mot · GE02Ju33 · 1991-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:118 Förslag till lag om särskild kontroll av vissa utlänningar, m.m. InledningDen nu aktuella propositionen föreslår en lag som skallersätta den så kallade terroristlagen (1989:530) ochbestämmelsen i utlänningslagen (1989:529) om utvisningmed hänsyn till rikets säkerhet.Propositionens utgångspunkter och motivtexter ger enklar bild av att den i mycket litenutsträckning lyckats tillgodogöra sig orsakssambanden ochförstå hur internationell terrorism fungerar och hur manbäst kan försvara det öppna demokratiska samhälle som vialla vill att skall vara.Det finns ett flertal försvarslinjer som vi nedan skallåterkomma till. Här kan det räcka med att bara nämnanågra.Absolut krav på dokument, såväl identitets- somresedokument.Obligatorisk utvisning av alla invandraresom i begår brott av denbeskaffenhet som avses i BrB 26:7.Aktivt intensifieratsamarbete med polisorganisationerna inom EG förinformationsutbyte om personer kända för och misstänktaför medlemskap i terrororganisationer.Regeringen redovisar i propositionstexten på sid 23 st 3 målsättningen med lagstiftningen.Terroristlagstiftningen har ett delvis annat ändamål. Densyftar till att göra det möjligt att hindra presumtivaterrorister från att komma in i eller stanna kvar i vårt landoch att skapa utrymme för kontroll i de fall då de avasylrättsliga skäl ändå måste beredas en här i landet.Liksom i andra sammanhang tycks regeringens avsiktvara korrekt och vällovlig. Men när man kommer tillhandling blir resultatet långt ifrån den redovisademålsättningen. Sanningen är ju den att ochStockholm i stor utsträckning varittummelplatsen för många internationella terrorister somkommit till vårt land och fått asyl på sinaförfalskade dokument eller frånvaron av dokument.Här har de vilat upp sig mellan aktionerna, här har dehaft sitt kontaktnät uppbyggt bland de ''invandrare'' somregeringen ''räddat'' undan förföljelse i det egna landet. Detär skamligt och förnedrande för att vi utgjort dennacentralplats för den internationella terrorismen underdenna tid. Detta visar att vår lagstiftning långt ifrån varit deteffektiva instrument som var avsett.Om i dessa fall skall bli trovärdigt och om viutifrån en egen effektiv terroristlag skall kunna verka i detinternationella samfundet i kampen mot terrorism krävs enny syn som vi i denna motion skall skissa.2. TerroristbekämpningenInternationell terrorism har som sägs i propositionenutvecklats till ett allvarligt internationellt problem somunder till och med hotat och skakatvästvärldens demokratier. Terrorns näring hämtas urvreden över fattigdom, vreden över isolering och frånvaronav deltagande i utvecklingen. Den har också sin grund iförtrycket och förtvivlan liksom den också söker singrogrund i politisk extremism uppbyggd omkring och orsaktill de hopplösa tillstånden samt okunskap och starksolidaritet i mycket avgränsade grupper.Terrorns arbetsredskap är skräcken grundad pådemonstrerad hänsynslöshet och frånvaro av en human synpå mänskligt liv. Med dessa fakta framför sig inser man attarbetet mot terrorismen måste föras på många olika planoch med många redskap. Genom att militariserabrottsligheten förmedlas intrycket av hänsynslöshet ochbeslutsamhet som präglar militära operationer.Bekämpningen av terrorism kan aldrig lyckas enbartmed skärpta lagar och mängder av poliser.Terroristbekämpningen måste med ett starktskydd kombineras med en inriktning på att undanröja ochförinta den navelsträng som förser grupper av människormed det hat och den vrede som gör dem beredda att medsina egna liv som insats förinta för dem främmandemänniskor.Således måste terrorismen mötas av utbildningsinsatser,demokratisering av utvecklingsländer som pinas underdiktatoriska förtryckarregimer. Genom demokratintillskapas medinflytande och möjligheter till egenutveckling och förändring av den egna situationen.3. U-landsbiståndets fördelningGenom biståndspolitiken kan liksom andrademokratier förmedla inte bara varor och tjänster utanockså kunskaper. Biståndspolitiken spelar en synnerligenbetydelsefull roll också när det gäller att skapa underlag fördemokratisk utveckling i varje land där vårt bistånd hamnaroch/eller där våra biståndsarbetare finns. Men biståndetmåste då ges en medveten inriktning mot detta mål.Sverige med en lång tradition av demokrati bör kunnamedverka i skapandet av de förutsättningar som endemokrati bör bygga på. Det gäller alfabetisering, men detgäller också att medverka i tillskapandet av partier ellergrupperingar som kan utgöra föregångare till reellapartibildningar.Demokrati är en svår konst och dess förutsättning är denenskildes frihet och oberoende. Dessa värden är viktiga ochöverordnade alla andra. Målet för svenskt bistånd bör varaatt understödja en utveckling i mottagarländerna som lederframåt mot demokrati och frihet. Därmed har u-landsbiståndet deltagit som en aktör i arbetet med attmotverka terrorismens utbredning.SIDA:s anslagsgivning och länderval bör till stor delinriktas mot de länder och områden därterrororganisationer finns, bildas och där de finner ochutbildar nya rekryter. Utbildningen är det vapen som skaparoch utvecklar resurser hos den enskilde. Utbildningen gerockså perspektiv på den egna situationen och varför detegna landet inte utvecklats och varför fattigdom ochunderutveckling just drabbat vissa grupper.Många argument för att gripa till vapen mot okändamänniskor skulle därmed försvinna och ställaterrorledarnas rekryterare inför betydande problem. Densvenska biståndspolitiken har egentligen paradoxaltnog inriktats på motsatsen, nämligen att lämna rikligt stödtill terrorregimer och terroristledare. Därmed har svensktu-landsbistånd mer befäst motsättningar än medverkat tillatt upplösa och förinta dem.4. LagstiftningsfrågorNär det gäller spontaninvandringen/flyktingar finns ettetablerat synsätt i som kan sägas ge alla somkommer till vår gräns flyktingstatus såvida de kan uttalaordet asyl på något språk. Frånsett att regeringen vid någottillfälle skärpt kraven på dokument har enfalden tämligenobrutet präglat den svenska lagstiftningen.Flyktingar kan numera berätta, att de flestavåldshandlingar på flyktingförläggningar grundas på att definner till sin förfäran i umgänget en stor grupp som skryterom hur de lurat myndigheter och att ett stort antal saknarasylskäl men lyckas bluffa sig fram.Vid andra tillfällen lyckas polisen hitta handlingar somstyrker att flyktingen bott i ett annateuropeiskt land men likväl erhållit flyktingstatus här ilandet.Det torde vara utan överdrift att påstå att svenskaskattebetalare i betydande grad får uppgiften att försörjamänniskor, som dels har kunnat försörja sig själva i annatland, dels naturligtvis flyr sitt eget land på grund avkriminalitet eller annat asocialt beteende.Allvarlig är emellertid den omständigheten att vårtaccepterande av asylskäl gått så långt att t.o.m. terroristerfår asyl och kan verka från svenskt territorium. Men det ärockså allvarligt att terrorregimer utan större besvär lyckasplacera ut sina egna agenter i för att kunnakontrollera vad flyktingar gör och säger här, vilket senareger en brutal effekt på kvarvarande släktingar i det landman flytt från.Denna situation är etablerad enbart genom den flathetmed vilken vi behandlar dokumentlösa människor somkommer till vår gräns. En betydande skärpning avutlänningslagen är nödvändig för att dels undvika attterrorister kan verka från svenskt territorium, delsundanröja faran för agenter i invandrargrupperna som kanrapportera till hemlandet och där kanske medföraomfattande terror mot släktingar till dem som flytt tillSverige. Regeringen bör se över utlänningslagen från dennautgångspunkt och återkomma till med förslag tillskärpt lagstiftning.5. Polisiär samverkanDet råder knappast några delade meningar ompåståendet att kriminalitet har internationaliserats. I denföreliggande propositionen behandlas den kanske mestinternationaliserade formen, nämligen terrorismen.Som vi ovan påpekat bygger terrorismens framgång pådet grova våldet i förening med betydande hänsynslöshetmot mänskligt liv. Terrororganisationernas förmåga attfinna medarbetare som är så hängivna sin sak att de självavill offra sina liv i aktioner är en annan del som ökarhotfullheten. Sist men inte minst är det oförutsägbarhetenoch överraskningsmomentet som kompletterar densynnerligt farliga bild som terrorismen förmedlar.Terrororganisationernas integrering i vissastadsbildningar har medfört att vissa organisationer kommitatt genom stater kunnat få det identitetsskydd genomfalska/felaktiga identitetshandlingar som avsvärt försvåratövervakningen och terroristernas rörelser.Genom att rekryteringen sker på en plats, utbildningenpå en annan och utplaceringen på skilda håll i världen harterrororganisationerna kunnat ha betydande färdigaterrorister liggande redo att aktiveras. Somliga ländercheferhar kunnat identifieras som ambassadpersonal ellerbefattningshavare inom kultur- och/ellerutbildningsväsendet i sina respektive länder. Genom dessabefattningar har deras kontaktyta varit så stor att detnärmast omöjliggjort aktiv spaning mot kontakt medterrorister i landet ifråga.Denna sofistikerade uppläggning har medfört att olikaländers säkerhetstjänster tvingats överföra stora resurser tillden här typen av spaning och analysarbete. Det är kanskeen överdrift att påstå att europeiska säkerhetstjänster ochpolisorganisationer har ett säkert grepp om utvecklingen.Den tämligen snabba omsättningen medför att kontrollenstundom har luckor.Sverige har mer än något annat land i utsatts förterroristattacker. Flygkapningen på Bulltofta, attacken motden dåvarande västtyska beskickningen i ochförberedelsen till människorov av en svensk minister ärjämte mordet på attacker som visat att vårsårbarhet är stor.En integrering av polisinsatser och information mellande europeiska länderna existerar och intensifieras inomramen för i . Emellertid finns mycket somtalar för att det pågående integrationsarbetet inom EGockså skulle ge en europeisk polisorganisation somhelhetsmässigt när det gäller informationsinsatser skulleavsevärt försvåra för olika typer av kriminella ligor liksomterroristorganisationer att gömma medarbetare underkortare eller längre tider.En ökad säkerhet i mot terrorism och annaninternationell kriminalitet skulle bli resultatet. Det börankomma på regeringen att öka ansträngningarna mot enEuropapolis i anslutning till integrationsarbetet i övrigt.Regeringen bör i den delen återkomma till medförslag och information.6. Polisens resurserSedan erhållit uppdraget att sätta uppen polisstyrka särskilt utbildad och lämpad för att mötaterrorbrott har erhållit ett offensivt skydd avtillräcklig grad som svarar mot omfattningen av ett tänkt hotmot vårt land.Som vi ovan pekat på bygger terroristbekämpningen påtre delar, en offensiv del (spaningsdel), enskyddsdel och en underrättelsedel. I dettasammanhang tar vi enbart upp underrättelsedelen.Terrorns geografi förändras ständigt. Vi kan emellertidurskilja två från varandra helt fristående strukturer. Fördet första finns den inhemska strukturen som bästillustreras av på och den baskiskaseparatiströrelsen i , ETA. Dessa organisationeropererar uteslutande inom respektive länder och medinrikespolitisk målsättning.För det andra finner vi organisationer som har eninternationell struktur i sitt agerande. Här kan viillustrera detta med exempelvis , den kanske mestpotenta och resursstarka palestinska terrorgruppen. Vi kanockså peka på PKK, båda med internationell aktivitet påsitt program, och där målet har internationell anknytning,dvs upprättandet av nya stater.För det tredje finns delkulturer av dessaorganisationer, där RAF () kanskemest förbryllar. Organisationen uppstod i ochdåvarande och befolkades av främst studentermed mycket stark vänsterextrem inriktning och som anslötsig till kommunismens revolutionära budskap. Analogthärmed angrep man det borgerliga samhället från olika hålloch lyckades åstadkomma allvarligapolitiska situationer.Oavsett organisationernas inriktning är deterrororganisationer, kapabla att mörda och lemlästaoskyldiga människor för att uppnå diffusa och kortsiktigavinster. står utan en speciell avdelning förterrorbekämpning och informationsutbyte. För ögonblicketutförs dessa uppgifter efter förmåga och tid avsäkerhetsavdelningen. Denna avdelning bör mot bakgrundav vad vi ovan anfört tillföras ett antal tjänster speciellt förden här typen av verksamhet.Denna förstärkning här i skulle medverka till attplacera vårt land i kretsen av länder som aktivt verkar i detinternationella samfundet mot terror. Det bör, menar vi,ankomma på regeringen att i samråd medRikspolisstyrelsen bestämma antalet befattningshavare somdärmed skulle tillföras säkerhetsavdelningen med särskildinriktning på informationsutbyte och samverkan med iförsta hand europeiska staters säkerhetsavdelningar inomdetta område.7. SäkerhetsattachéerTveklöst är terroristinformativ verksamhet inte enbarten fråga om att i ta emot och förmedla information.I lika stor utsträckning som vad faller är med de polismänsom i narkotikabekämpningssyfte finns i olika delar avvärlden gäller det att finnas i de områden där problemenfinns och uppstår.Terrorismen är i lika hög grad som narkotikahandelninternationell. Dess hantlangare och soldater ärinternationella brottslingar. bör därför delta i dettaspaningsarbete på plats i utvecklingsländer eller varhelstinternationell terrorism har sina födsloplatser.Det bör ankomma på regeringen att övervägautplacering av sådana attachéer vid vissa ambassader, ochdenna utplacering bör ske i samverkan med andra ländermed vilka vi har ett etablerat polisiärt samarbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skärpning av utlänningslageni syfte att förhindra att terrorister med utnyttjande av dennalag och i skydd av asylinstitutet kan operera från vårt land.