mot · GE02Ub696 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi finner det därför omotiverat attsatsa resurser på detta forskningsområde. bördärför avveckla sitt deltagande i detta forskningssamarbete.De inbesparade medlen bör överföras till LIF-anslaget.I övrigt hänvisas till vad anfört i frågan ominternationalisering i högskolan i motion 1989/90:A9.StudiemedelFrån sida riktade vi stark kritik mot deförändringar av studiemedelssystemet som beslötom . De löste inte ett av de grundläggandeproblemen i studiemedelssystemet -- skuldbördan. Det ärfortfarande så att en normal högskoleutbildning på tre årger en mycket stor studieskuld. För många grupper medförhållandevis låg lön efter utbildningen kommerskulduppräkningen att överstiga avbetalningarna på lånen.Redan under våren 1990 behandlade krav omatt en ny studiemedelsutredning bör tillsättas. Ett krav somvi från sida stödde men som då inte fick majoriteti . Vi kan bara konstatera att behovet av en nyutredning ytterligare har ökat genom regeringens beslut omkraftigt höjda procentsatser för skulduppräkningen. Tilldetta kommer de negativa effekter som skattereformeninnebär för studenternas ekonomi.Centern anser att en ny studiefinansieringsutredningskall tillsättas. Ett viktigt krav är att utredningsarbetetbedrivs skyndsamt.I övrigt hänvisas till den motion som harväckt vid årets angående en nystudiemedelsutredning.KårobligatorietKårobligatoriet innebär att samtliga högskolestuderandemåste tillhöra en studentkår vid den högskoleenhet där destuderar. Syftet med kårobligatoriet var ursprungligen attgarantera de studerande vissa sociala förmåner. blevstudentkårerna även ett instrument för att ge de studerandeinflytande över och representation i högskolornas olikabeslutande organ. Denna organisation fungerar intetillfredsställande.Vi har tidigare i medverkat till att enutredning kommit till som skulle belysa konsekvenserna avett avskaffande av kårobligatoriet. presenteradesrapporten, men den innehåller inga förslag om obligatorietskall avvecklas eller ej.Centern anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag med anledning av utredningen.De kommunala högskoleutbildningarnaVårdutbildningarna har till största delen vuxit framunder landstingskommunalt huvudmannaskap. Även närde genom reformen 1977 fick högskolestatus behöll de sitttidigare huvudmannaskap. Det delade huvudmannaskapetför högskoleutbildning mellan landstingen och staten harunder kritiserats med utgångspunkt från bristandesamordning för praktiktjänstgöring och mindre möjlighetertill forskningsanknytning.I en rapport från högskoleutredningens arbetsgrupp förkommunal högskoleutbildning framhålls attvårdhögskolorna behöver få en tydligare identitet ilandstingets organisation, om de skall kunna utvecklas påjämlika villkor med de statliga högskolorna. Man föreslår bla att särskilda högskolestyrelser inrättas och att deadministrativa funktionerna förläggs till respektivehögskola. Ett mer intimt samarbete med universitetensforskningsorganisation är enligt arbetsgruppen enförutsättning för fortsatta utveckling.Samtidigt måste uppbyggnaden av resurser för forskningoch forskarutbildning i vårdutbildningarnaskaraktärsämnen intensifieras.Enligt mening får inte det kommunalahuvudmannaskapet hindra utvecklingen av en näraanknytning mellan forskning och utbildning inom dennasamhällssektor. Det är angeläget att vårdhögskolanstjänstestruktur utformas på samma sätt som inomden statliga högskolan. Utvecklingen av en tjänstestrukturdär forskning normalt ingår i tjänsten är också ett viktigtmedel för att möta det stora behovet av forsknings- ochutvecklingsinsatser inom omvårdnadssektorn.För ett effektivare resursutnyttjande, en bättreforskningsanknytning och ett enhetligare utbildningssystembör ett gemensamt statligt huvudmannaskap för allhögskoleutbildning övervägas. förordardärför att hos regeringen begär att ett gemensamtstatligt huvudmannaskap för all högskoleutbildning utreds.ForskarutbildningenBehovet av forskarutbildade kommer att öka både inomoch utanför högskolan. Det beror dels på åldersstruktureninom högskolan som innebär kraftigt tilltagandepensionsavgångar, dels på det allt större behovet avforskning och utveckling inom både privat och offentligsektor. Till detta kommer målsättningen att samtligahögskolelärare skall ha forskarutbildning.Redan i samband med att förslaget till treårsbudgetpresenterades markerade att de föreslagna anslagenför omvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänstervar otillräckliga. För att den av föregående riksmötebeslutade omvandlingen av utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster skall kunna fullföljas och intensifierasanser vi att ytterligare 45 milj.kr. behöver avsättasunder de kommande två budgetåren.Omfattningen av högskolelektorernas forskningEnligt mening är det angeläget att alla lärare ihögskolan deltar i forskning. Det är bl.a. därför vi föreslåren kraftig utbyggnad av forskningsresurserna vid de mindreoch medelstora högskolorna. Vi anser att denna förhögskolan så centrala princip bör läggas fast ihögskoleförordningen. Forskningsandelen i tjänsten böruppgå till minst en tredjedel. Det är dock angeläget attunderstryka att denna forskningsandel måste kunnaorganiseras på ett mycket flexibelt sätt. Det bör kunna blifråga om allt från att avsätta vissa timmar till attkoncentrerat arbeta med forskning två till efter femtill undervisning. bör ge regeringen dettatillkänna.Allmänna utbildningsfrågor inom högskolanI inledningen till högskoleavsnittet anförutbildningsministern med anledning av beslut attutöka antalet utbildningsplatser att detta medfört kostnaderutöver det av regeringen beräknade resursutrymmet med18,8 milj.kr. Detta behov av anslagsökningar kompenserasnu genom motsvarande besparingar.Detta är närmast att betrakta som en obstruktion motriksdagens beslut och vi föreslår att 18,8 milj.kr. återförs tillde olika utbildningsanslagen att fördelas på samma sätt sombesparingarna genomförts, dvs proportionellt.Riksdagen har på likartat sätt fattat beslut om vissaförstärkningar inom forskningsområdet med ettresurstillskott om . Även här har regeringensatt sig över riksdagsbeslutet och vi föreslår att summan(.) återförs till anslaget.Högskolans lokalerEn av de viktigaste åtgärderna när det gäller att finna nyavägar till ett effektivt och rationellt utnyttjande av deresurser som ställs till högskolans förfogande för lokaler ochdärmed sammanhängande driftkostnader är att öka detlokala inflytandet. Enligt vår uppfattning bör varjehögskola disponera över egna anslag för lokaler -- såväl fördriftkostnader som för investeringar. Med en sådan ordningskulle man, , kunna söka den mestekonomiska lösningen för sina lokalbehov.Eftersom detta innebär mycket genomgripandeförändringar såväl för högskolorna som för den nuvarandelokalhållaren, , föreslår vi att riksdagenhos regeringen begär en utredning om dessa frågor.Utredningsarbetet bör bedrivas i en sådan takt att beslutkan fattas inför den kommande treåriga budgetperioden.Utbildning för tekniska yrken (D 5)Utbildning på miljöområdetVid behandlingen av frågor om miljö- ochhälsoskyddsutbildningen (1988/89:UbU19)utgick från att en skyndsam översyn skullekomma till stånd om utbildningsbehovet på högskolenivåför miljövårdens personal. Det gäller såväl grundutbildningsom fort- och vidareutbildning samt frågan omutbildningarnas lokalisering.Vi kan nu konstatera att regeringen inte heller i dennabudgetproposition förmått presentera något förslag utanbeslutet fördröjs ytterligare till en kommandemiljöproposition. tidigare krav ligger fast.Utbildning för administrativa, ekonomiska och socialayrken (D 6)EkonomlinjenFöregående beslöts om en neddragning avantalet platser på ekonomlinjen. Från sidamotsatte vi oss detta beslut. Ekonomlinjens dimensioneringmåste ses i ett sammanhang med övrigutbildningsdimensionering. Vi har tidigare i denna motionställt krav om ett utökat platsantal inom högskolan ochslagit fast att bör i princip alla som är behöriga fåtillträde till högskolan. I ett läge där efterfrågan påekonomutbildningen är mycket stor och med enarbetsmarknad som har kunnat ta emot dem somgenomgått utbildningen anser att också dennautbildning bör få del av den dimensioneringsökning om6000 platser som vi tidigare föreslagit i denna motion.Utbildningar för vårdyrken m.m. (D 7)En samlad översyn av de medellånga vårdutbildningarnaVid föregående års beredning i utbildningsutskottetkonstaterades att det krävs en samlad översyn av demedellånga vårdutbilningarnas längd och behovet avpåbyggnadsutbildningar. begärde att regeringenskulle genomföra en sådan översyn. Inom vissa områdenhar nu detta krav tillgodosetts, men saknarfortfarande en samlad översyn för alla medellångavårdutbildningar. I propositionen (1990:100 bil. 10, s. 151)säger föredraganden att han ''..utgår ifrån att UHÄ underbudgetperioden även ser över de övriga medellångavårdutbildningarna ...'' anser inte att utskottetskrav om en samlad översyn är tillgodosett på detta sätt.Centern kräver att den samlade översyn av demedellånga vårdutbildningarna som beslutadeom vid föregående skall fullföljas.Apotekarlinjen och receptarielinjenUnder 1989/beslöt att undertreårsperioden öka antalet platser på apotekar- ochreceptarielinjerna med vardera 40 nybörjarplatser. 20platser på vardera linje har inrättats under budgetåret1990/91. I den nu föreliggande budgetpropositionen föreslåsinga nya platser. förutsätter därför att regeringenåterkommer /med förslag ominrättande av resterande platser.Utbildning för undervisningsyrken (D 8)LärarrekryteringI inledningen till denna motion konstaterar vi attbehovet av högskoleutbildade kommer att öka kraftigt. Vikunde också slå fast att situationen är särskilt allvarlig inomvissa yrkesområden. Situationen är kanske allvarligast inomundervisningsområdet. Vi upplever en brist pålärare och kommer situationen att varaakut om ingenting görs. Enligt en prognos som SCB gjortom tillgången på högskoleutbildade i förhållande tillbehovet på arbetsmarknaden så kommer tillgången pålärare endast att uppgå till 70--av behovet år 2015med nuvarande dimensionering av utbildningen.I en partimotion om utbildningsfrågor (1989/90:Jo749)och i en kommittémotion (1989/90:Fi608) om vissalärarrekryteringsfrågor ställde vi krav på en utökadlärarutbildning. De olika förslag till åtgärder som viframförde i dessa motioner är minst lika aktuella , inteminst mot bakgrund av att födelsetalen för de senaste årenvida överstigit de tal som har utgjort underlag fördimensioneringsberäkningarna.Vi har tidigare i denna motion krävt att det totala antaletplatser på högskolan skall utökas med 6 000. En stor andelav dessa nya platser måste tillföras utbildningen förundervisningssektorn.I övrigt vad gäller krav om åtgärder inomundervisningssektorn hänvisas till de båda ovan nämndamotionerna /90.Engelska för lärare 1--7I vår kommittemotion om det offentliga skolväsendethar vi föreslagit att ämnet engelska skall läsas redan frånårskurs 1 på lågstadiet i . gäller denhuvudregeln att engelska skall läsas på lågstadiet såvida detinte föreligger särskilda skäl att flytta starten tillmellanstadiet.I likhet föreslår vi därför att lärare somutbildas för att undervisa i årskurserna 1--7 också geskompetens att undervisa i engelska. har viföreslagit att detta skulle möjliggöras genom en förlängningav utbildningen med 20 poäng. Dessa förslag harregelmässigt avvisats av riksdagsmajoriteten.Vi föreslår nu att regeringen ger UHÄ i uppdrag attförutsättningslöst pröva möjligheterna att med eller utanförlängning av utbildningstiden ge lärare med utbildning förundervisning mot tidigare årskurser kompetens attundervisa i engelska.Lokala och individuella linjer samt fristående kurs(D 10)Som vi tidigare påpekat, och så även idenna motion, krävs en rejäl satsning för att öka utbudet avfristående kurser. De mindre och medelstora högskolornamåste ges möjlighet att kunna erbjuda ett större utbud avkurser inom exempelvis språk och humaniora. Den alltsnabbare förändringstakten inom arbetslivet kräver enbättre tillgång på kurser för fort- och vidareutbildning. Vårtförslag om ny studieorganisation med friare ämnesvalförutsätter också att det finns ett brett utbud avämneskurser av välja bland.Centern föreslår att ytterligare 55 milj.kr. tillförsanslaget Lokala och individuella linjer och friståendekurser. 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den högre utbildningensstrategiska roll för framtida utveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en kraftigdimensioneringsökning av den högre utbildningen,3. att hos regeringen begär förslag om en ökaddimensionering av högskolan med 6 000 nya platser ienlighet med motionens förslag,4. att hos regeringen begär förslag ominrättandet av en fri sektor inom i första hand utbildningarför administrativa, ekonomiska och sociala yrken, kultur-och informationsyrken samt vissa delar av utbildningeninom teknisk sektor,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kraftig utbyggnad av demindre och medelstora högskolorna med bl.a. fastaforskningsresurser samt att högskolorna i , ,och --i samverkan medomkringliggande högskolor utvecklas till fyra nyauniversitet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen avnätverksuniversitet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av nya högskolor tillKiruna och , tillskapande av en självständighögskoleenhet för högskoleutbildningen i södra delen avStockholms län samt en delning av högskolan i --till två fristående enheter,8. att hos regeringen begär en plan förinrättande av nya professurer,9. att till ett nytt anslag Utrustning m.m. förhögskolan för /92 anvisar . ienlighet med de riktlinjer som anförts i motionen,10. att disponerasför att i första hand finansiera de ökade lokalkostnaderm.m. som blir följden av de förslag till förstärkningar avhögskolan som redovisas i denna motion och för attfinansiera etapp 2 av om- och tillbyggnaden avkonsthögskolan,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en vetenskaplig grundkurs,12. att hos regeringen begär en snabb översynav linjesystemet enligt de riktlinjer som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principer föruppdragsutbildning,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det ökande behovet av fort- ochvidareutbildning,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förbättring avutbildningskvaliteten, med bl.a. en uppvärdering avpedagogiska meriter vid tjänstetillsättning, pedagogiskutbildning för högskolelärare och betydelsen avkursutvärderingar,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhet,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationalisering,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nystudiemedelsutredning,1]18. att hos regeringen begär förslag medanledning av kårobligatorieutredningens rapport,19. att hos regeringen begär en utredning omett gemensamt statligt huvudmannaskap för allhögskoleutbildning,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskarutbildning för samtligahögskolelärare,21. att till Forskarutbildning för budgetåret1991/92 anvisar ytterligare . utöverregeringens förslag för att möjliggöra den omvandling avutbildningsbidrag till doktorandtjänster som beslöts avföregående ,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfattningen avhögskolelektorers forskning i tjänsten,23. att till Europeisk forskningssamverkan /92 anvisar ett med . reduceratbelopp jämfört med regeringens förslag, vilket motsvarardet som avsatts för fusionssamarbete, eller således240 ,24. att till utbildningsanslagen tillför18 . utöver regeringens förslag att fördelas så attde kompenserar de av regeringen vidtagna besparingarna,25. att till Forskning och forskarutbildninganvisar . utöver regeringens förslag attfördelas så att de kompenserar de av regeringen vidtagnabesparingarna,26. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att klarlägga konsekvenserna av ettdecentraliserat lokalansvar inom högskoleväsendet,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbildning inommiljöområdet,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av endimensioneringsökning av ekonomlinjen,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett fullföljande av föregåenderiksmötes beslut om en samlad översyn av de medellångavårdutbildningarna,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dimensioneringen avapotekarlinjen och receptarielinjen,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en kraftfulldimensioneringsökning av lärarutbildningen,32. att hos regeringen begär att UHÄ får iuppdrag att förutsättningslöst pröva möjligheterna att gelärare med utbildning för undervisning av tidigare årskurserkompetens att undervisa i engelska,33. att till Lokala och individuella linjer ochfristående kurser för /92 anvisar 55 000 000kr. utöver vad regeringen har föreslagit eller således794 .