ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sf229 · 1991-01-25 00:00:00 — Den generella välfärdspolitiken är en hörnsten i detsvenska samhället. Välfärden skall omfatta alla, ochsamtidigt betalas solidariskt. Alla skall ha rätt till godservice och inkomstskydd, samt bidra till finansieringenefter bärkraft.Ålderspension och bostadsstöd till pensionärer är tvåinstrument i den generella välfärdspolitiken. Ålderspensionär ett gemensamt försäkringsåtagande med en enhetligminiminivå i form av grundpension och pensionstillskott.Boendet är en stor utgiftspost även för pensionärer varförstaten med statsbidrag på av kostnaden stimulerarkommunerna att betala ut bostadsbidrag till pensionärer.Rent praktiskt innebär det att beslutar om enminimiinkomst för pensionärer emedan kommunernabeslutar om samma pensionärers utgifter. Konsekvensen äratt pensionärer har olika ekonomisk standard beroende påi vilken kommun de råkar vara bosatta.De högsta kommunala bostadstilläggen utgår tillpensionärer med grundpension och pensionstillskott.Antalet pensionärer med endast pensionstillskott eller lågATP är 1991 ca 300 000. Även om antalet pensionärer medATP och annan högre pensionsförmån ökar ,kommer det att finnas många pensionärersom endast har grundpension.Under årens lopp har KBT kunnat höjas generelltgenom samfällda insatser från stat och kommun.Statsbidraget har dock relativt sett försämrats med tiden,vilket har fått negativa ekonomiska konsekvenser både förkommunerna och för de enskilda pensionärerna. utgårstatsbidrag under förutsättning att det kommunalabostadstillägget täcker av den månatligabostadskostnaden som överstiger . men inte 1 900 kr.för ogift pensionär, respektive . förmakar.För de flesta pensionärer är boendekostnaden högre änstatsbidragens regler. har också flertalet kommunerbetalat ut ett högre bostadsbidrag än reglernas miniminivå.En konsekvens av kommunernas sämre ekonomiskasituation är att bidragen inte kommer att höjas i takt medbostadsmarknadens kostnadsökningar.Välfärdsbygget är inte färdigt. En målsättning förframtiden bör vara att bostadsstödet till pensionärer är likaoavsett bostadsort.Reglerna för statsbidrag till KBT anger en lägre nivå förensamboende än för samboende/gifta pensionärer. Enmålsättning borde vara att den som i ett visst skede av livethar haft möjlighet att skaffa sig en stor bostad, självklart skaha rätt att välja att bo kvar där, så länge han eller honönskar. Det kan inte vara rimligt att t.ex. en pensionär, somförlorar sin make/maka/samboende, av ekonomiska skäldessutom skall behöva söka en annan mindre och billigarebostad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det framtida bostadsstödet tillpensionärer.
mot · GE02Sf230 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid en skilsmässa är fadern underhållsskyldig föreventuellt barn som studerar tills barnet fyller 21 år.I den händelse att fadern avlider erhåller barnetbarnpension från ATP t.o.m. den månad barnet fyller 19 år.I den principiella situationen är de yttreomständigheterna likartade för de två relaterade fallen. Vadsom däremot är en betydelsefull skillnad är den ekonomiskasituation som uppkommer.En översyn bör därför göras för att pröva förhållandet såatt i de fall barnet studerar, barnpension från ATP kan utgåtill dess barnet fyller . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barnpension från ATP i vissa fall.
mot · GE02Sf231 · 1991-01-25 00:00:00 — Vårdbidraget för handikappade barn, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So223 hemställs1. att beslutar om en ändring avberäkningsgrunden för vårdbidrag så att det utgår med 2,5basbelopp vid helt vårdbidrag (rubrik 3.2),2. att för /92 påsocialdepartementets anslag C 3 Vårdbidrag förhandikappade barn anslår ytterligare 212 milj.kr., dvs. (rubrik 3.2),3. att hos regeringen begär förslag till ettsystem där merkostnadsdelen av vårdbidrag skiljs ut frånvårdbidraget (rubrik 3.3),4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förtidspensionering avhandikappade ungdomar som studerar bör undvikas (rubrik3.4),5. att hos regeringen begär förslag till ettsystem för ersättning då ett handikappat barn/ungdomstuderar på grundskole- eller gymnasienivå så attförtidspensionering kan undvikas (rubrik 3.4),6. att beslutar att tillfällig föräldrapenning skallutgå till föräldrar som tillfälligt tvingas avstå frånförvärvsarbete för att vårda sjukt hemmaboende, vuxethandikappat barn som studerar på högst gymnasienivå(rubrik 3.5).
mot · GE02Sf232 · 1991-01-25 00:00:00 — De flesta som saknar egna tänder är pensionärer, och 600000 av pensionärerna har ingen eller mycket låg ATP. Fördem är egenutgifter för en tandprotes betungande och detär inte ovanligt, att de tvingas ta lån för att klara utgiften.Enligt undersökningar har det också visat sig, attlåginkomsttagare har betydligt sämre hälsa och sämretandstatus än medel- och höginkomsttagare. De som harproteser före är mestadels låginkomsttagare, vilketytterligare förstärker behovet av att löstagbara tandproteserska vara kostnadsfria. de gröna anser, attregeringen ska tillsätta en utredning med uppgift att utredafrågan. Denna bör påskyndas så att utredningen inom ensnar framtid kan framlägga ett förslag, så att kanta ställning i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning ombehovet av kostnadsfria tandproteser.
mot · GE02Sf233 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt nuvarande regler för föräldrapenningsförmånerhar en förälder till barn som fyllt fyra men inte rätt tilltillfällig föräldrapenning för besök i barnets skola, förskolaeller fritidshemsverksamhet inom samhällets barnomsorg ivilken barnet deltar, s.k. kontaktdagar.Reglerna föreskriver att rätten omfattar ,dvs. sammanlagt 16 dagar.Enligt riksdagsmajoritetens mening är en jämnfördelning av uttagandet av kontaktdagarna detväsentligaste. Vår uppfattning är att det aktuella behovet avbesök i skolan, förskolan eller fritidshemmet skall styra.Därför bör uttaget av kontaktdagarna inte vara bestämt tillett visst år utan i stället formuleras så att det finns en rätt till16 kontaktdagar, som kan tas ut från det barnet är fyra årtill dess det slutar . Genom detta skapas störrevalfrihet för barnfamiljerna och en möjlighet att ta enlängre tids ledighet.Dessutom bör kontaktdagarna kunna tas ut oavsett vemsom tillhandahåller barnomsorgen.Det går t.ex. inte att klara av inskolningen på ett daghempå . Det kan inte heller anses rimligt att begränsaföräldrarnas deltagande vid barnets skolstart till endast tvådagar. Det är också viktigt att föräldrar har rätt till ledighetnär barnen går på högstadiet, det skolstadium om vilketföräldrar ofta har minst kunskap och där problemen oftastär störst. Vi anser, att familjerna är fullt kapabla att hållareda på hur många dagar som tagits ut och attadministrationen kan utan nämnvärt merarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att de kan tasut som föräldrarna själva bestämmer,2. att beslutar att kontaktdagarna skall kunnatas ut oavsett vem som tillhandahåller barnomsorgen.
mot · GE02Sf234 · 1991-01-25 00:00:00 — Användning av tandsköterskors hela yrkeskompetens I den försöksverksamhet som socialministernpresenterar i årets budget bör ingå att användatandvårdstaxan som styrmedel för att folktandvården skallanvända sina tandsköterskor effektivare.Tandsköterskor är utbildade för och har socialstyrelsensbehörighet (SOSFS 1986:24) att biträda tandläkare. I dettaingår utöver assistans och instrumentvård bl.a.tandhälsoinformation, munhygienisk instruktion, externinformationsverksamhet t.ex. inom mödra- ochbarnhälsovård, polering (s.k. professionell tandrengöring),fluorpensling.Många tandsköterskor anser att de inte får använda helasin behörighet. När patientantalet minskar -- som det gjortpå flera håll p.g.a. förbättrad tandhälsa -- utför tandläkarnadet arbete som kunde göras av tandsköterskorna.Tandvården har inte heller lokaler som medger att manarbetar parallellt med patienterna. Dessutom äryrkestraditioner och yrkesroller svåra att förändra.Samtidigt finns utsagor om att gamla människor som vårdaspå institutioner inte får den tandvård de skulle behöva.Det finns alltså möjligheter att dels frigöra tandläkartidför äldretandvård, dels ge tandsköterskorna användning försin utbildning så att de inte ledsnar på jobbets enahandahetoch söker sig till andra yrken.Detta kan till viss del styras av tandvårdstaxan. Den kanföreskriva att de behandlingar/profylax som utförs påpatient, ersätts endast som tandsköterske- ellerhygienistarvode oberoende av om tandläkare gör arbetet.Detta skulle styra varje enhet att utnyttja sinapersonalresurser på effektivaste sätt. Jag är medveten omatt det finns kliniker som arbetar så, men alltför många gördet inte.I den aviserade försöksverksamheten borde därför ingåatt tandvårdstaxan används som verktyg för att genomföraen effektivare användning av samtliga personalkategoriersformella behörighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attden aviserade försöksverksamheten inom tandvården böromfatta förslag i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GE02Sf235 · 1991-01-25 00:00:00 — Möjligheter för förtidspensionerade att återgå till arbete Antalet personer med förtidspension uppgår till mer än300 000. Många av dessa är isolerade eller ingår i socialtoacceptabla miljöer. Att människor plockas ut urarbetskraften ofta redan i ganska unga år, gör inte sällan attdessa personer kommer under kvalitativt sämrelivsbetingelser.Under många år har ''förtidspensionering'' tillgripits föratt dölja den faktiska arbetslösheten. Många drabbadepersoner har fått betala ett högt pris såsom accelererandemissbruk, utträngd från socialt god gemenskap etc.Inte sällan skulle de förtidspensionerde kunna utföraindividuellt anpassade arbetsuppgifter.För att bryta denna olyckliga utveckling yrkar jag slutar att schablonmässigt pensionera människor iarbetsför ålder dvs. 16-65 år.Dessutom bör de som erhållit pension och är underförslagsvis utredas på nytt. Man skall då också prövamöjligheterna till arbete som anpassats individuellt i varjeenskilt fall.För att på ett bättre sätt kunna mötaproblemen måste myndigheter som försäkringskassa,arbetsförmedling, socialvård, sjukvård, skyddskonsulenter,liksom företagshälsovård, fackliga organisationer etc.samordnas. Dessutom måste möjligheterna tillrehabilitering väsentligt förbättras.Som förebild för samordning och rehabilitering kanTrelleborgsprojektet framstå.Förtidspensionärernas möjligheter att återgå tillarbetslivet har diskuterats och utretts och iolika sammanhang. Det kan därför vara rätt i tiden attprecisera kraven på återgång till arbetslivet för våraförtidspensionärer. Det är säkerligen fullt möjligt att avförtidspensionärerna genom ovanstående myndighetersförsorg skulle ges möjlighet till arbetslivsåtergång fram --93. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärderenligt vad i motionen anförts.
mot · GE02Sf236 · 1991-01-25 00:00:00 — Att betrakta sammanboende som gifta blir en alltmerförhärskande syn. Inte minst återspeglas detta genom attsamhället på många väsentliga områden ur juridisksynvinkel likställer gifta och sammanboende. I en del fallpåverkar dock annan lagstiftning än äktenskapsbalkenförhållandet för sammanboende på annat sätt än om de voregifta. Detta gäller bl.a. frågor som har att göra medvårdbidraget för handikappat barn.Vårdbidraget är skattepliktig inkomst för föräldern ochskall således tas upp i dennes självdeklaration. Bidraget ärockså ATP-grundande. Föräldrar kan fritt välja vem av demsom skall få vårdbidraget. Även om den ena parten i ettäktenskap inte är biologisk förälder till det handikappadebarnet reser det inga hinder för denne att vara mottagarenav vårdbidraget. Råder ett samboförhållande mellanparterna och bara en av dem är biologisk förälder till etthandikappat barn kan inte vårdbidraget överföras till denicke-biologiska föräldern. Det är lagen om allmänförsäkring som inte tillåter detta. Lagen kräver giftermåleller att mottagaren av vårdbidraget ska vara biologiskförälder.Vi anser att sådana villkor är otidsenliga och måsteförändras. Självklart måste i ovannämnda fallsammanboende kunna betraktas som om de vore gifta. Ärdet till och med så att den icke-biologiska föräldern väljeratt gå ner i arbetstid för att vårda det handikappade barnetså måste giftermålet vara av underordnad betydelse.Det som avgör vem som ska få vårdbidraget borde varavilken som i praktiken vårdar barnet. Så är ju fallet vid vårdav sjukt barn.Det föreligger alltså inget enhetligt föräldrabegrepp iden svenska lagstiftningen, något som ibland hävdats idebatten. Vi menar att sammanboende, i fall som ovan,borde kunna betraktas som gifta. Därför bör riksdagenbegära förslag av regeringen som likställer sammanboendeoch gifta till rätten att få vårdbidrag vid vård av handikappatbarn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler för rätten att fåvårdbidrag för vård av handikappat barn.
mot · GE02Sf237 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetstagare som är mellan 60 och och somönskar minska sin arbetstid efter ett långt arbetsliv hardenna möjlighet tack vare delpensionen. Förutsättningenför att delpension skall kunna betalas ut är att arbetstagarenarbetat fr.o.m det år han eller hon fyllt ocharbetat under de senaste 12 månadernaföre arbetstidsminskningen.Från början var kompensationsnivån idelpensioneringen av en berättigad pension fören femtioprocentig minskning av arbetsinsatsen. Dennaöverkompensation i kombination med marginaleffekterinnebar icke önskvärda tryck på delpensionssystemet.Systemet var uppbyggt på så sätt att det ofta uppfattadessom att det var mindre rationellt att fortsätta arbeta heltid, iförhållande till halvtid, om möjlighet till delpension förelåg.Det var detta som ledde till att kompensationsnivån 1981reducerades till 50 procent.Den nuvarande regeringen framlade dock förslag om enåtergång till den tidigare alltför höga ersättningsnivån.Kritik mot den nuvarande kompensationsnivån harkommit från flera håll. Dessutom har riksförsäkringsverketredan 1988 hävdat att en delpensionsavgift på 0,3 procentmer än väl räcker för att finansiera även dagenskompensationsnivå. Samma gäller för 1989 och 1990.Vi anser därför att kompensationsnivån skall återställastill för nytillträdande och att delpensionsavgiftenskall sänkas från nuvarande till frånoch med . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att kompensationsnivån idelpensioneringen skall fastställas till för nytillträdande fr.o.m. ,2. att beslutar att delpensionsavgiften skallminskas till 0,fr.o.m. .
mot · GE02Sf238 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning genom det allmänna försäkringssystemet för psykologisk utredning m.m. Psykiska problem orsakar de sjuka stora problem ochsamhället åsamkas mycket stora kostnader både direkt ochindirekt. En del av dessa kostnader skulle kunna reducerasom adekvat behandling sattes in på ett tidigt stadium.Genom 1990 och Dagmaravtal har landstingenvissa resurser att teckna avtal om behandling hos privatavårdgivare vad gäller psykoterapi och psykoanalys. Dagensmonopolsystem innebär emellertid väsentligainskränkningar i möjligheten att erbjuda patienterna rättvård.Socialstyrelsen har valt att prioritera avtal förbehandling hos specialistkompetent psykoterapeut.Landstingsförbundet inkluderade för sin del ävenpsykoanalytiker som vårdgivarkategori.Genom inriktningen på psykoterapi och psykoanalys påspecialistnivå har enskilda i viss utsträckning kunnat fådenna både tidsmässigt och ekonomiskt krävandebehandling. Det är givetvis nödvändigt att satsa påbehandling på specialistnivå, såsom psykoterapi ochpsykoanalys, men vi anser inte att det är tillfyllest att satsaenbart på detta. Vi anser att det är av stor vikt att ävenpsykologisk behandling hos legitimerad psykolog ersätts viaförsäkringskassan på samma sätt som gäller för somatiskasjukdomar.Psykologisk behandling innefattar mycket mer änpsykoterapi. Med nuvarande inskränkning i tillämpningenär det många typer av behandling som över huvud taget intekan komma ifråga. Det innebär bl.a. att flera mindrekostnadskrävande behandlingsalternativ över huvud tagetinte kan tillämpas.I legitimerade psykologers kompetens ingår att bedrivapsykologisk behandling. Sådan behandling innefattar t.ex.rådgivning, krisintervention, funktionsträning,desensibilisering, stödbehandling, par- ochfamiljebehandling, självförtroendeträning samtpsykoterapi på icke-specialistnivå. Vidare ingår att vidsomatiska och psykosomatiska besvär samt vid starksmärtupplevelse bidra med psykologiskabehandlingsinsatser. Inom områdena hälsopsykologi ochneuropsykologi har också behandlingsmetoder utvecklats.Allt fler människor överlever svåra trafikolyckor menmed stora funktionsnedsättningar, vilket orsakar problematt leva ett fullvärdigt liv. Utifrån funktionsanalys och medhjälp av t.ex. kognitiv träning kan större insatser göras avlegitimerade psykologer för rehabilitering av skallskador.Det kan också gälla arbetsskador.Genom att träffa rätt val av behandlingsmetod bidrarden legitimerade psykologen till att den enskilde får rättbehandling som det blir samhällsekonomiskteffektivt. Psykologen kan utföra en kvalificeradpsykodiagnostisk bedöming för att kartlägga emotionella,sociala och beteendemässiga handikapp och tillgångar samtdessas relation till den sjukes nuvarande och tidigarelivssitation.Vi anser således att ersättning bör utgå viaförsäkringskassan såväl för utredning och behandling utfördav legitimerad psykolog som av legitimerad psykoterapeut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ersättning frånsocialförsäkringen bör ske för utredning och behandlingsåväl av legitimerad psykolog som av legitimeradpsykoterapeut.
mot · GE02Sf239 · 1991-01-25 00:00:00 — Tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar Den tillfälliga föräldrapenningen perår för barn 4--gäller endast för föräldrar till vissa barn,nämligen dem som råkat få eller önskar plats inom denbarntillsyn som administreras av kommunen. De föräldrarsom inte fått in sina barn där, utan själva till höga egnakostnader, som inte subventioneras, ordnat någon annantillsyn har inte rätt att besöka sina barn medföräldrapenning.Kontaktdagar underlättar för föräldrar att se hur derasbarn egentligen har det . Detta är inte lätt attveta om föräldern aldrig är närvarande utan bara lämnaroch hämtar barnet.Så länge det allmänna endast finansierar föräldrarnasmöjlighet att kontrollera omsorgsformens kvalitativa nivåinom den offentliga vården synes man anse attkvalitetskontrollen är särskilt påtaglig vad gäller offentligaomsorgsformer.Man kan fråga sig om det är förenligt med tänkandetbakom likställighetsprincipen att endast vissa barn ska få sinmiljö kontrollerad av föräldrarna, medan andra barn inteskulle ha samma trygghet.Har föräldern rätt till tillfällig föräldrapenning förkontaktbesök underlättar det att verkligen få ledigt frånarbetet för detta nog så viktiga ändamål. Om denna rätt intefinns, som är fallet för vissa föräldrar, kan det varabetydligt svårare att få motsvarande ledighet, även om manskulle ha råd till eller vara beredd att avstå från en till tvådagslöner som det här totalt handlar om per år.Det förefaller orimligt att vissa barn på detta sätt skall''straffas'' för att kommunens daghemsplatser inte räcker tilleller måste stängas p g a personalbrist eller för attföräldrarna föredrar en privat omsorgsform.Någon hållbar motivering till varför barn inom privatomsorg inte skulle ha rätt till motsvarande föräldrabesöksom andra barn förefaller inte finnas. Man kan då draslutsatsen att föräldrakontroll anses behövas inom denkommunala omsorgen, men inte inom den privata. Man fårdå anta att den privata anses så bra att motsvarande besökinte skulle behövas där. De privata daghemmen harvisserligen betydligt lättare att rekrytera personal, men attdärför ta ifrån vissa barn möjligheten till en del avföräldraansvaret är att använda barnen som ideologisktslagträ i diskussionen om privat och offentlig omsorg.Alla föräldrar skall ha möjlighet att delta ibarnens arbetsdag för att om möjligt kunna fastställa att denpsykiska och fysiska miljö barnet vistas i är bra för just detbarnet. Att tilldela dem som lever enligt föreskriven (s)-modell särskilda rättigheter och ekonomiska fördelar ärorimligt i ett rättssamhälle.Tillfällig föräldrapenning skall därför utgå oavsett vilkenbarnomsorgsform som barnet vistas i.Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om lagändring som ger allaföräldrar rätt till tillfällig föräldrapenning för kontaktbesöki barnets dagliga vistelsemiljö utom hemmet.
mot · GE02Sf240 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk627 hemställsatt hos regeringen begär ett nytt förslag omskatteregler och kompletterande åtgärder för pensionärer ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sf241 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A208 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nivån på sjukförsäkringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändrade regler förflyktingars och invandrares rätt till arbete på den öppnaarbetsmarknaden.
mot · GE02Sf246 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning för psykoterapi via sjukförsäkringen Många människor i vårt samhälle lider av psykiskaproblem, handikapp och sjukdomar. Förutom detpersonliga lidandet får problemen ofta sociala ochekonomiska konsekvenser för enskilda personer och derasfamiljer. Många av dessa människor skulle få god ocheffektiv hjälp om de hade möjligheter att gå i psykoterapi.Psykoterapi har goda förebyggande och rehabiliterandeeffekter. Dessutom är det från samhällsekonomisksynpunkt gynnsamt att den som går i psykoterapi intebehöver lång sjukskrivning eller inläggning på sjukhus medde höga kostnader som såväl sjukhusbehandling somsjukfrånvaro innebär.För att möta behovet har utbildning av psykoterapeutersedan lång tid bedrivits i enskild regi och bedrivs sedanmitten av även vid statliga högskolor.Socialstyrelsen legitimerar sådana psykoterapeuter som harkompetens för att på eget ansvar bedriva psykoterapeutiskverksamhet.Den offentliga psykiatriska vårdens resurser förpsykoterapi är otillräckliga. En stor del av denpsykoterapeutiska verksamheten utförs i enskild regi. År1989 ställdes statliga medel till förfogandeför psykoterapi i den s.k. dagmaröverenskommelsen förprivata vårdgivare. uppgår dessa medel tillsammanlagt för hela riket!Detta kan endast komma ett fåtal personer till del,övriga måste själva betala den fulla kostnaden förbehandlingen. Det avgörande hindret för många att gå ipsykoterapi är därför av ekonomisk art. Många sombehöver gå i psykoterapi har inte råd.Det är också en rättvisefråga att alla, oavsettekonomiska förutsättningar, skall ha tillgång till den vård debehöver. Människor med psykiska lidanden har intesamma tillgång till vård som människor med kroppsligalidanden. Den som är sjuk eller drabbas av kroppsligtlidande kan vända sig till t.ex. läkare eller sjukgymnastför behandling. Flertalet av dem som behöverpsykoterapi måste själva stå för alla kostnader.Det är därför av såväl humanitära somsamhällsekonomiska skäl motiverat att psykoterapeutiskbehandling hos legitimerade psykoterapeuter ersätts viasjukförsäkringen på samma sätt som gäller för behandlingav kroppsliga handikapp och sjukdomar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att psykoterapeutisk behandlinghos legitimerade psykoterapeuter skall ersättas viasjukförsäkringen på samma sätt som gäller för behandlingav kroppsliga sjukdomar.