mot · GE02Jo238 · 1991-01-25 00:00:00 — har tagit ett jordbrukspolitiskt beslut somkortfattat innebär att jordbruket avregleras inom landetmen med ett tillsvidare bibehållet gränsskydd som dock ejfår höjas. Avvecklingen sker stegvis vilket innebär attlantbrukaren i ökad grad får känna av den lägre efterfråganinom landet i förhållande till den för stora produktionengenom allt lägre priser ned mot nivån förvärldsmarknadspriserna. En återhämtning av priserna uppmot gränsskyddsnivån är möjlig balans uppnåttsmellan produktion och konsumtion vilket beräknasinnebära en 95%-ig självförsörjningsgrad. Ca en tredjedelav landets åkerareal måste bort räknat på dagensproduktions- och intensitetsnivå i jordbruket enligtJordbrukets utredningsinstitut (Reidius, l990). Olikaformer av stimulans till ersättningsproduktion (annat änlivsmedel) ingår i omsättningsprogrammet samt att odlarnafår ett omsättningsstöd för att snabbt genomföraomställningen. På kvarvarande åker drivs jordbruket medhittills brukade konventionella odlingsmetoder.Svenska folket har ännu liten kunskap om de enormaförändringar som kan komma att ske i det svenskakulturlandskapet. I exempelvis med dessmångsidiga och mer miljövänliga jordbruk från iöster till i väster måste ca hälften av åkerarealenförvinna ur livsmedelsproduktionen -- som detmer kemikalieintensiva jordbruket på slättbygden drivsvidare med ökade krav på effektivitet i skuggan av fallandepriser.Effekten i form av omfattande jorbruksnedläggelser kankomma att lindras i den utsträckning andra grödor,respektive andra användningsområden för nuvarandegrödor kan ersätta livsmedelsproduktionen. En svensketanolproduktion kommer enligt nu gällande planer attkräva spannmål från ca 100 000 ha åker -- en dryg tiondedel av den areal somförväntas avvecklas från livsmedelsproduktionen.Ett annat sätt att komma till rätta medöverskottsproblemen är att reducerakemikalieanvändningen i jordbruket i stället för att minskaåkermarken och antalet bönder. På så sätt skulle bådeprodukionsbalans och miljövinster kunna göras till förmånockså för ett bibehållet levande lanskap. I alternativ/ekologisk odling är skördenivån i regel lägre än ikonventionell odling. Detta i kombination med meravallodling även i slättbygderna skulle skapa enproduktionsbalans.Det är därför angeläget att de åtgärder som redan ingåri det jordbrukspolitiska beslutet kompletteras med insatserför att stimulera odlingsfomer utan användning avhandelsgödsel och bekämpningsmedel.Resurserna för forskning och rådgivning kringalternativa odlingsformer bör därför byggas ut kraftigt. Detbör ske dels inom de statliga forsknings- ochrådgivningsorganen och dels genom stöd till den alternativaodlingens egna organisationer. Lantbrukare som önskarövergå till odling utan handelsgödsel och kemiskabekämningsmedel bör bli berättigade tillomställningsbidrag på samma sätt som de som går över tillalternativa grödor. Likaså bör odlingar som fyller dessakrav befrias från avgifter som finansierar export avlivsmedelsöverskott.I ett längre perspektiv skulle ytterligare miljöavgifter påhandelsgödselkväve kunna leda till minskadkvävegödselanvändning, särkilt i slättbygden däranvändningen är hög. Intäkterna skulle återföras tilljorbruket och kunna användas för att ersätta lantbrukarnaför jordbrukets landskapsvårdande insatser.Den lägre intensiteten skulle leda till större arealbehov,ökad vallodling med baljväxer för ökad självförsörjningmed kväve samt bästa möjliga utnyttjande av växtnäring idet överskott av stallgödsel som finns på landets djurgårdar.Detta skulle verka i riktning mot principerna för ettekologiskt/alternativt jordbruk där högsta möjligarecirkulation (hushållning) med växtnäringsämnenaeftersträvas samt där åkern och baljväxterna möjliggörsjälvförsörjning med kväve.Användningen av kemisk bekämpning av ogräs ochskadegörare kan upphöra, markens struktur ochbördighetsegenskaper förbättras och man kan uppnå ettreducerat växtnäringsläckage osv. Det går att visa attinsparade kostnader för handelsgödsel ochbekämpningsmedel motsvarar en lägreproduktionsnivå (A. m fl, l988). Alla former avförädling av ger brukaren ytterligare intäkter ochekonomisk erättning för vallen.Både företagsekonomiska och samhällsekonomiskaberäknigar kan visa att det skulle vara lönsamt att lägga omsvenskt jordbruk i enlighet med de metoder som tillämpas ialternativt/ekologiskt jordbruk.De grundläggande motiven är dock den långsiktigahänsynen till miljön och resurshushållningen. Detta ärvärden vi ej kan mäta på någon marknad i form av tillgångoch efterfrågan, men som dock är avgörande för vårframtid.Miljöavgifter i kombination med en ersättning förjorbrukets landskapsvårdande insatser skulle kunnabidraga till att återerövra den svenska landsbygden med ettlivskraftigt jordbruk. Rätten och skyldigheten att på dettasätt utveckla jordbruket med resurshushållning sommålsättning måste också av oavvisligt hävdas i defortsatta internationella förhandligarna inom ,och i relationerna med EG. Detta bör bliförebildligt även för övriga länder. Skyddet för bibehållenåker borde regleras i lag som politiska åtgärderskall syfta till största möjliga hushållning med jordensbegränsade resurser till förmån för kommande släktled.En successiv omläggning till ett mer resurs- ochmiljöanpassat jordbruk kräver, som vi redan framhållit,betydande insatser vad gäller utbildning och rådgivning tillsamtliga som arbetar inom jordbruket, företag ochmyndigheter, samt en omorientering av forsknings- ochförsöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen hemställer om ettåtgärdsprogram för att främja odling utan handelsgödseloch kemiska bekämpningsmedel som ett led i omställningenav det svenska jordbruket.