mot · GE02A493 · 1991-01-25 00:00:00 — Dennaförändring skulle, till skillnad från nuvarande regler, gekvinnan möjlighet att själv bedöma behov av omplacering.10. Offentlig sektorInte sällan har förhållanden inom den privata sektorn --och då ofta tillverkningsindustrin -- stått i centrum förintresset när arbetslivsfrågor debatterats. Ofta är det iarbeten inom denna sektor som de tydligaste, lättastmätbara och ''klassiska'' arbetsmiljöriskerna återfinns. Denoffentliga sektorn kom sålunda i skymundan i de debatter,som fördes i arbetslivsfrågor . Resultatethar enligt vår mening blivit vissa problem när det gäller atttillämpa exempelvis MBL i offentliga sammanhang.Idag är det uppenbart att förhållanden inom denoffentliga sektorn på ett helt annat sätt än tidigare måstelyftas fram i arbetsmiljödebatten. Så t.ex. visararbetsskadestatistiken att det huvudsakligen är i denoffentliga sektorn som de anmälda arbetsskadorna ökatmellan 1979 och 1986. Ofta är det kvinnors arbetsmiljöerdet gäller: när det gäller kvinnors högriskyrken ifråga ombelastningsskador kommer sjukvårdsbiträden ochhemvårdare i topp.Dessa siffror avspeglar sannolikt de allmänna problemsom den offentliga sektorn upplever . Mycket av denoffentliga sektorns problem kan sägas varaarbetsmiljöproblem: den psykosociala miljön förpersonalen tycks ha blivit sämre . Dettasamtidigt som de fysiska kraven -- i form av t.ex. tunga lyftinom vården -- ofta är stora.När det gäller arbetsmiljön i den offentliga sektorn harpolitikerna ett dubbelt ansvar. Dels som regelmakare ochansvariga för lagstiftning och förvaltning. I denna senare kapacitet kan stat ochkommuner göra avsevärt mer än för att förbättraarbetsmiljön.I stor utsträckning handlar det om att öka personalensfrihet att själva fatta beslut, skapa bättre system förbelöningar och uppskattning av goda insatser samtstimulera och understödja personlig utveckling. Dendecentralisering och den ökade tilltro till den enskilde ensådan politik bygger på är relevant på olika sätt förarbetsmiljöproblemen. Dels är det välkänt att ökat ansvaroch mer allsidiga arbetsuppgifter förbättrar denpsykosociala arbetsmiljön. Dels innebär decentraliseringenökade möjligheter för de direkt berörda att lösa andra typerav arbetsmiljöproblem på den enskilda arbetsplatsen.I detta sammanhang bör nämnas att folkpartietliberalernas krav på fler alternativ för social service ocksåhar relevans för arbetsmiljön. Ett problem för personalenär att man är bunden till en och endast en arbetsgivare --nämligen stat eller kommun.Fler alternativ innebär inte bara ökad valfrihet för denenskilde medborgaren. De innebär också ökad valfrihet förpersonalen att kunna välja mellan olika arbetsgivare.Möjligheter för personalen att själva bedriva verksamhet iprivat form ger dem också frihet att själva ta ansvar fullt utför hela verksamheter, och därmed också för sin egenarbetsmiljö.11. SkolanSkolan fyller en dubbel roll inom arbetsmiljöpolitiken.Dels är skolan en arbetsplats bland andra, som måsteerbjuda sunda och säkra miljöer för lärare, elever och övrigpersonal. Dels är det i skolan som de första och viktigastegen genom bl.a. hälsofostran kan tas mot ett ökatarbetsmiljömedvetande.Det är viktigt att se till att elevskyddsombuden ges engod introduktion i sina arbetsuppgifter. Många skolor harredan sådana ombud, och liberalerna har i flerasammanhang krävt att organisationen skall byggas ut så attden blir heltäckande. För att underlätta utbyggnaden avelevskyddsverksamheten måste verkställighetsföreskrifterför arbetsmiljölagen när det gäller elevarbete utarbetas.I och med att arbetsmiljölagen även gäller elevarbetefinner vi det naturligt att företagshälsovården skall omfattaäven eleverna. Situationen är orimlig när det krävs attlärare eller annan anställd personal drabbas innanföretagshälsovården kan ta ställning till t.ex. mögelproblemi skollokalerna.12. Internationell samverkanSverige ligger med alla mått mätt internationellt settlångt framme när det gäller arbetsmiljöfrågor. Samtidigtkan vi skönja ett ökat intresse i andra länder förarbetsmiljön.Icke minst gäller det de befriade länderna i Öst-och , där en process inletts som kommer attinnebära att gammal och föråldrad teknologi ersätts medmodern. I den allmänna debatten har stor uppmärksamhetriktats mot de effekter bristen på teknisk utveckling i dessaländer haft på den yttre miljön. I detta sammanhang vill viunderstryka att minst lika stora brister finns när det gällerarbetsmiljön. Det är angeläget att även i dettasammanhang deltar i uppbyggnadsarbetet i de f.d.kommunistdiktaturerna.Även i samband med EG:s integrationsarbete fyllerarbetsmiljöfrågorna en central plats. I EG:s enhetsakt från1985 betonas att EG:s politik vad gäller bl.a. hälsa ochsäkerhet skall utgå från en hög skyddsnivå. Möjligheteröppnas också för länder som vill tillämpa strängare normeratt göra detta, förutsatt att de inte utgör medel att''godtyckligt diskriminera mot eller dolt begränsa handeln''.I artikel 118A konstateras att EG:sminimikrav för miljön på arbetsplatsen inte hindrarmedlemsstater från att upprätthålla eller införa strängarenationella regler.De europeiska standardiseringsorganen spelar encentral roll för EG:s politik på dessa områden. Redan idaghar goda möjligheter att påverka detta arbete i ochmed att deltagande i dessa inte är knutet till medlemskap iEG.Men om skall kunna påverka EG-integrationeni alla dess delar på detta område -- och inte bara påverkas avden som utomstående part -- krävs ett svenskt medlemskap.Med ett fullt deltagande kan stärka de krafter inomEG som vill driva på samarbetet inom de sociala ochmiljöpolitiska områdena. Det är vår övertygelse att svenskoch europeisk arbetsmiljö har mer att vinna på att Sverigedeltar fullt ut i den europeiska integrationen än om vi skullevälja en mer passiv roll, och ställa oss utanför dettasamarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för 90-taletsarbetsmiljöpolitik,[att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rehabilitering,1][att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomiska styrmedel,1][att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagstadgad sjuklön isjukförsäkringssystemet,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informativa styrmedel,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokal samverkan och expertis,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslivsfonden,5. att beslutar att lagen om avvikelse från lagenom arbetsmiljöavgift ges den lydelse som föreslås imotionen,6. att beslutar att anslagen C4, Yrkesinriktad rehabilitering och C5, Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidragfinansieras av medel från arbetslivsfonden i enlighet medmotionens förslag,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors arbetsmiljö,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmiljön inom den offentligasektorn,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolan,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationell samverkan.