mot · GE02A469 · 1991-01-25 00:00:00 — är ett län med stora variationer. I länetssödra del finns Mälarlandskapets stora slättområden medinsprängda lummiga hagar och lövskogar. Därefter kommermellanbygden med omväxlande jord och skog. Länets norradel, med de skogrika kommunerna , ochSkinnskatteberg, räknas till Bergslagen.BefolkningsutvecklingVästmanland har fram tillslutet av haft en vikande befolkningsutveckling ijämförelse med riket i sin helhet.Under perioden 1980-1988 var den sammanlagdabefolkningsminskningen 4 000 invånvare. hade länet över 259 000 invånare; /89 ca 255 000.Under 1988 redovisade för förstagången en befolkningsökning. Vid en närmareanalys visade sig befolkningsökningen bero dels påfödelseöverskott, dels på stor inflyttning från utlandet. Deninrikes omflyttningen var --669 personer, dvs.Västmanlands län förlorade netto 669 personer till övrigalän i riket.År 1989 gav också en befolkningsökning, som beroddepå födelseöverskott och stor inflyttning från utlandet.Västmanlands län förlorade 1989 netto 735 personer tillövriga län i riket.Under år 1990 fortsatte befolkningsökningen, som ocksådetta år berodde på födelseöverskott och stor inflyttningfrån utlandet. har länflyttningsförluster till annat län i riket. förloradelänet enligt preliminära siffor 452 personer netto till övrigalän i riket.Länets befolkningsökning under de allra senaste årenberor alltså på födelseöverskott och stor inflyttning frånutlandet.Stora flyttningsförluster till andra länVästmanland har förlorat invånaretill andra län, dvs. länet har ett negativt inrikesflyttningsnetto. Genom flyttningsstudier har kartlagtsflyttningsströmmarna. Hur dess flyttningsströmmar gårmellan och övriga län redovisas i figur 2.Som framgår av figur 2 förlorar i förstahand till de mycket expansiva Stockholms- ochUppsalaregionerna. Men även flyttningsförlusterna tillVästsverige är stora.Orsakerna till det negativa flyttningsnettot har kartlagts.Utbildnings- och arbetskäl är avgörande faktorer vid enflyttning från länet. Industrisysselsättningen har sviktatalltsedan början av 1970-talet. Många västmanländskabruksorter har drabbats hårt av industrinedläggelse ellerkraftiga personalneddragningar inom industrin. Likaså harantalet sysselsatta inom jord- och skogsbruket hela tidenminskat. Det livsmedelspolitiska beslutet som togs i juni1990 kommer att medföra ytterligare stora förändringar fördet västmanländska jordbruket. Stora arealer måste tas urlivsmedelsproduktionen och användas för annanproduktion.Högskolan /är landets endatvålänshögskola. Alla övriga län med undantag av ,som dock har egna högskolekurser, har egna högskolor.Högskolan /har ej fått denutbildningsvolym som är motiverad med hänsyn till att detvå länen, och , har över 500000 invånare. Därför tvingas många västmanländskaungdomar bedriva högskolestudier på annan ort.Undersökningar visar att många ungdomar stannar kvar viduniversitets- och de stora högskoleorterna efter avlagdexamen.Vid ett närmare studium av åldersfördelningen blanddem som flyttar finner man att länet tappar mest iåldersgruppen 21--. Av dem som flyttat av arbetsskäl ärca 65--i åldrarna 21--. Det är allvarligt med dennaobalans i flyttningsströmmarna. Som en konsekvens av detnegativa flyttningsnettot, först och främst i åldrarna 21--40år, kommer antalet personer i familjebildande ålder attminska och det nuvarande födelseöverskottet kan därförsnabbt komma att sjunka och bli ett födelseunderskott.IndustrisysselsättningVästmanlands län är ett starkt industrialiserat län.Industrin har haft, och riskerar att få ytterligare,strukturproblem. Många västmanländska samhällen ärfortfarande typiska bruksorter som domineras av ett ellerett fåtal företag.Stålindustri, metallbearbetande industri, maskin- ochelektroteknisk industri, som dominerar i , haralltsedan mitten av av och till arbetat i eninternationell överkapacitetssituation. föreföll framtidsutsikterna ljusa för många bruksorteri Bergslagen. De allra flesta internationella prognoserpekade entydigt på en fortsatt snabb tillväxt inomstålområdet. I en rapport (1972) utarbetad av InternationalIron and prognosticerades en ca 70 %-igökning av stålförbrukningen fram till 1985.Framtidsoptimismen inom stålindustrin var stor och mångastålföretag utökade produktionskapaciteten.Framtiden blev emellertid helt annorlunda. Istället fören 70 %-ig ökning minskade stålförbrukningenmed . Överkapaciteten inom stålindustrin varstor. I ett läge då den svenska kostnadsnivån stiger snabbareän i våra konkurrentländer drabbas den svenskastålindustrin särskilt hårt. Vid den nu snabbt annalkandelågkonjunkturen kan problemen bli mycket allvarliga.Strukturomvandling och industrinedläggelse kan ta fart igeni Bergslagslänen.Det är nödvändigt med en breddning av den industriellabasen i . Minst lika nödvändig är enökning av den privata tjänstesektorn kompletterad med enökning av statliga verksamheter. Förändringar tar tid. Enbreddning av sysselsättningsmöjligheterna sker inte på 1--2år utan det är ett långsiktigt målmedvetet arbete, som kanta 10--innan ett bestående trendbrott till en för länetpositiv utveckling har åstadkommits.Bättre kommunikationer nödvändigaJärnvägenRegeringen har givit klartecken för en ombyggnad ochmodernisering av bansträckningen ----, den s k Bergslagspendeln. Det är bra.Upprustningen kommer att få stor betydelse förBergslagen. Tyvärr räcker inte anvisade medel till för attgenomföra och fullfölja upprustningen enligt detursprungliga förslaget.Länstrafiken i trafikerar fr o m 89-01-09sträckorna --, --Sala, --och --med snabba X 10-tåg med hög komfort.Men dessa satsningar är inte tillräckliga. Väl utbyggdajärnvägskommunikationer i inre är nödvändigaför en aktivare lokalisering av verksamheter inom ett stortgeografiskt Mälardals/Bergslagsområde. Därför behövsMälarbanan -- en snabbtågsförbindelse --------. Behovet av dennanödvändiga satsning utvecklas närmare i motion1990/91:T502.VägarDet är mycket betydelsefullt för en region att ha ett välfungerande vägnät, med vägar som har en jämn och för sittändamål lämplig standard. De senaste årensmedelstilldelning till har ej medgivit attangelägna projekt kunnat genomföras i den takt som varitnödvändig för regionens utveckling.I separat motion (1990/91:T309) har påvisats behovet avsärskilda medel för ett fullföljande av upprustningen av''Räta linjen'', dvs. vägsträckningen ----. Vissa återstående vägsträckor måstesnabbt rustas upp, så att ''Räta linjen'' i hela sin sträckningfår en jämn och hög standard. Då slipperStockholmsregionen genomgående personbils- ochlastbilstrafik i nord-sydlig riktning.Ett annat aktuellt vägprojekt är ombyggnaden av E18Arboga--. I senast fastställda flerårsplanligger projektet i en obestämd framtid. Projektet har hög och genom länet behöver också rustasupp eller byggas om på vissa sträckor för att få en jämn ochhög standard.Anslagen för drift och underhåll av vägar har under fleraår varit för små, vilket medfört eftersläpande underhåll.Det är nödvändigt med högre anslag till länets vägnät, delsför att den nuvarande tekniska standarden skall kunnaupprätthållas, dels för att kraftigt förslitna delar av vägnätetinom rimlig tid skall kunna återföras till en lämplig tekniskstandard. Vägkapitalet måste förvaltas och vidmakthållas.Alltför många av länets vägar är fortfarande grusvägar; oftamed bärighetsrestriktioner under tjällossningen.Utlokalisering av statlig verksamhetVästmanlands län har inte fått del av någon av de statligautlokaliseringar som genomförts . är i detta avseende ett helt bortglömtlän. Länet har inte ens fått någon kompensation för denedläggningar av eller nedddragningar i statligaverksamheter, som drabbat länet. Som exempel kannämnas att enda kvarvarande militäraförband, flygflottiljen vid Hässlö utanför , ladesned . Om omorganiseras iett antal regioner enligt framtaget förslag borde det varasjälvklart att placera huvudkontoret för Östra regionen iVästerås för att i någon liten mån kompenseraVästmanlands län för att länet inte tidigare fått del avstatliga lokaliseringar.Stockholmsregionen har stora tillväxtproblem med enmycket besvärande bostadsbrist. Det borde därför varapositivt ur synpunkt om statligaverksamheter lokaliserades utanför den expansivaStockholmsregionen. Det är lämpligt att utanförtillväxtregionerna dels lokalisera nya eller omorganiseradestatliga verksamheter, dels prioritera expanderandeverksamheter framför verksamheter som minskar iomfattning. Även nya statliga funktioner, som kantyckas små och obetydliga, skall placeras utanförtillväxtregionerna. Utredningsuppdrag av olika slag bordeockså i större utsträckning än läggas utanförStockholmsregionen. Ett systematiskt arbete efterovanstående modell borde kunna medverka till att en bättreregional balans uppnås.Riksdagen bör därför hos regeringen begära att en plan,varvid ovan framförda synpunkter kan utgöra ett braunderlag, skall utarbetas och föreläggas . Län somdels ligger utanför tillväxtregionerna, dels ej erhållit någonnämnvärd etablering av statlig verksamhet under 1970- och1980-talen skall prioriteras högst. Till denna grupp hörVästmanlands län.UtbildningUtbildning är en investering för framtiden. Centerpartiethar krävt större resurser till skolan.Centerpartiet har också krävt större satsningar på demindre och medelstora högskolorna. HögskolanEskilstuna/, som tillhör denna grupp, är gemensamhögskoleenhet för och Södermanland.Högskolan är landets enda tvålänshögskola. Länen hartillsammans över 500 000 invånare. Ur rättvisesynpunktborde högskolan /ha betydligt störreanslag. Högskolan har goda möjligheter att bredda ochfördjupa sin utbildningsprofil. Men anslagen är för små.Med hänvisning till länets många högteknologiskaindustrier borde en ökning och fördjupning av högretekniska studier medges och förläggas till Västerås.LandsbygdsutvecklingEn landsomfattande kampanj, Landsbygd 90, har pågåttunder . Landsbygdskampanjen har inriktats delsmot regionalpolitiska frågor, dels mot bevarandefrågor.Ortsbefolkning och kommunledningar har med storentusiasm och kreativitet engagerat sig i att utvecklalandsbygden. Men ofta har entusiasmen dämpats genom attregeringen, statliga myndigheter eller verk har fattat beslutoch/eller vidtagit åtgärder, som direkt motverkar en positivutveckling för landsbygden.Det gäller istället att på ett konstruktivt sätt utnyttja denentusiasm och kreativitet som hos många landsbygdsborblommat upp, inte minst bland kvinnor och ungdomar,under den landsomfattande kampanjen. Det aktiva arbetetmed att utveckla landsbygden måste fortsätta ochfördjupas.Västmanland -- län med problem och medframtidsmöjligheterVästmanland är ett framtidslän. Men det krävs insatserför att vända den negativa utveckling, som pågått sedanbörjan . Det räcker inte med enstakapunktinsatser utan det behövs samlade insatser på mångaområden för att åstadkomma en varaktig förändring.Länsborna är starkt medvetna om länets problem. Detarbetas intensivt på olika nivåer för en positiv utveckling avlänet. Optimismen är fortfarande stor, men för attåstadkomma en varaktig förändring är det nödvändigt medinsatser från regering och riksdag. Bl.a. måstekommunikationerna förbättras, den högre utbildningenmåste både fördjupas och breddas och statlig verksamhetlokaliseras till länet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för enpositiv utveckling av .