ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo93 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Miljöinriktat ekonomiskt beslutsunderlag...För att befrämja arbetet på en god livsmiljö är det viktigtatt ha goda beslutsunderlag som belyser de miljömässigakonsekvenserna av olika handlingsalternativ på ett fullödigtsätt. Inte minst är det viktigt att knyta ihop data omekonomisk utveckling med konsekvenser för miljö ochnaturresurser. saknas mycket i detta avseende. Fråganberörs bara perifert i regeringens proposition....på lång siktMiljöpartiet har låtit ta fram en rapport med förslag tillkravspecifikation på ett nationellt ''grönt'' ekonomisktbeslutsunderlag. Rapporten har skrivits av TorbjörnLinderson, som själv svarar för rapporten. Rapportenmedföljer som bilaga till denna motion.Ett utvecklat miljöinriktat/ekonomiskt beslutsunderlagmåste syfta till att överbrygga en del av dekommunikationssvårigheter som föreligger bådemellan experter inom olika forskningsområden, mellanexperter och beslutsfattare, mellan politiker och tjänstemänoch gentemot allmänheten.För att överbrygga dessa kommunikationsproblem börbl a följande kriterier för ett vidgat samhällsekonomiskt ochmiljöinriktat beslutsunderlag uppställas:Beslutsunderlaget skall kunna fungera som en minstagemensam nämnare för olika aktörer i samhällsdebattenFritt från bindningar till snävt definierade metodologierVärdeoberoendeEkologiskt perspektivAntropocentriskt perspektivRespekt för kulturellavärden och traditionerLång planeringshorisontHögstatistisk kvalitetBeslutsunderlaget bör visa såväl ekologiska ochmänskliga (välfärd/välbefinnande, fördelning) somfinansiella aspekter på utvecklingen. Det skall ge tydligavarningssignaler och visa på möjliga trender, peka påosäkerheter och hjälpa till vid värdering av dessa samt geinformativa nyckeltal med långa tidsserier.Det är en fördel om beslutsunderlaget kan användas aven mångfald aktörer, dels som demokratisktdialoginstrument, men också för kommunalbokföring,länsstyrelsernas miljöarbete och utökade räkenskaper utepå företagen....och på kortAtt bygga upp ett sådant omfattande beslutsunderlag tarnaturligtvis tid och måste ske successivt. Ett lämpligt allraförsta steg kunde vara att komplettera finansplanen ochnationalbudgeten med viktiga nyckeltal av miljö- ochhälsofaktorer och också i nationalbudgeten översiktligtbeskriva utvecklingstendenserna inom dessa områden.Exempel på hur detta skulle kunna utformas finns i denbifogade rapporten.Ett fungerande index som också skulle kunnapresenteras är UNDP:s (United Nations DevelopmentProgram) Human Development Index, som förutom BNPäven väger in faktorer som läskunnighet och livslängd ochockså planerar att ta in miljöfaktorer. Med hänvisning till bifogade rapport och vad i motionenanförs hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt miljöinriktade ekonomiska beslutsunderlag utarbetas ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär att som ett förstasteg finansplanen och nationalbudgeten kompletteras medmiljö- och hälsofaktorer i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Jo96 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Slutna odlingssystemI Regeringens proposition 1990/91:90 ''En god livsmiljö''finns förslag till satsningar för att minska utsläppen avnärsalter från jordbruket. I vissa känsliga områden, särskilti västra , är också utsläppet från växthusnäringenbetydande och några kommuner har redan fattat beslut omatt från får inte längre näringsberikatvatten från växthusen släppas ut. En möjlig lösning är återanvänder dräneringsvattnet och de näringsämnensom finns kvar i detta. finns dock inte den kunskap ocherfarenhet som erfordras för att göra detta på ett sätt somger odlaren acceptabel säkerhet i produktionen.Trädgårdsnäringens Riksförbund har tillsammans medSveriges genomfört ett pilotprojektför att kartlägga problemen med ett slutet odlingssystem.Större resurser än trädgårdsnäringen ochlantbruksuniversitetet har möjlighet att bidra med krävs nuför att närmare undersöka och snabbt försöka lösa deproblem som identifierats i pilotundersökningen. Viföreslår därför att uttalar att av de avsatta medlenför trädgårdsnäringens rationalisering skall även bidragutgå för forskning, tillämpade försök och information för attminimera utsläppen av växtnäringsämnen från växthusen.Eftersom införandet av ett slutet odlingssystem innebärstora kostnader och risker för odlaren anser vi att bidragskall kunna beviljas för de odlare som installerar ett sådantsystem eller på annat sätt inför kostsamma och/ellerriskfyllda miljöförbättrande åtgärder i odlingen.Motsvarande bidrag lämnas för investeringar i t ex Holland.Vi föreslår sålunda att bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering m m även skall kunna utgå förmiljöförbättrande åtgäder av investeringskostnaden.De medel som inflyter från trädgårdsnäringen i form avmiljöavgifter bör kunna användas för forskning, försök ochrådgivning. Detta blir ännu viktigare omförslaget att restitutionsmedlen från avgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel skall omvandlas miljöskatt går igenom, som allt större kravställs på näringen att själv ta ett större ansvar för dessaområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar anslå 5 milj. kr. ur de influtnamedlen från bekämpningsmedels- ochhandelsgödselavgiften till utvecklande av slutnaodlingssystem inom trädgårdsnäringen, i enlighet medmotionen.
mot · GE02Jo99 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Miljöavgift på avfallEkonomiska incitament för att dels minska sitt avfall ochdels sorera det anses av många experter vara en effektivmetod för att minska avfallsmängderna och ökaåtervinningen. menar att en avgift börinföras på avfall. Avgiften bör konstrueras så att mangynnar separering och återvinning i så hög grad sommöjligt.Helt osorterat avfall ska beläggas med den högstaavgiften. För att avgiften och olika nivåer på den ska kunnakonstrueras på ett korrekt sätt måste dock en definition skeav vad som menas med ''osorterat avfall'' respektive olikafraktioner som alla kallas ''sorterat avfall''.Vänsterpartiet anser att ett första steg ska vara att införaen avgift på helt osorterat avfall på /ton från den 1januari 1992. bör regeringen få i uppdrag attkomma med förslag på definitioner av olikaavfallsfraktioner och lämpliga avgiftsnivåer. Förslaget börvara klart att läggas fram för till den 1 januari1993.Övriga frågor som rör avfall hänvisar vi bl.a. tillvänsterpartiets motioner från allmänna motionstiden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om enmiljöavgift på osorterat avfall på /ton från den 1januari 1992,2. att hos regeringen begär förslag på definitionav olika avfallsfraktioner och förslag på miljöavgifter pådessa fraktioner.
mot · GE02Ju28 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:98 Bostadsdomstolens och hyresnämndernas sammansättning i vissa fall, m.m. Enligt propositionen skall hyresnämnden bestå av tvålagfarna ledamöter. Vi anser att detta är tveksamt. Dennanyskapelse innebär ju att ordföranden alltid bestämmerutgången. Det är att föredra att hyresnämnden består av treledamöter, enligt vår mening.Vi anser vidare att hyresnämnderna behöver ökaderesurser p.g.a. lagändringen. Någon närmare analys avfrågan har vi inte kunnat finna i propositionen.Med hänsyn till den föreslagna förändringen på dettalagstiftningsområde behöver frågan närmare utredas ochövervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att hyresnämnden skall bestå avtre ledamöter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning och övervägande avförstärkta resurser till hyresnämnder.
mot · GE02Ju30 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:98 Bostadsdomstolens och hyresnämndernas sammansättning i vissa fall, m.m. I propositionen med förslag om ändringar i lagen omhyresnämnder m.m. finns även en redogörelse avspecialdomstolar och nämnder med s.k.intresserepresentation.Avsnittet 2.1.3.2 Arbetsmarknadsområdet tar uppArbetsdomstolen.Vänsterpartiet vill här rikta uppmärksamhetpå att det i vissa typer av mål vore behövligt med en annansammansättning av domstolen än vad som är fallet. Vianser att det är orimligt att representanter från LO skallingå i domstolen i mål där syndikalister är part. Demotsättningar som finns mellan dessa organisationer geranledning att anta att part inte kan känna förtroende fördomstolen.Bristande förtroende för domstolen kan man ävenbefara att enskild facklig medlem kan känna som inteföreträdes i domstol av sitt fackförbund utan av egenadvokat.För att åtgärda de brister som vi anser nu finns, i de fallsom vi redogjort för, föreslår vi ett tillkännagivande:Att arbetsdomstolen, i mål där part är antingen enfacklig organisation som ej har representation i domstoleneller medlem i facklig organisation som ej företrädes avorganisation, skall bestå enbart avämbetsmannaledamöter. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsdomstolen, i mål därpart är antingen en facklig organisation som ej harrepresentation i domstolen eller medlem i fackligorganisation som ej företräds av organisation, skall beståenbart av ämbetsmannaledamöter.
mot · GE02K36 · 1991-03-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:112 Brevröstning i och Det vanliga är -- som framgår av propositionen -- attsvenskar som vistas utomlands kan rösta på ambassader ochkonsulat. Ett växande antal röstberättigade utnyttjar dennamöjlighet. Av principiella skäl -- varje medborgare skall hachansen att avge sin röst -- är det mycket viktigt att dennamöjlighet finns. Röstning utomlands får också allt störrepraktisk betydelse i takt med den ökadeinternationaliseringen.I två länder, och , är det dock intetillåtet att anordna röstmottagning. I har mandock sedan valet l982 tillåtit s.k. brevröstning och riksdagenhar införvarje val antagit en särskild lag om detta.Brevröstning innebär att den röstande själv iordningställleren valsedelsförsändelse och översänder denna tillvalnämnden i den kommun där vederbörande är upptagen iröstlängd.I har inte ens denna form av röstning varittillåten och de som vistats där har således varit tvungna attbege sig till annat land för att avge sina röster.Enligt den nu aktuella propositionen har nu gåttmed på brevröstning och den temporära lag som nuframläggs omfattar således inte bara utan ocksåSchweiz. Detta är naturligtvis ett framsteg. I den situationsom föreligger har vi inga invändningar mot förslagen ipropositionen.Brevröstning är dock ingen idealisk form förröstavgivning. Erfarenheten från de val då brevröstningtillämpats visar bl.a. att många misstag begås. Vid detsenaste valet underkändes således av rösterna.Det riktiga måste vara att svenskar i ochSchweiz får samma möjligheter att avge sina röster där somi alla andra länder. Det kan nämnas att svenskar i DDRtidigare kunde rösta på konsulat och ambassad. Dennamöjlighet har stoppats genom enande!Vi har från i motioner tagitupp frågan om röstning i och och vi haruppmanat regeringen att ta upp förhandlingar om detta. Vianser inte att man från de berörda staterna anfört någragodtagbara argument för besluten att förhindra röstning.Det är överhuvudtaget mycket märkligt att man idemokratier som och vill försvåravaldeltagandet. Ur folkrättslig synpunkt är det ocksåbetänkligt att man på detta sätt lägger sig i förfarandet påde svenska beskickningarna.I propositionen sägs det endast att svenska myndigheterstår i kontakt med tyska myndigheter för att försöka finnaen lösning som medger röstmottagning på beskickningaroch konsulat i . Vad dessa kontakterinnebär anges inte närmare. Vad gäller har mantydligen helt gett upp.Detta är inte tillfredsställande. Frågan måste kunnalösas. Eftersom myndighetskontakter uppenbarligen inteleder någonstans bör frågan föras upp på politisk nivå. Detär regeringens uppgift att se till att så sker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingar för att möjliggöraröstmottagning på svenska beskickningar och konsulat iTyskland och .
mot · GE02K37 · 1991-03-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:111 Sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet m.m. Propositionen innehåller förslag om tillägg isekretesslagen (1980:100) så att uppgifter i enskildaärenden och om patienters förhållanden kan utväxlasmellan sociala och sjukvårdande myndigheter. Syftet är attungdomar och drogmissbrukare ska kunna fånödvändig vård. I detta sammanhang vill regeringen ocksåatt sekretessen lättas för att skydda ett väntat barn,exempelvis genom information från sjukvården tillsocialtjänsten om en gravid kvinna som missbrukar droger.Vänsterpartiet anser att de nu gällandesekretessbestämmelserna ligger på en relativt avvägd nivåoch en förändring kan medföra att personlig integritet ochrättssäkerhet kränks.Tanken på att missbrukare snabbare skulle få vård är godmen vi tror inte utbytet av information gynnarslutresultatet, dvs drogfrihet och återanpassning.Informationsutbyte kan lika gärna resultera i att man blirmindre benägen att söka vård av rädsla för andraingripanden än man tänkt sig.Både hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ochsocialtjänstlagen (1980:620) är uppbyggda på att denenskilde har rätt till integritet och självbestämmande.Vänsterpartiet anser att dessa rättigheter är överordnademöjligheterna till meddelsamhet mellan myndigheter.Beträffande andra delen av förslaget, dvs det som gällerdet misskötsamma mödrar och det födda barnet, blirproblemet mer komplicerat. är med detunderlag som propositionen ger inte heller på denna punktberett att göra avsteg från sekretesslagen. Vi anser också attden lagstiftning vi redan har när det gäller lagen omsärskilda bestämmelser för vård av unga (1980:621) och lagom vård av missbrukare i vissa fall (1981:1243) räcker föratt ge myndigheter den information som behövs för ettingripande.Vänsterpartiet är positivt till att uppgifter kan användasför forskning. Här är informationen av annat slag och annanlagstiftning griper in och reglerar användandet av patient-och klientuppgifter. Vi anser också att det ska vara möjligtatt statistiskt se förändringar när det gäller bådehälso- och sjukvården och . Givetvis bör, föratt försvåra identifikation, låga statistiska tal utgå ochavidentifieringar göras i så stor utsträckning som möjligt.Däremot avstyrker vi att sjukvårdsadministrationen geslättnader i sekretessen. På den punkten gäller sammamotivering som för en försvagning av sekretessen inomsocialtjänsten och hälso- och sjukvården. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag om tillägg tillsekretesslagen enligt vad i motionen anförts om integritet,självbestämmande och rättssäkerhet,2. att avslår regeringens förslag om vissuppgiftsskyldighet för sjukhusadministrationen.
mot · GE02K40 · 1991-03-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:111 Sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet m.m. De nuvarande sekretessreglerna hindrar samarbetetmellan apoteken och sjukvården när det gäller möjlighetenatt ingripa mot missbruk av beroendeframkallandeläkemedel. Regeringen föreslår inte någon förbättring inomdetta område. Det finns vittnesmål från personalen påapotek där de misstänker att en patient konsulterar olikaläkare och själv använder olika identiteter för att kunnaunderhålla sitt läkemedelsmissbruk. Men p.g.a. hinder isekretesslagstiftningen har de ingen möjlighet att ingripagenom att kontakta de eller den läkare som utfärdatrecepten och delge sina misstankar omläkemedelsmissbruk. Jag vill därför föreslå en lättnad isekretesslagstiftningen så att det blir möjligt för personalenpå apoteken att kontakta läkaren/läkarna i dessa fall.Behovet av en sådan ändring är påkallat av attmissbrukaren skall få en möjlighet till vård för att komma ursitt beroende. Syftet är således inte att kontrollera läkarnasverksamhet beträffande ordination av läkemedel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sekretess mellan apotek ochvårdmyndigheter för att ingripa mot läkemedelsmissbruk.
mot · GE02K41 · 1991-03-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:111 Sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet m.m. Ytterligare urholkning av integritetenRegeringens förslag är i alla delar till för att underlättamyndigheternas arbete. Även i de fall då detta kan sägas iförlängningen gynna enskilda medborgare får förslagennegativa konsekvenser för den personliga integriteten. Ilikhet med flera remissinstanser, bl.a. hovrätten över Skåneoch , anser jag att dessa negativa konsekvenserinte utretts och övervägts tillräckligt.Jag inser att det kan finnas situationer då sekretess måstebrytas för att rädda liv eller undanröja mycket farliga ellerskadliga situationer för utsatta människor -- inte minst barn.Den väg som alltid i sådana fall måste prövas först ärsamtycke. I stället för att minska det sekretessbelagdaområdet borde regelsystemet förändras i riktning mot enökad öppenhet direkt gentemot de människor som är iriskzonen. Vi får annars ett samhälle där människor talarom varandra i stället för att tala med varandra.Det finns exempel på att informerat samtycke fungerar bra.Jag har besökt en stadsdelsnämnd i som angav siginte ha problem med sekretess mellan olika myndigheter.De har i stället förändrat sitt sätt att arbeta så att demänniskor som berörs av en viss fråga alltid finnsnärvarande när frågan behandlas. Detta innebär attinformerat samtycke finns till att hjälp söks från olikamyndigheter. anser jag attregeringens förslag inte är tillräckligt motiverat för attsamtycka till ett så stort avsteg från den grundsyn som vårsekretesslagstiftning vilat på.Jag yrkar därför att avslår propositionen i desshelhet. I stället bör begära en genomgripandeöversyn av såväl sekretesslagen som andra regler, syftandetill att uppnå en attitydförändring i myndigheters beteendemot enskilda. Öppenheten i samhället måste öka, men dettaskall ske på medborgarnas villkor och inte bakom derasrygg. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att avslår proposition 1990/91:111 i desshelhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avsekretesslagstiftningen och en attitydförändring imyndighetskulturen.
mot · GE02K44 · 1991-03-27 00:00:00 — Med anledning av prop. 1990/91:122 Biskoparna i kyrkomötet, m.m. kyrkomöte tillkom 1868 som enkonsekvens av den nya riksdagsordningen.I ståndsriksdagens prästestånd fanns en naturlig referensför statens överläggningar med och information om kyrkan.Det sammankallade kyrkomötet blev i alla sinafunktioner kyrkans ''riksdag'' och dess arbetsformerkopierades direkt från riksdagsordningen.Kyrkomötet fick dock -- som en självklar konsekvens avkyrkans särart -- en på andra villkor än utseddrepresentation. I kyrkomötet var biskoparna och ett visstantal präster självskrivna, liksom representanter för deteologiska fakulteterna.Biskoparnas självskrivenhet kvarstod fram tilloch kyrkomöte som blev det sista i den gamlaordningen.Den ordning som gällt i kyrkomötet under de åttakyrkomöten som därefter genomförts har inneburitnärvaroplikt och yttranderätt för biskoparna, men inteförslags- och rösträtt. En särskild läronämnd inrättades ochi dess beredning av frågor knutna till lära och bekännelsehar biskoparnas kapacitet främst utnyttjats.Den nya lagstiftningen har möjliggjort för biskopar somså önskat att kandidera som ledamöter. Den första perioden(1983--1985) gjorde i och LarsCarlzon i detta.När omstruktureringen på kyrkans stifts- ochförsamlingsplan genomfördes genom den nyaförsamlingslagen 1988 behölls kyrkoherdenssjälvskrivenhet i kyrkorådet och biskopens självskrivenhet(även som ordförande) i och biskopen blevockså självskriven ordförande i de nyinrättadestiftsstyrelserna.Den syn på biskopens ställning som kom till uttryck idessa beslut stämmer helt med den svenska kyrkansepiskopala tradition.Biskopen är inte bara stiftets främste företrädare förämbetet utan även när det gäller organisation ochverksamhet.Mot denna bakgrund är det självklart att biskopensställning på kyrkomötet måste stärkas.När kyrkomötet behandlade denna fråga, framkom storenighet om att biskopens ställning måste stärkas och attbiskoparnas kompetens och erfarenhet mer direkt måttekomma kyrkomötet tillgodo. Kyrkomötets beslut -- som ihuvudsak återkommer i propositionen -- innebär attbiskoparna också skulle få förslagsrätt. En betydandeminoritet i kyrkomötet ville dock gå längre och gebiskoparna självskrivenhet.För vår del anser vi det viktigt och nödvändigt attbiskoparna återigen blir självskrivna i kyrkomötet så att dennärvaroplikt, yttranderätt och (nu) förslagsrätt biskoparnahar, kompletteras med självskrivenhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar anta nedanstående förslag till lagom ändring i lagen (1982:942) om kyrkomötet: 5 §Kyrkomötet sammanträder . Biskoparna i stiften ärsjälvskrivna ledamöter i kyrkomötet.
mot · GE02Kr17 · 1991-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:81 Filmstöd InledningI propositionen föreslås att det statliga fraktstödet förfilm upphör med utgången av och att resursernaförs över till visningsnämnden vid . Ipropositionen redovisas också avtalet mellan staten,filmbranschen och videobranschen om den fortsattaverksamheten vid stiftelsen . Avtaletinnebär att en större andel av de totala resurserna avsättsför produktionsstöd till svensk långfilm. Vidare föreslåsvissa administrativa förändringar, som syftar till att skapatydligare styrformer.Våra utgångspunkterEnligt vår uppfattning bör det statliga filmstödetutformas så att det ges en klar kulturpolitisk inriktning.Stödet skall medverka till produktion av svensk film mendet skall även syfta till att stärka de filmkulturella målen.Det är ett statligt ansvar att medverka till att delar av densvenska filmhistorien inte går förlorade. Vi prioriterarsåledes bevarandet av äldre filmer och andra insatser avfilmkulturell natur.Resurser måste finnas för att renovera och restaureraäldre filmer. Detta måste, enligt vår mening, ses som en avFilminstitutets viktiga uppgifter.Filmproducenter är, som alla konstnärligt verksammapersoner, beroende av sin publik. Det är givetvis en svåruppgift att producera film med kulturella och konstnärligaambitioner och skapa ett engagemang och fångapublikens intresse.Vi vill framhålla sambandet mellan filmproduktionenoch utvecklingen inom televisionen. Det gäller långfilm ochi särskilt hög grad kortfilm. Den tekniska utvecklingen görsamverkan mellan skilda media särskilt viktig. En utredningsom belyser svensk filmproduktions förutsättningar i dettabredare massmediaperspektiv är påkallad.Regeringen föreslår att drygt 10,6 miljoner kronoranvisas för främjande av spridning och visning av värdefullfilm. Denna stödform har i alltför stor utsträckning kommitatt fungera som ett bidrag till Folketshusföreningar. Viföreslår därför att av dessa medel i ställetanvisas som bidrag till filmkulturella ändamål, vilketdärutöver bör förstärkas med ytterligare . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av en utredning omsvensk filmproduktions förutsättningar,2. att beslutar att bidraget för främjande avspridning och visning av värdefull film minskas med . i förhållande till regeringens förslag i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att beslutar att bidraget för filmkulturellaändamål ökas med . i förhållande till regeringens förslag i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GE02Kr19 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:81 Filmstöd Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub109 hemställsatt beslutar att länsbildningsförbunden skallvara en del av folkbildningen och erhålla medel på sammasätt som övriga folkbildningsorganisationer.