mot · GE02Jo157 · 1991-05-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:191 Vissa livsmedelspolitiska frågor Världens högsta skatter ger världens högsta matpriserUnder har det förts en intensivdebatt om de svenska livsmedelspriserna. De är utan tvivelmycket höga. En viktig förklaring är det unikt hårdaskattetrycket i . I många fall beror mer än hälften avlivsmedelspriset på olika skatter.Det är inte endast matpriserna som är unikt höga i vårtland. De flesta varor och tjänster är betydligt dyrare här äni de flesta andra länder. Orsaken står att finna i densocialdemokratiska högskattepolitiken. Världens högstaskatter ger världens högsta priser. Sanningen är attsocialdemokraterna pressat upp livsmedelspriserna genomsina ständiga skattehöjningar. Höjda inkomstskatter,arbetsgivaravgifter, energiskatter, breddad och förhöjdmoms och alla andra skatteskärpningar måste till slutbetalas av någon. De svenska konsumenterna har drabbatshårt av den socialdemokratiska skattehöjarlinjen.Så länge som socialdemokraterna vägrar att sänkaskattetrycket kommer också de svenska priserna att ligga påen orimligt hög nivå. Om inte skattetrycket sänks kommersvenskarna att tvingas fortsätta åka utomlands om de villköpa billiga livsmedel, kläder och fritidsförströelser.Moderata samlingspartiet anser att skall närma sigEuropa även då det gäller jordbruks- och konsumentfrågor,så att svenska konsumenter skall kunna köpa sina livsmedelpå samma villkor och till samma priser som konsumenterinom EG.De svenska skatterna måste ''europeiseras'' --skattetrycket måste sänkas! Först då kan de svenskalivsmedelspriserna sänkas rejält.Regeringen försöker nu vilseleda konsumenterna. Istället för att angripa den verkliga orsaken till den högakostnadsnivån gör regeringen en skenmanöver.Regeringens förslag kommer inte att leda till sänktalivsmedelspriser.Handel med jordbruksprodukterI ett litet land som är det särskilt angeläget medvaruflöden över gränserna. Import av olika produkterbreddar utbudet. Export ger de svenska företagenmöjligheter att avsätta sina produkter på andra marknader.Ökad frihandel stärker konkurrensen, till gagn förkonsumenterna. Handeln med jordbruksprodukter är dessvärre kringskuren av en rad regleringar ochhandelssnedvridande stöd.De flesta länder skyddar och stöder sinjordbruksproduktion. Många länder har olika typer avtullar och avgifter som syftar till att skydda den inhemskaproduktionen från prispressande import. Därutöverförekommer statligt finansierad överskottsexport, dvs attstaten täcker den ekonomiska förlust som uppstår dåprodukterna måste avsättas till låga värdsmarknadspriser. Ivissa länder förekommer även olika typer av direktstöd tilllantbrukarna, bl.a. i form av bidrag som relateras tillproduktionen.För mindre än beslutade i storenighet om en omfattande avreglering av det svenskajordbruket. Detta skall ske . Överskottsproduktionen skall avskaffasoch jordbruksproduktionen skall marknadsanpassas. Vianser, liksom riksdagsmajoriteten, att staten via ettstödsystem skall stimuleralantbrukarna att etablera nya produktionsalternativ.I klartext innebär beslutet att spannmålsodlingenkommer att upphöra på . Setti ett internationellt perspektiv är avregleringen mycketlångtgående. De svenska lantbrukarna kommer i framtideninte att kunna åtnjuta vare sig produktstöd eller stöd tillöverskottsexporten, även om sådant fortfarande skulleförekomma i våra konkurrentländer. Det statligtgaranterade inlösenpriset på spannmålena kommer atttrappas ned i snabb takt. Då produktionsbalans erhållitsskall lönsamhet kunna uppnås.För att möjliggöra denna kraftfulla marknadsanpassningav det svenska jordbruket knöt ett antal villkortill omställningen. Villkoren syftade till att ge de svenskalantbrukarna långsiktiga och hållfasta spelregler.En viktig del av uppgörelsen, som också stöddes avsocialdemokraterna, var beslutet att ''någon ensidigneddragning eller förändring i övrigt av gränsskyddet förSveriges del inte bör komma i fråga''. beslutinnebar således att gränsskyddet skulle trappas ned i dentakt som anges i GATT-förhandlingarna och att därutöveringa tekniska förändringar skulle göras.Marknadsanpassningen av det svenska jordbruket skulleföljaktligen ske under vissa bestämda förutsättningar.Inom pågår ett arbete i syfte att minska stödnivåntill jordbruket. GATT-förhandlingarna möjliggör ensamordnad stödminskning, vilket i sin tur medgerkonkurrens på likartade villkor mellan lantbrukare i olikaländer.I händelse av marknadsmässiga förändringar i handelnmed gränsskyddade produkter kan statens jordbruksnämndmedge så kallad restitution. Detta innebär att nämndenmed kort varsel kan justera gränsskyddet på ett sådant sättatt importen säkerställs. Restitutionsförfarandet innebär flexibilitet, vilket är positivt inte minst urkonsumentperspektiv.Restitutionsförfarandet har använts medframgång för att neutralisera inträffade förändringar avangivet slag. Detta innebär att importen kan upprätthållas.Regeringens agerande ter sig mot denna bakgrundmärkligt. Regeringen föreslår dels en teknisk förändring avgränsskyddet, dels en sänkning. Bägge förslagen står i stridmed tidigare beslut.Regeringen hävdar att förslaget kommer att ge upphovtill sänkta matpriser. slår man fast: ''harinte för avsikt att ensidigt sänka gränsskyddet i syfte att ökaimporten och inte heller i övrigt vidta åtgärder inom dettaområde, utan att andra länder på motsvarande sätt öppnarsina marknader för svenska produkter''.Regeringens skrivning är förvirrande. Omgränsskyddssänkningen skall kunna påverkalivsmedelspriserna krävs ökad import. betonarregeringen att detta inte är avsikten. Förslaget blir därförobegripligt. Regeringens förslag verkar vara ett uttryck förkortsiktig populism.Vi motsätter oss mot denna bakgrund tekniskaförändringar av gränsskyddet som regeringen föreslår.I propositionen framhålls bl.a. att det svenskajordbruket är ''överskyddat'' och att importen har minskat.Detta borde enligt vår mening leda till restitution, dvs enfortlöpande justering av gränsskyddsnivån i syfte attsäkerställa importen.Ryckigheten hotar avregleringenModerata samlingspartiet har konsekvent hävdatbehovet av avreglering och marknadsanpassning av detsvenska jordbruket. Vi har framhållit attavregleringen skall göras på ett sådant sätt att de svenskalantbrukarna ges möjlighet att konkurrera på lika villkormed omvärlden. Det vore olyckligt om politikleder till att lantbruk, som skulle vara konkurrenskraftigainom EG, slås ut . Det vore bådeoansvarigt och korttänkt.Marknadsanpassningen av det svenska jordbruket måsteenligt vår mening bygga på den grund som beslut1990 utgör. Regeringens agerande har emellertid skapatosäkerhet. På ett par punkter har man gjort utspel somstrider mot beslutet. Detta gäller bl.a. gränsskyddet därregeringen , i strid med tidigare beslut, föreslår en ensidigsvensk neddragning. Regeringen har också fattat beslut,bl.a. om höjda avgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel, som inneburit plötsliga förändringar iförhållande till riksdagsbeslutet. Reglerna kringomställningen är oklara. Vi har varnat för att dennaryckighet kan äventyra den viktiga marknadsanpassningenav den svenska jordbruksnäringen.Svensk jordbrukspolitik i förhållande till EGsEGs jordbrukspolitik behöver reformeras. Det vore braom EGs gemensamma jordbrukspolitik, liksom densvenska, utvecklas i en mera marknadsekonomisk riktning.Det bör bli en av uppgifterna för när vårt land blivitmedlem av EG. EG har , bl.a. till följd av GATT-förhandlingarna, inlett en översyn av sin gemensammajordbrukspolitik. Ur svensk synvinkel är det olyckligt attvårt land står utanför detta reformarbete.Det effektiva svenska jordbruket har godaförutsättningar att vara konkurrenskraftigt på en gemensameuropeisk marknad. Förhoppningsvis dröjer det endast ca 4år tills är en del av denna marknad. Den nödvändigaminskningen av den svenska jordbruksproduktionen måsteske på ett sådant sätt att svenska jordbruksföretag -- somhar förutsättningar att vara bärkraftiga på den kommandegemensamma marknaden -- inte slås ut.Konsumentdelegation löser inga problemSocialdemokraternas synsätt präglas fortfarande av enövertro på politiska lösningar. De tror att alla upptänkligaproblem kan lösas genom tillskapande av nya regleringar,nya utredningar eller nya politiska organ. Regeringen harnyligen utnämnt en så kallad Konsumentberedning, varsuppgift är att ''kontinuerligt följa och utvärdera denlivsmedelspolitiska reformen ur ett brettkonsumentperspektiv''.Regeringen anser att 8 458 888 konsumenter kan representeras av bl.a. en , en , en PRO-ordförandeoch en avdelningsdirektör på konsumentverket.Vi anser att pris- och konkurrensövervakning är avstörsta vikt. Statens pris- och konkurrensverk (SPK) spelaren betydelsefull roll i detta sammanhang. SPKs uppgift ärbl.a. att aktivt följa prisutvecklingen.Genom att tillsätta en speciell konsumentdelegation villregeringen ge sken av handlingskraft.Konsumentberedningen kan inte bli ett effektivt vapen motprisökningarna, utan är snarare ett uttryck för regeringenspopulism. Om regeringen menar allvar med talet om sänktamatpriser är det andra åtgärder som krävs. Konkurrensen måste skärpas. måste vinna inträde i EG.Övriga frågorRegeringen föreslår att ytterligare 100 milj.kr. skall utgå i form av anläggningsersättning.Höjningen sker genom att inkomststödet minskas imotsvarande grad. Inför beslutet om avregleringen avjordbruket förordade vi att relativt sett större resurserskulle satsas på aktiva omställningsåtgärder. Vi var motdenna bakgrund negativt inställda till inkomstersättningen,eftersom det är en passiv bidragsform. Regeringen tar nu ettsteg i rätt riktning genom att minska inkomststödet och ökaanläggningsersättningen.Regeringen föreslår att en rörlig kredit på 50 milj.kr. skall disponeras för jordfondsändamål /91 och 1991/92. I Jordfonden ligger i dagfastigheter till ett betydande värde. Den del av innehavetsom inte är nödvändigt från strukturomvandlingssynpunktbör avvecklas. Vi är mot denna bakgrund inte beredda atttillstyrka regeringens förslag om höjd kredit.Regeringen har höjtprisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Vi har motsatt oss dessa höjningar,eftersom de är ett avsteg från den tidigare uppgörelsen. Vianser att dessa avgifter skall sänkas till den nivå som gälldeföre regeringens höjning . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag rörande detsvenska gränsskyddet som har det uppgivna syftet attsäkerställa import,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående användning avrestitutionsförfarande i syfte att säkerställa import,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående betydelsen av ett sänktskattetryck för att pressa ned de svenskalivsmedelspriserna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående prisövervakningensorganisation,5. att avslår regeringens förslag beträffanderörlig kredit för jordfondsändamål,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkning avprisregleringsavgiften på handelsgödsel ochbekämpningsmedel.