det samlade skogsnettot, som den integer skogsägaren några förmåner och skall därför hänförastill en ren skatt. Skogsvårdsavgiften skall därför avvecklas.I ett första steg bör avgiften sänkas till och avvecklas helt den 1 juli 1992.Den förestående taxeringsvärdeshöjningen skall inteligga till grund för skogsvårdsavgiften avseende förstahalvåret 1992.Skogskontoränta och den särskilda löneskattenDessa nya skatter har tillkommit under täckmantelnlikformig beskattning. Det finns emellertid inga sakliga skäleftersom avkastning på skogskapital uppenbarligenbeskattas hårdare än kapital placerade i andra tillgångar.Skogskontot har tillkommit för att stimulera till en högavverkningsnivå. De nya skatterna försämrar dennastimulans. Räntan på skogskonto beläggs med en skatt . Detta innebär en form av dubbelbeskattningsom får till följd att mer än hälften av skogskontoräntanförsvinner i skatt för vissa skogsföretagare. Andra drabbasännu hårdare. Skogskontot blir ofördelaktigt att utnyttja.Det kommer att hämma avverkningarna. Vi föreslåratt skatten slopas.Medan flertalet medborgare får sänkt marginalskattdrabbas en stor andel av skogsbönder av en skärptinkomstbeskattning bl.a. genom införandet av en särskildlöneskatt på . Även skogskontouttag drabbas av denna skatt.Dessutom aviserar regeringen en ökadförmögenhetsbeskattning. Det är helt orimligt attförmögenhetsbeskatta det arbetande kapitalet. Företagendräneras på medel som mer än väl behövs för dess framtidautveckling.Det enskilda skogsbrukets lönsamhetDet enskilda skogsbruket levererar ca 30 miljonerm3 sk/år. Om rotnettot i genomsnitt vidslutavverkning sätts till /m3 sk blir intäkten 4,5miljarder kronor. återbeskogas ca 100 000 ha inom privatskogsbruket. Planteringskostnadernaär /ha. Återväxtkostnaderna utgör således 1 miljardkronor/år. erläggs förnärvarande i skogsvårdsavgift. Resterande finns till förfogande för att täckaövriga kostnader. I genomsnitt äger varje skogsägare 50 ha skog och har således till sitt förfogande i snitt och fastighet, när skogsvårdsavgift ochplanteringskostnader är betalda. Denna summa skall räckatill ränta på nedlagt kapital, skatter, avgifter, gallring,dikning, avskrivningar m.m.Beräkningar har gjorts som visar att en medelskogsgårdi gör en årlig förlust på mellan 10 000 och 20 000 kronor.Genom att det enskilda skogsbruket genomskatteomläggningen drabbas av ytterligare skatter ochpålagor måste vår generation brandskatta sitt skogskapital.Det är beklämmande att den socialistiska politiken leder utarmning av vårt lands viktigaste basnäring.Reavinstbeskattningen och generationsskiftenReavinstbeskattningen vid avyttring av ett lantbruk ökardrastiskt och medför stora svårigheter både vidgenerationsskiften och vid en försäljning, speciellt i sådanafall där försäljningssumman skall utgöra en del av denframtida pensionen.Eftersom lantbrukare ofta har en mycket låg pension harett välskött lantbruk tidigare varit en försäkring påålderdomen. Med de nya reglerna finns det kanske ingetkvar efter försäljningen som täcker kostnaderna för en nybostad. Följden blir naturligtvis att bonden inte säljer singård utan stannar kvar så länge han lever. Det missgynnar ihög grad en positiv utveckling av enskilt brukande.Reavinstskatten på privatbostäder blir högst och förfritidshus medan skogsbruket reavinstbeskattas upptill av försäljningsvärdet.Vi föreslår att denna s.k. takregel avseendenäringsfastighet likställes med försäljning av fritidshus ochreavinstbeskattas med högst . Vi vill också attanskaffningsvärdet indexeras vid beräkning av reavinsten.Skogsproduktion är långsiktig och gårdarna ärregelmässigt i samma ägo under brukarens hela aktiva tid.Alla skogsägare får genom reavinstbeskattningen en latentskatteskuld till staten. Efter en generation har staten iprincip lagt beslag på av marken. Detta är enkraftig inskränkning i äganderätten som verkligen gör skälför namnet smygsocialisering.Den ökade beskattningen på det enskilda skogsbruketleder till ett stort kapitalflöde från landsbygden medanstörre tätorter gynnas. Det medför att helasamhällsstrukturer kommer att påverkas. Samhällsservicenavtar.Även andra delar i skatteomläggningen förstärker denegativa effekterna för landsbygden. Som exempel kannämnas försämrade reseavdrag, höjd bensinskatt samtslopandet av rätten till underskottsavdrag. Många företagpå landsbygden har byggts upp . I många fallhar tjänsteverksamhet finansierat uppbyggnaden avföretaget. Denna möjlighet har försvunnit liksom rättenatt göra avdrag för reparationer på mangårdsbyggnader.Det är till stor nackdel för landsbygden. Det försvårar i höggrad boendet och hämmar därmed en positiv utveckling.Det enskilda jord- och skogsbruket kan vara en verkligresurs för en positiv landsbygdsutveckling. Det ställer somovan framgår krav på en rad förändringar framförallt inombeskattningens område. Kapitalflödet från landsbygdenmåste förhindras.I samband med jordbrukets strukturomläggning ochskogens betydelse som energiråvara är det nödvändigt attforskning och utveckling ges ökade resurser för att på så sättskapa förutsättningar för en positiv utveckling. En ökadinhemsk tillgång av virke för möbel- och snickeriproduktionställer stora krav på ökade kunskaper.En ökad biobränslebaserad värme- och elproduktionställer också krav på ökade forskningsresurser.För att redan nu skapa bättre förutsättningar för attutnyttja inhemskt biobränsle för produktion av värme ochel är det nödvändigt att också inom energibeskattningenåstadkomma stora förändringar. En koldioxidrelateradenergibeskattning av fossila bränslen i kombination mednollmoms avseende tillhandahållande av fjärrvärme skapargoda förutsättningar att på kommersiell basis utnyttja detmiljövänliga biobränslet för denna produktion.Den skogliga resursen måste vårdas och utnyttjas på ettsådant sätt att det är en balans mellan ekologi och ekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställs[att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna att den pågående skogsutredningen får i uppdragatt analysera förutsättningarna för ett uthålligt enskiltskogsbruk,1][att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om forskning ochutveckling,1]1. att beslutar att fr.o.m. sänkaskogsvårdsavgiften till 0,,2. att beslutar att slopa den särskilda årligaskatten avseende ränta på skogskontomedel,3. att beslutar att ersätta nuvarandepunktskatter avseende energiområdet med enkoldioxidutsläppsrelaterad skatt avseende fossila bränslen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskild löneskatt,5. att beslutar att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts omrealisationsvinstbeskattning,6. att beslutar att förmögenhetsskatten på detarbetande kapitalet slopas,7. att beslutar att rätten till underskottsavdragfår utnyttjas mot såväl tjänsteinkomster som s.k. passivanäringsinkomster,8. att beslutar att återinföra rätten till avdragför underhåll av mangårdsbyggnader.