mot · GE02Jo116 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Det miljöpolitiska arbetet i SverigeI den här motionen tar vi upp en del allmänna ochprincipiella synpunkter på miljöpolitiken samtmålsättningar för det miljöpolitiska arbetet. degrönas miljöpolitik presenteras framför allt i följandemotioner som har lagts under den allmänna motionstideneller i samband med miljöpropositionen. I miljö- ochtrafikmotionerna har vi undvikit att upprepa yrkanden frånallmänna motionstiden eftersom motionerna kommer attbehandlas i ett sammanhang. Gröna luntan -- denekonomiska politiken (1990/91:Fi101) Utvecklaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken (1990/91:Sk621)Ett grönt skattesystem (1990/91:Sk627) Nyahandelsregler (1990/91:N296) Energi med ansvar förkommande generationer (1990/91:N421) Miljövänlig ocheffektiv energianvändning (1990/91:N452) Trafikpolitik(1990/91:T203) Väg och bil (1990/91:T207) Gör 90-talet till järnvägarnas decennium (1990/91:T508) Sjöfart(1990/91:T610) Luftfartens utveckling (1990/91:T701)Jordbrukspolitiken (1990/91:Jo226) Skogsbrukspolitiken(1990/91:Jo311) Om miljöfarliga kemikalier(1990/91:Jo710) Om naturvården (1990/91:Jo751) Ominternationell miljöpolitik (1990/91:752) Buller(1990/91:Jo797) Om grundvatten (1990/91:Jo921)Dricksvatten (1990/91:Jo513)Miljömotioner skrivna i samband medmiljöpropositionen, tillväxtpropositionen (1990/91:87) ochenergipropositionen (1990:91/88): Det miljöpolitiskaarbetet i (1990/91:Jo93) Förslag till statsbudgetför verksamhetsområde(1990/91:Jo104) Miljölagstiftningen (1990/91:Jo111)Havsmiljö (1990/91:Jo118) Ekologisk grund för uthålligtgod miljö (1990/91:Bo42) Avfall, varor och kemikalier(1990/91:Jo119) Lagförslag om artskydd(1990/91:Jo102) Avfalls- och återvinningslag(1990/91:L15) För en radikalare miljöpolitik i trafiken(1990/91:T82) Trafik för balans och miljö(1990/91:T40) Buller (1990/91:Jo83) En målmedvetenenergipolitik (1990/91:N68) En målmedvetenenergipolitik för långsiktigt hållbar utveckling(1990/91:N93)Miljön som överordnad frågaTrots att hänsyn till miljön och hushållning mednaturresurser är klart övergripande frågor behandlas de intesom sådana i beslutsfattande. Många håller medom påståendet att naturen faktiskt sätter gränser församhällets verksamhet. Själva basen för samhällsutvecklingoch välstånd är en god hushållning med naturens resurser.Ofta märks det inte att miljöförstöringen ledertill fattigdom. De negativa effekterna kommer mångagånger ganska långt efter att naturens gränser haröverskridits.Det finns många exempel på att det tar tid förmiljöförstöring att slå igenom som försämrad hälsa,försämrad miljö och sämre materiellt välstånd.Försurningen av skogsmark har pågått . Frånbörjan kan marken försvara sig genom sinbuffringsförmåga, men till slut faller pH-värdet tvärt ochaluminium som är giftigt för trädens rötter löses ut. I nästasteg kommer de ekonomiska skadorna i form av minskadproduktion i skogen. Försaltning av bevattnad mark ärockså en smygande process. Saltkoncentrationen stiger,markstrukturen försämras och skadorna blir så svåraatt marken måste överges som odlingsmark. Det är påsamma sätt med de globala miljöproblemen somväxthuseffekten och förstörelsen av ozonskiktet. Närprocessen inleds märks inte så mycket, men blir denegativa konsekvenserna mycket stora.Men trots att det är lätt att inse att miljön faktiskt sättergränser för samhällets verksamhet, behandlas intemiljöfrågorna som övergripande och överordnade frågorinom politiken. En jämförelse kan göras medfinanspolitiken. Den ekonomiska politiken ochfinanspolitiken sätter gränser för den övriga politiken.Förslag inom olika politiska områden som påverkarekonomin måste inordnas under den ekonomiska politiken.Därför har i regeringen ochfinansutskottet i en särställning.När det gäller miljöfrågorna behandlas de istället sompolitiska sakfrågor bland alla andra politiska sakfrågor.Regeringens miljöpolitiska proposition är ett tydligtexempel på detta. Miljöpolitiken får vika för annat somanses viktigare. I miljöpropositionen hänvisas tilltillväxtpropositionen och att där finns förslag tillinvesteringar i järnväg som är bra ur miljösynpunkt. Men demindre järnvägsinvesteringar, och de positiva miljöeffektersom satsningarna skulle kunna ge, drunknar i andrabetydligt större investeringar i vägar som kommer att ökavägtrafiken och belasta miljön ytterligare. Intresset att ökavägtrafiken har tagit över där miljön med hjälp avmiljöpolitiken borde ha fått sätta gränserna. Om miljönhade behandlats som en överordnad fråga hade istället storainvesteringar i järnväg föreslagits när man gjorde vägvalethur framtidens transportproblem skulle lösas.Samma problem finns i energipropositionen. Om miljönhade behandlats som en övergripande fråga haderegeringen lagt fram förslag till avveckling av kärnkraft ochav användning av fossila bränslen. Men eftersom andraintressen anses viktigare ska istället kärnkraften börjaavvecklas när det ''går'' med hänsyn tagen till annat somanses viktigare.Förståelsen för att miljöförstöring är ett hot mot hälsaoch en bra levnadsstandard för kommande generationersaknas i de beslut som fattar. För att fåmiljöfrågorna att behandlas som överordnade ochövergripande frågor måste miljön få sätta gränser för politikoch samhällsutveckling på samma sätt som finanspolitikengör det. bör inrätta ett miljöutskott som gessamma status som överordnat utskott som finansutskottet.Regeringen bör också i sitt arbete ge miljödepartementetsamma roll som när det gäller att sättagränser för den politik som andra departement föreslår.Arbetet med aktionsplanerRegeringen arbetar fram miljöpolitiska förslag medtreårsintervall och lägger en miljöproposition vart tredje år.Regeringens förslag bygger bl.a. på aktionsplaner somnaturvårdsverket arbetar fram. Aktionsplanerna behandlarolika problemområden som luft, hav, naturvård m.fl.Miljöproblemen hänger nära samman med varandra. Deträcker därför inte med aktionsplaner som behandlar olikadelar av miljöpolitiken. Att endast ta fram handlingsplanerför skilda problemområden gör att miljöfrågorna intebehandlas övergripande av och iriksdagens beslutsfattande.Trafikpolitiken påverkar t.ex. både havsmiljön i form avökat kväveläckage, på grund av utsläppen av kväveoxideroch skogen genom att vägtrafikens utsläpp orsakarozonbildning och markförsurning. På samma sätt skaparockså jordbrukspolitiken, skogspolitiken ochenergipolitiken olika problemområden som förorening avhavet och skador på skogen och naturen. Avsaknaden av attbehandla hela miljöproblematiken samlat avnaturvårdsverket kan vara en orsak till att de miljökrav somställs inom t.ex. trafikpolitik och energipolitik blir så svaga.Det behövs en samlad nationell handlingsplan för hurmiljöproblemen ska lösas. deltar i arbetet i deninternationella naturvårdsunionen (IUCN). Ivärldsnaturunionens World Conservation Strategyförutsätts att varje land upprättar en nationellmiljövårdsplan. Den nationella handlingsplanen bör ocksåså utförligt som möjligt redogöra för de politiska förslagensrelevans i förhållande till de miljöpolitiska målsättningarna.När det visar sig att de miljöpolitiska målsättningarna intekan nås måste de åtgärder som föreslås i planen skärpas.Ett annat problem med det miljöpolitiska arbetet är atten rad aktionsplaner produceras utan att de åtgärder somföreslås följs upp. Regeringen hänvisar ofta till kommandeaktionsplaner som förevändning för att inte ställa sig bakommiljöpolitiska förslag. Det här kan leda till att arbetet medaktionsplanerna bromsar viktiga miljöpolitiska beslut. Näraktionsplanerna väl kommer och regeringen skriver sinaförslag frångår man mycket av vad aktionsplanerna harföreslagit. När nya aktionsplaner arbetas fram görs helleringen egentlig utvärdering av hur väl de gamla planerna hargenomförts, vilka felbedömningar som har gjorts och hurväl relaterade de är till miljöpolitiskamålsättningar. Vi anser att en parlamentarisk kommitté börtillsättas för att granska effektiviteten i systemet medaktionsplaner. Utgår aktionsplanerna från kritiskabelastningsgränser i naturen? Utgår de från riksdagensmålsättningar? I vilken grad genomförs aktionsplanernasförslag i verkligheten?Miljö- och naturresurspolitik baserad på naturens kravMiljöpropositionen innehåller ett kapitel om ''mål ochstrategier'' för miljöpolitiken. De mål som regeringen sätterupp utgår inte från de krav som naturen ställer. Regeringenväljer som miljöpolitisk strategi att framför allt utgå ifrånvad lovat i internationella överenskommelser.Analys och strategi och konkreta målsättningar bordeistället utgå ifrån kritiska belastningsgränser i naturen.I utgår miljölagstiftningen ifrån att vad detgenomsnittliga företaget i varje bransch kan tåla ska sättassom yttersta gräns för hur högt miljökraven ska ställas. Såär miljöskyddslagens 5§ utformad. I praktiken sätts miljökravenbetydligt lägre än så. Lagstiftningen tar liten hänsyn till dentotala belastningen på miljön från olika industrier, trafikenoch diffust läckage från t.ex. jordbruket och varor frånindustrin.I valrörelsen lovade alla partier som sitter iriksdagen att miljölagstiftningen skulle ändras och utgåifrån vad naturen tål. Det innebär en viktig principielländring i miljölagstiftningen att i fortsättningen utgå frånvad naturen tål istället för från vad branschekonomin tål.Den principiella ändringen i synsättet på miljöpolitikeninnebär att miljökvalitetsnormer måste införas imiljölagstiftningen, vilket också statsministern bekräftadeunder partiledardebatten i oktober förra året.Miljökvalitetsnormer innebär bindande gränsvärden förtotal miljöpåverkan på naturmiljön. Normerna måstekopplas till genomförandeplaner på olika nivåer medtidplaner för att bli effektiva. Både ansvar och befogenheteratt genomföra planerna måste finnas på den lokala ochregionala nivån. I de fall som miljöpåverkan från andraländer utgör en stor del av miljöbelastningen måste målenför utsläppsminskningar i genomförandeplanerna utgå ifrånden del av ansvaret som har för att minskautsläppen. När det gäller t.ex. utsläpp av kväveoxidersläpper ut i samma storleksordning som de flestaländer i . bör minska sina utsläpp likamycket som krävs av alla länder för att nå ner till de kritiskabelastningsgränserna, d.v.s. de svenska utsläppen måsteminska med 50--, den högre siffran i de mest belastaderegionerna. För koldioxidutsläppen finns en global kritiskbelastningsgräns och bör minska sina utsläpp tillden utsläppsnivå per person som hela världen kan klaraäven på lång sikt.Miljöskyddskommittén kommer i sitt fortsatta arbete attta upp frågan om kvalitetsnormer. I kommitténs betänkandesägs visserligen att arbetet ska fortsätta men tyvärrkoncentreras skrivningarna om kvalitetsnormer mer tillproblemen än till möjligheterna. Ett problem som tas uppär kunskapsbristen. Vilken är den kritiskabelastningsgränsen? Men kvalitetsnormerna måste givetvisjusteras efter kunskapsutvecklingen. Det är naturligtvisändå bättre ur miljösynpunkt att sätta en gräns för skadligmiljöpåverkan än att inte ha någon gräns alls. Meningen ärinte att miljökvalitetsnormer ska ersätta och mildra andrakrav i miljölagstiftningen.I miljöpropositionen skriver regeringen attmiljöskyddskommittén ska arbeta vidare medmiljökvalitetsnormer. Men propositionen håller ändå fastvid att endast ställa krav utifrån riktlinjer. När det gällerstorstadsmiljön ska de riktlinjer som redan finns vad gällerluftföroreningar och buller gälla. Propositionen nämneringet om att införa kvalitetsnormer som utgår ifrån vadmänniskors hälsa tål. säger inte propositionennågot om att miljö av viss kvalitet måste bli en mänskligrättighet. Eftersom propositionens förslag fortfarande baratalar om riktlinjer, trots avsikten att arbeta medmiljökvalitetsnormer, anser vi att bör göra etttillkännagivande om att miljökvalitetsnormer ikombination med genomförandeplaner verkligen skagenomföras. Ett klargörande från sida skulle gemiljöskyddskommittén mycket klarare riktlinjer än vad dennu har att arbeta efter.Riksdagens målsättningarRiksdagen brukar sätta upp målsättningar för hurmycket olika miljöfarliga utsläpp ska minska . Men det finns ingen koppling mellan dessariktlinjer och miljölagstiftning även omkoncessionsnämnden brukar snegla en del mot riktlinjernanär den fattar beslut. bryr sig dessutomriksdagen inte om att fatta beslut om tillräckliga åtgärderför att målsättningarna ska kunna nås. När det gällerbeslutet om att frysa koldioxidutsläppen fattades inga beslutöverhuvudtaget som syftade till att begränsakoldioxidutsläppen.För att det ska vara verkningsfullt för attarbeta med den här typen av målsättningar måste de knytashårdare till miljölagstiftningen. börfå i uppdrag att konkret visa hur målsättningarna ska knytastill lagstiftningen och bli bindande för t.ex. myndighetersom ska tillämpa miljölagstiftningen. riktlinjerska också följas upp i den nationella miljöplan som viföreslår i den här motionen.Regeringen känner tyvärr inte att verkligenställer krav på att de riktlinjer som antagitverkligen ska följas upp i regeringens beslut. Riksdagenantog som målsättning att kväveoxidutsläppen skulleminska räknat på 1980--1995. Miljöpropositionen tyder på attkväveoxidutsläppen bara kommer att minska . Endast halva målsättningkommer alltså att nås! Det har länge varit känt attmålsättningen knappast skulle nås. Redan när beslutetfattades gick det att visa på svårigheter att nå målet. Trotsdetta innehåller varken aktionsplanen Luft 90 ellerpropositionen någon egentlig analys av orsakerna tillmisslyckandet, vilka felbedömningar som har gjorts, vilkaåtgärder som borde ha genomförts eller vad som bör görasför att inte missa lika grovt nästa gång.I fortsättningen anser vi att regeringen bör redovisa arbetet med att uppnå riksdagensmålsättningar på miljöområdet och vilka eventuellaåtgärder som senaste miljöpolitiska beslut börkompletteras med. Ett sådant krav hade t.ex. inneburit attregeringen fått lägga fram radikala förslag för att minskakväveoxidutsläppen från trafiken. har trafiken fått ökavarje år trots att det varit klart att målsättningen att minskakväveoxidutsläppen var på väg att misslyckas.Förslag till miljöpolitiska målsättningarI den här motionen tar vi upp en del förslag tillmålsättningar på miljöområdet som vi anser ska ligga tillgrund för den nationella miljöplan som vi anser skaupprättas. har vi föreslagit att kväveoxidutsläppenska minska räknat på . Eftersom intetillräckliga åtgärder har genomförts anser viatt målsättningen måste flyttas fram till att gälla perioden1988--2005.-- SvaveldioxidUtsläppen ska minska (1988--2000)-- KväveoxidUtsläppen ska minska (1988--2000) och (1988-2005)-- KolvätenUtsläppen ska minska (1988--2000)-- KoldioxidUtsläppen ska ha börjat minska i förhållande till dagensnivå och ha minskat -- Klorerade organiska ämnenUtsläppen från massaindustrin ska ha upphört 1995-- Stabila organiska ämnenUtsläppen till hav och vatten ska ha minskat till1995-- Klorerade lösningsmedelAnvändningen ska ha upphört -- Kvicksilver och kadmiumPunktutsläpp till luft och hav samt användning i produkteroch varor ska ha upphört -- Blyhaltig bensinAnvändningen ska ha upphört -- Bekämpningsmedel-- i jordbruketSka ha minskat till 1995, även räknat påbehandlad areal-- Kväveläckage-- från jordbruketSka ha minskat från dagens nivå till 1995 och 70%till 1998-- HandelsgödselkväveAnvändningen ska ha minskat till 1992 och med50% till 1995-- AmmoniakUtsläppen från jordbruket ska ha minskat till1995 och till år 2000Krav på beslutsunderlagI miljöpropositionen föreslår regeringen attmiljökonsekvensbeskrivningar ska ingå imiljölagstiftningen och tillämpas på större projekt som kanskada miljön. I vår motion om miljölagstiftningen lägger vivårt förslag till hur sådana miljökonsekvensbeskrivningarbör utformas.Regeringen tar däremot inte alls upp frågan om de kravsom bör ställas på regeringens förslag till ny politik inomolika områden. Det kan t.ex. vara ny skattepolitik,energipolitik eller trafikpolitik som kan påverka miljönkraftigt och där det kan ställas krav på att utvecklaalternativ som är bättre ur miljösynpunkt. Mångautredningar arbetar också med förslag som kan få storinverkan på miljön.Vi anser att måste kräva bättrebeslutsunderlag av regeringen. När propositioner läggs somkan påverka miljön betydligt bör regeringen presentera enmiljökonsekvensbeskrivning. Kommittéer och utredningarsom arbetar med frågor som kan beröra miljön bör också fådirektiv av regeringen att lägga frammiljökonsekvensbeskrivningar av sina förslag. Krav påbättre beslutsunderlag i miljöfrågor kommer att lyfta frammiljöfrågorna i de flesta centrala beslut och motverka attmiljöpolitiken i behandlas som ett uddasärintresse. Vår syn på krav på bättre beslutsunderlag iallmänhet finns beskriven i motionen Konsekvensanalys förbättre samhällsplanering (1990/91:K303).Det internationella miljöarbetetRegeringens proposition innehåller inte någotnytänkande när det gäller det internationella miljöarbetet.Den mest framträdande delen i regeringens internationellamiljöpolitik är att låta miljökraven i andra länder bromsamer långtgående miljökrav i . Det är allvarligt attregeringen väljer att invänta beslut i andra länder istället föratt vara pådrivande. Om regeringen stödjer den principen iSverige måste det innebära att regeringen anser att andraländer bör agera på liknande sätt. Goda förebilder på olikaområden är viktiga om det miljöpolitiska arbetet ska gåsnabbt framåt. Ett bra exempel på den pådrivande roll somenskilda stater kan ha är , där man har fattatmånga beslut som går längre än de federala kraven.Riksdagen bör som riktlinje för det internationellamiljöarbetet uttala sig för att bör verka pådrivandepå miljöområdet genom att gå före och fatta merlångtgående miljöbeslut.Inför miljökonferensen i -92 måste regeringenkomma med förslag som visar att har insett ochmenar allvar med att världens industriländer måste minskasina anspråk på världens gemensamma naturresurser. Denkonsumtionsnivå som t.ex. har är omöjlig i ettglobalt perspektiv. bör redovisa fakta som visar vårförbrukning av ändliga naturresurser och utsläpp avföroreningar som påverkar miljön globalt i jämförelse medvad som är möjligt . Dessutom bör visakonkret vilka åtgärder som kommer att vidtas för att minskaresursförbrukningen. Det innebär bl.a. att en konkret planför en kraftig minskning av användningen av fossilabränslen bör läggas fram.Ekonomiska styrmedel i miljöpolitikenMiljöavgiftsutredningen arbetade fram en rad förslag tillekonomiska styrmedel på miljöområdet. Av de förslag somfanns med i miljöavgiftsutredningens sista och tredje delåterfinns nästan inga i miljöpropositionen. De förslag somregeringen har övergivit rörde sig i de flesta fall om avgifterpå produkter och miljöfarliga varor. Det är märkligt attregeringen överger de här förslagen eftersom det sägs ipropositionen att det blir allt viktigare att lösa demiljöproblem som industrins produkter orsakar.Miljöavgiftsutredningen gick dessutom försiktigt fram mednågra exempel på miljöavgifter som skulle kunna införas.Det naturliga för regeringen borde istället ha varit attkomplettera utredningens förslag med avgifter påytterligare produkter.Propositionen tyder på att regeringen är på väg attfrångå ekonomiska styrmedel som viktiga inommiljöpolitiken. Regeringen har heller inte förstått attekonomiska styrmedel inte står i motsatsställning tilladministrativa styrmedel.Ekonomiska styrmedel snabbar på processen att bli avmed t.ex. farliga kemiska produkter och skapar incitamentför teknisk utveckling som är positiv för miljön. Riksdagenbör därför uttala sig för att ekonomiska styrmedel ifortsättningen ska vara en viktig del av miljöpolitiken.Dessutom bör uttala sig för att ekonomiskastyrmedel inte står i motsatsställning till administrativa utanär komplement. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen skall ge miljön enmer överordnad roll i det politiska arbetet,2. att en nationell handlingsplan för att komma till rättamed miljöproblemen skall upprättas,3. att en parlamentarisk kommitté skall tillsättas för attgranska de miljöpolitiska arbetet baserat på aktionsplaner,4. att miljökvalitetsnormer i kombination medgenomförandeplaner skall införas i miljölagstiftningen,5. att strategin i miljöarbetet på ett tydligare sätt skallutgå från de kritiska belastningsgränserna,6. att miljöpolitiska målsättningar skallkopplas tydligare till miljölagstiftningen,7. att regeringen skall redovisa till hurarbetet med att uppnå målsättningar går ochkomma med kompletterande förslag när det behövs för attnå målsättningarna,8. att de miljöpolitiska målsättningar som föreslås imotionen skall utgöra målsättningar för den miljöpolitiken,[att regeringen skall presenteramiljökonsekvensbeskrivningar i propositioner som kan fåväsentlig betydelse för miljö och hushållning mednaturresurser,1][att regeringen skall ge utredningar och kommittéer,vilkas förslag kan få väsentlig betydelse för miljö ochhushållning med naturresurser, i uppdrag att presenteramiljökonsekvensbeskrivningar,1]9. att genom att fatta mer långtgåendemiljöpolitiska beslut skall verka pådrivande i detinternationella miljöarbetet,10. att regeringen till miljökonferensen i 1992skall lägga konkreta förslag för att minska användningen avnaturresurser i till en nivå som är globalt möjlig,11. att ekonomiska styrmedel i fortsättningen skall varaen viktig del i miljöpolitiken,12. att ekonomiska styrmedel inte står i motsatsställningtill administrativa styrmedel utan utgör komplement.