ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo806 · 1991-01-25 00:00:00 — är kanske mest bevarandevärdavattendrag. I och kring finns ett intressant djur- ochväxtliv, däribland flera utrotningshotade.I finns den akut utrotningshotade malen. Malenär helt utrotad i våra nordiska grannländer och finns nuendast i tre svenska vattendrag. Den starkaste stammenfinns just i . Kunskaperna om denna sällsynta ochmärkliga fisk är förhållandevis knapphändiga.Runt kan man också stöta på den lillafågeln kungsfiskaren, liksom strömstare och hasselmus.Med lite tur kan man också få se en lekande utter i dettavattendrag.Emån är ett av artrikaste vattendrag. Vi måstese till att våra efterkommande också får möjlighet att njutaav denna naturens rikedom.Under hela 1980-talet har flera stora dikningsföretaggenomförts i . Ån har rensats, breddats och rätats ut.Ingreppen har varit omfattande, såväl under som eftersjälva rensningen.Åkerarealer räddas genom dessa ingrepp. Större delenav årensningen bekostas med hjälp av statsbidrag. Till dagsdato har använts till dettaändamål.Våren 1990 beslutade om att betalastatsbidrag till lantbrukare som tar åkerarealer urproduktion. Statsbidrag kan även utgå då brukarenanlägger våtmarker på tidigare åkermark.Sammantaget innebär detta -- paradoxalt nog -- attstaten dels betalar lantbrukare som räddar genomdikningen, dels betalar lantbrukare som lägger neråkermark. Rent teoretiskt kan en lantbrukare först fåstatsbidrag för att rädda en viss åkerareal och sedan fåstatsbidrag för att lägga ned produktionen på sammaåkermark. Detta är orimligt. De enskilda brukarna bördock inte klandras, det är ju faktiskt som harbeslutat om dessa regler.Det rimliga är att inte längre betala ut statsbidrag tillårensningsprojektet i . Bidragen har tagits frånbudgetposten ''Bidrag till jordbrukets rationalisering''.Denna post är nu -- i enlighet med tidigare moderata krav --kraftigt reducerad. bör därför besluta dra instatsbidragen till årensningen i . Detta är givetvispositivt även ur naturvårdssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt rensning av .
mot · GE02Jo807 · 1991-01-25 00:00:00 — ----Ulriksdalsområdet som nationell kulturpark ----Ulriksdalsområdet är unikt ursåväl nationell som internationell synpunkt. Det unikabestår i föreningen av natur och kultur i omedelbaranslutning till den klart avslutade stenstaden vid Norrtulloch Bellevue.Områdets historia är förknippad med framstående namninom svensk stadsbyggnadskonst och kultur. Sverigesledande konstnärer och arkitekter ochframåt har satt sin prägel på parklandskapet och debyggnader som finns där.Hotet mot detta område är akut. kommunvill bebygga med kontor. Hotell, kontoroch konferensanläggningar planeras i området. Vägar ochparkeringsplatser hotar att trasa sönder parkområdet.Samtidigt pågår diskussioner om byggnadsminnesförklaringoch skyddsföreskrifter för bl.a. gymnasium.Området är klassat som riksintresse enligt naturresurslagen.Berörda myndigheter bör få i uppdrag att göra en översynav vilka delar av området som kan skyddas enligtkulturminneslagen respektive naturvårdslagen.Delbesluten om olika projekt måste underordnashelheten -- en nationell kulturpark.Området som föreslås bli nationell kulturparkinkluderar i söder och ochavgränsas i väster av och i öster av Norrtäljevägenexklusive delar av . Den norra gränsen går norrom . Endast en väg skär igenom dettaområde. Den skulle kunna läggas i tunnel de få hundrameter som krävs för att en kontinuerlig park fr.o.m.Bellevue--t.o.m. skulle kunna skapas.Skyddet för parken bör kunna bestå av en kombinationav kulturminneslagens bestämmelser om byggnadsminneoch naturvårdslagens bestämmelser om naturreservat. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ----Ulriksdalsområdet som en nationell kulturpark,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att berörda myndigheter får iuppdrag att göra en översyn av vilka delar av området somkan skyddas enligt kulturminneslagen resp.naturvårdslagen.
mot · GE02Jo808 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A494 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöpolitiska åtgärder iGävleborg.
mot · GE02Jo809 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L735 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att varuförpackningarna börreduceras.
mot · GE02Jo810 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L736 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ansvariga myndigheter somkemikalieinspektionen, ochlivsmedelsverket skall få i uppdrag att göra en revision avvilka kemikalier som skall vara tillåtna i medutgångspunkt i vad som är förbjudet i andra länder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillämpningen avsubstitutionsprincipen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att gränsvärden för att kunnaaccepteras måste av de myndigheter, som sätter dem,redovisas hur de har satts och hur olika gifter i våralivsmedel samverkar samt att det måste göras en översyn avnu tillämpade gränsvärden,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förpackningar skall utformasså att de kan återanvändas, återbrukas eller komposteras.
mot · GE02Jo811 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A495 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljön i .
mot · GE02Jo812 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U670 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt för att kvalitetsnormerna skall kunna upprätthållas detskall införas ett effektivt och fungerande kontrollsystemvars mätningar skall vara offentliga och öppet redovisas såatt det klart framgår vilka stater som följer sina villkor,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bestämmelser om analysmetod och kvalitetskrav påmätningar måste införas för att inte onödiga tvister skalluppstå vid tillämpningen.
mot · GE02Jo814 · 1991-01-25 00:00:00 — Skärpta avgasnormer, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T267 hemställs1. att hos regeringen begär attnaturvårdsverket får i uppdrag att lägga fram förslag tillskärpta avgasnormer för personbilar årsmodeller,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande höjning avskrotningspremie för bilar till 4 000 kr.3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av skrotningsavgift pådäck.
mot · GE02Jo817 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo543 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förklara Stockholmsregionensom särskilt föroreningskänsligt område,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bevara bra miljöer ochvärdefulla naturområden samt förhindra exploatering ikänsliga naturområden,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kväverening vid reningsverken.
mot · GE02Jo904 · 1991-01-25 00:00:00 — Jakt på hanfågel av ejder Ejdern är en av de mest dominerande änderna iÖstersjön. Tillväxten av stammen är stor och antalet vuxnaindivider beräknas till 1--1,5 miljoner. Jakttrycket i Sverigeär lågt. Totalt beräknas den årliga avskjutningen uppgå till18 000--20 000 . Denna låga avskjutning har sin förklaring iatt jakttiderna delvis är förlagda till felaktiga tidpunkter. del av stammen hinner sträcka förbi under tiddå jakt ej är tillåten.Förflyttningen av ejderstammen sker norrut med börjani mitten av mars månad och är avslutad omkring den 15 juni.Sträcket norrut kulminerar och denkönsmogna fågeln har i stort sträckt förbi tillbörjan av maj månad. Återstående sträck består sedan avej könsmogen ungfågel med stort inslag av . Sträcketnorrut är ej uppdelat på olika kön utan flockarna ärblandade. Det södergående sträcket börjar redan i slutet avmaj och håller sedan på . Flyttningensöderut är uppdelad och indelningen är i stort följande:15 maj--, endast på väg tillruggningsplatserna --., endast honor under första delen för attsenare blandas upp med årsungar.Under september och oktober flyger de fåglar somruggat i söderut, först och årsungar ochsedan honor med enstaka inslag av hannar.Under tiden till flyger av dentotala stammen söderut. Dessa fåglar utsätts aldrignumera för jakt i sedan vårjakten togs bort. Inomdenna grupp torde det vara möjligt att göra ett uttag genomjakt. Detta kunde ske genom att det från15 maj till infördes jakttid på hanfågel av ejder isödra . Denna jakt skulle då endast tillåtas påallmänt vatten utanför och skär. Jakt i skärgårdarnaskulle alltså inte vara aktuell. Om denna jakt infördes skulleden på intet sätt påverka föryngringen av ejderstammen.Däremot skulle den innebära att en inte utnyttjadresurs togs tillvara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jakt på hanfågel av ejder.
mot · GE02Jo905 · 1991-01-25 00:00:00 — Dagar då all jakt är förbjuden Jakt bedrivs över så gott som hela , framförallt påsensommaren fram januari/februari, menvissa djur får man jaga alla tider på året.Jägarna är inte ensamma om att vilja vistas i naturen.Där vill också motionärer, svamp- och bärplockare, flora-och faunaintresserade och friluftsfolk av många olika slagvara. Intrycket är att de flesta människor tycker det ärobehagligt att vistas där det jagas med skjutvapen.Dessutom störs friden av skott och skällande hundar.Många tycker att det är så obehagligt att de avstår från attvara i områden där det jagas. Tyvärr kan allmänheten inteveta när naturen är fri från jägare.Vissa jägare är säkert mycket skickliga ochomdömesgilla, men det finns risker att vistas i områden medpågående jakt. Älgjägare brukar ha rött band på mössan föratt synas bättre och dessutom noggranna regler för när ochhur man får lämna sitt pass för att inte riskera att bli skjutenav någon annan jägare. Detta är ju bra, men hur ärsäkerheten för t.ex. en tränande orienterare eller ridandebarn, som råkat hamna i ett område med pågående jakt?För att fler människor ska få njuta i naturen utan attstöras av jägare föreslår undertecknade motionärer att maninför ''jaktfridagar''. Vi föreslår att åtminstone varjeveckoslut och någon dag mitt blir ''jaktfridagar'',dagar då all sorts jakt är förbjuden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i jaktlagen att någon form av jaktfridagar införs.
mot · GE02Jo907 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundRovdjursstammen i är kraftigt decimerad.Sverige har stora nationalparker och naturområden, mennär det gäller faunan har en utveckling skett som särskiltmissgynnat de större rovdjuren. Detta har skett trots att deär fridlysta. Om nuvarande trend fortsätter är det sannoliktatt framtida generationer av svenskar är hänvisade tillbilderböcker eller zoologiska trädgårdar för att få vetanågot om vargens, björnens eller lons levnadssätt. En utdöddjurart innebär en förlust för naturen såväl som förmänniskor. En systematisk förändring av det ekologiskasystemet i nationalparker innebär vanskötsel av dessa.Det är dock ett problem att djur från den fridlystarovdjursstammen river boskap, särskilt får eller ren.Självklart skall leva upp till sitt åtagande i sambandmed fridlysningen; självklart är det också att boskapsägareskall få rimlig kompensation för skada åsamkad av rovdjur.I dagens läge innebär sådant en omständlig procedur ochkompensationen betraktas ibland som otillräcklig, vilketminskar förståelsen för denna del av naturskyddet.FörslagVi föreslår att avtal ingås med försäkringsbolag, somefter riskbedömning och rimlig premiesättning får svara förersättning av skada åsamkad av rovdjur.För samhället skulle på detta vis en utgiftkunna budgeteras som försäkringspremie. Denna summaskulle motsvara kostnaden för att bevara en levanderovdjursstam i det ekologiska systemet i våra skogar, ettmotiv som är lätt att acceptera bland våra naturmedvetnamedborgare.För boskapsägaren skulle en rimlig kompensation förförlorad egendom kunna utgå på ett enkelt och direkt sätt.För försäkringsbolaget skulle systemet innebära enrisktagning motsvarande premien.För rovdjuren skulle systemet innebära att de fårfortleva som de delar av naturen de verkligen är. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ettförsäkringssystem mot rovdjursskador.
mot · GE02Jo908 · 1991-01-25 00:00:00 — Den som följt Ammeråns historia vet att här har råttdelade meningar mellan befolkningen--kommunen--länet--alla naturvårdsinstanser å ena sidan samt kraftbolaget--å andra sidan.Kampen från ortsbefolkningen mot överledning avvattnet har varit förståelig, eftersom ingreppet skulle bliödesdigert och direkt förödande för dem. Oersättliganaturvärden skulle gå till spillo. Ammerån har räddats, menandra vattendrag hotas på grund av vattendomstolenssammansättning.Varför ställer domstolen upp på denna lösning?Den enda instans som sade ja till överledningen vidAmmerån var nämligen . Då man vet attden saknar kompetens på det ekologiska området, kanman förstå att kortsiktiga ekonomiska intressen kan gå förelångsiktiga ekologiska intressen.Vi anser emellertid att det är helt oacceptabelt att detexisterar vattendomstolar som saknar kompetens att senaturoch miljöeffekterna av sina beslut, därför krävermiljöpartiet de gröna att vattendomstolarnassammansättning ändras så att en person medekologisk/biologisk kompetens alltid ingår i dessa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagstiftningom att vattendomstolarnas sammansättning ändras så att enperson med ekologisk/biologisk kompetens alltid ingår idessa.
mot · GE02Jo911 · 1991-01-25 00:00:00 — Vidgade möjligheter till jakttillfällen på statens mark. Jakten utgör en stor rekreativ tillgång och utövas ivarierande grad av över 300 000 jägare. Jakten är härutövernödvändig för beskattningen och vidmakthållandet avbalansen i och mellan olika viltstammar.Långsiktigt säker tillgång till jakt tillkommer inomäganderättens ram markägare av olika slag. Genom arrendeoch andra långsiktiga avtal tryggas också många andrasmöjlighet till jakt och viltvårdande arbete.På senare år har möjligheter till korttidsjakt i hög gradökat, vilket självfallet har stor betydelse för marklösajägare.Trots det relativt rika utbud av jakttillfällen som såledesstår till buds, finns det ständigt fler som önskar möjlighet tilljakt. En del av efterfrågetrycket kommer från jägare somredan har jaktmark men som önskar variation i jaktengenom att jaga på mark av annan typoch med annat vilt än vad den egna marken erbjuder.Mot denna bakgrund riktas naturligt nog intresset moteventuellt jaktligt underutnyttjade markområden.Säkerligen finns sådana. Sannolikt finns den mestunderutnyttjade jaktliga resursen på statens mark ovanodlingsgränsen. Statens mark ovan odlingsgränsen omfattari de tre nordligaste fjällänen inte mindre än drygt 9 miljonerhektar. Härav utgör nationalpark och övrig mark i statensägo något mindre än . Härav följer attinom de aktuella länen , vilket idetta sammanhang är ett kolossalt stort område, bordekunna stå till förfogande för en inventering avseende etthögre jaktligt nyttjande.Vårt förslag om högre nyttjande avser endastsmåviltsjakt och olika former för upplåtelse borde kunnaprövas. Således bör såväl årskort som dagkort kunnaifrågakomma. Jakt- och fiskevårdsföreningar bör kunnaerhålla arrenden, som de disponerar för vidareupplåtelsetill sina medlemmar. Upplåtelser till hotell och stugbyar förvidareupplåtelse till deras gäster bör inte vara främmande.Samebyarna har haft en viss ''säljjakt'' somockså borde kunna vidareutvecklas.Vi finner det fullt naturligt att glesbygdsbor i närheten avodlingsgränsen vid tilldelning av jakttillfällen bör beaktas iförsta hand, liksom att befolkning i inland harhög prioritet. jaktarrendatorer måste behandlasmed den trygghet som arrendelagen stadgar.En angelägen fråga för dem som ges förtroendet atthandha korttidsupplåtelse av ovan skisserat slag är tillsynenav hur viltstammarna klarar det ökade jakttrycket. Denjaktliga expertis som finns i jaktvårdsföreningarna bordekunna ges förtroende i detta sammanhang.Då det är vår uppfattning att det finns stort geografisktutrymme, liksom att viltstammarna tål betydligt högrebeskattning än , föreslås att regeringenåterkommer till med förslag syftande till högrenyttjande av statens markområden ovan odlingsgränsen förjakt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av högre nyttjande avstatens mark ovan odlingsgränsen för jakt.
mot · GE02Jo912 · 1991-01-25 00:00:00 — Älgjakten i vårt land ger många svenskar möjlighet tillunika naturupplevelser. Tidpunkten för älgjaktens börjanär normalt förlagd till . Jakttiden för generelljakt är tre--fyra dagar.Detta innebär att de som har svårt att ta ledigt från sittarbete inte kan delta i älgjakten. Möjligheterna skulle ökaom älgjakten började eller . En sådanändring i jakttiderna vore önskvärd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av jakttider för älgjakt.
mot · GE02Jo913 · 1991-01-25 00:00:00 — Ekonomiskt stöd till stängsel mot rovdjur har det gjorts försök i ,och med elstängsel för att skyddatamboskapen mot rovdjur. I , , norraVärmland och är det framförallt vargen som harvållat skador och lidande för tamboskapen. Försöken attskydda husdjuren med elstängsel har visat positiva resultat.De elstängsel som satts upp i har bekostats avFöreningen . Föreningen har äventillsammans med läns Jaktvårdsförbundmedverkat till att stängsel prövas i . Isistnämnda fallet har visst ekonomiskt stöd erhållits frånstatens naturvårdsverk och lantbruksnämnden i Gävleborgslän.Den tamboskap som är mest aktuell att skydda är fåren.I den omdaning av jordbruket som varit och som med allrastörsta sannolikhet med accelererande fart kommer attdrabba de mellanbygder som är aktuella är fårhållningenintressant och betydelsefull. Djurägare som får sina djurdödade av rovdjur ersätts till viss del av staten, beloppetbelöper sig till ca . Förskadeförebyggande åtgärder disponeras betydligt mindrebelopp, ca , av . Attgenom effektiva stängsel skydda tamboskap måste i allrahögsta grad anses som en skadeförebyggande och enligt vårmening billig åtgärd. Den enskilde djurägaren i glesbygdskall inte behöva bära kostnaden för extra stängsel för attvi nationellt har bestämt oss för att hålla oss med fredaderovdjur.Vi kräver därför att beslutar att statensnaturvårdsverks anslag till skadeförebyggande åtgärderskall räknas upp för /92 så att kostnadernaför effektiva stängsel till skydd för tamboskap mot varg heltkan bäras av detta anslag i avvaktan på regeringens förslagmed anledning av utredningens slutbetänkande Skada avvilt (SOU 1990:60). Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att statens naturvårdsverks anslagtill skadeförebyggande åtgärder skall räknas upp så attkostnaderna för effektiva stängsel till skydd för tamboskapmot varg helt kan bäras av detta anslag för budgetåret1991/92.
mot · GE02Jo914 · 1991-01-25 00:00:00 — Skador vid översvämningar efter reglerade vattendrag I samband med stora översvämningar uppkommeribland skador på egendom av olika slag. Dammar brister,vägar förstörs, källarvåningar översvämmas och helabyggnader raseras eller flyter bort, för att nämna någraexempel. I en del fall har också hela industrier raserats.Kraftbolagen som äger vattenregleringsrätten är oftaovilliga att diskutera ersättningar till dem som drabbasekonomiskt, trots att vattenkraftproduktion är mycketlönsam och mycket väl skulle tåla denna lilla pålaga.I allmänhet är det samhällets olika instanser som får gåin och täcka de ekonomiska skadorna, reparera vägar ochbroar eller återuppbygga en raserad industri, som i de flestafall är mycket viktig ur regional synpunkt. Privatpersonersom drabbas har ytterst små möjligheter att få rimligersättning för skadad eller förlorad egendom. Deförsäkringar som är möjliga att teckna mot dennatyp av skador har också, i den mån denna möjlighetutnyttjas, mycket höga självrisker.Privatpersoner drabbas ofta hårt ekonomiskt utan att dehar möjlighet att få ersättning.Under hösten 1987 drabbades de som bor efterKlarälven i av ytterligare en stor översvämning.Skadeanspråken är nu summerade och eventuell ersättningfrån staten är också slutreglerad. Slutresultatet blevföljande: Av anmälda skador på ett belopp som uppgick till4,8 milj.kr. utgick ersättning på , avskadebeloppet ersattes. Detta innebär att de som bor ochverkar inom det översvämmade området fick stå för ca 90 %av kostnaden. Detta förhållande är inte rimligt. Detorättvisa förhållandet inom detta område bidrar också tillatt skapa en negativ inställning till vattenkraftproduktion.Det skulle gå att avsätta en liten del av kraftindustrinsvinster för att lösa detta angelägna problem.Det skulle gå att konstruera en fond som täcker dennatyp av skador och som finansieras och även eventuelltförvaltas av kraftindustrin. En sådan fond skulle intepåverka vattenkraftproduktionens vinster märkbart om denblir rikstäckande, men den skulle vara av mycket stort värdeför de drabbade. Den nu rådande ordningen är inte rimlig.Privatpersoner och samhället, i olika former, får täckakostnaderna när de uppstår, medan de som gör de storavinsterna inte drabbas alls.Regeringen bör ta upp förhandlingar med devattenkraftproducerande företagen om inrättandet av enriksomfattande fond som ersätter översvämningsskadorefter reglerade vattendrag med en generös tillämpning. Iandra hand bör lagstiftning aktualiseras.Denna typ av skadereglering bör också vara ett villkorvid omprövning av gamla vattendomar och fastställande avnya. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning för skador i sambandmed översvämningar efter reglerade vattendrag.
mot · GE02Jo915 · 1991-01-25 00:00:00 — Ekologisk kompetens i samhällsorgan som avgör vattenmål finns endast föreskrivet att det ivattenmål skall finnas juridisk och teknisk kompetensföreträdda genom en domare och en eller två ledamötermed teknisk utbildning. nämndemän tasfrån nämndemän i fastighetsdomstol.Det är uppenbart att denna sammansättning avvattendomstolen innebär att vattenmål knappast får denbelysning ur ekologisk synvinkel, som är ett absolut krav urmiljösynpunkt.I kammarkollegiet, som skall företräda det allmännasintresse i vattenmål, finns enbart jurister.De kraftiga miljöangrepp, som kraftverk ochvattenregleringar innebär, är mycket tydliga.Miljösynpunkter måste företrädas bättre i desamhällsorgan, som avgör vattenmål. Det skulle ha varitnödvändigt vid behandlingen av många vattenmål.Vi föreslår att det i vattendomstolarna, kammarkollegietm.fl. samhällsorgan, som avgör vattenmål, obligatorisktskall finnas personer med god ekologisk utbildning och medgoda insikter i natur- och miljösammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk ekologiskkompetens i samhällsorgan, som avgör vattenmål.