mot · GF02Fi19 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:38 Inriktningen av den ekonomiska politiken I en motion från det socialdemokratiska arbetarepartietredovisas vår syn på den övergripande ekonomiskapolitiken. Vi framhåller där också betydelsen av arbetslivetsförnyelse.En förnyelse av arbetslivet sker nu i ett allt snabbaretempo, där målen måste vara att förbättra arbetsmiljöerna,förebygga ohälsa, förbättra rehabiliteringen och på siktskapa det goda arbetet. Denna utveckling beror dock intepå någon slump, utan är följden av en medvetensocialdemokratisk politik.Arbetslivets förnyelse är i själva verket en av deavgörande frågorna för framtiden när det gäller att klaravåra mål om tillväxt, konkurrenskraft, arbete åt alla ochvälfärd.För den enskilde är målet det goda arbetet ensjälvklarhet. Tyvärr stämmer ungdomars förväntningar påarbete och arbetsförhållanden för ofta dåligt överens medvad industriarbeten eller styrda och rutinbetonade service-och vårdarbeten kan erbjuda. För framtiden blir frågor somarbetets innehåll, samverkan, ansvar och befogenheteravgörande när ungdomar söker sig ut på arbetsmarknaden.För arbetsgivarna är det goda arbetet en förutsättningför att på kunna rekrytera personal, ökaproduktiviteten, minska kostnaderna och därmed ökakonkurrenskraften. Frågor om arbetets organisation ochinnehåll, förebyggande arbetsmiljöarbete och ett aktivtrehabiliteringsarbete är här avgörande.Socialdemokratins offensiv för arbetslivets förnyelseinleddes med tillsättandet av arbetsmiljökommissionen.Därefter har bl.a. följande insatser gjorts.Arbetslivsfonden inrättades för att ekonomiskt stödja enförändring av arbetsplatserna och en aktiv rehabilitering.Samtidigt bedrivs en viktig informationsinsats.Produktivitetsdelegationen tillsattes för att analyseraproduktivitetens utveckling.Ändringar i lagstiftningenhar gjorts som tydliggör arbetsgivarens ansvar förarbetsmiljöarbetet, ökar aktiviteten inom området ute påarbetsplatserna samt renodlar företagshälsovårdens roll.Rehabiliteringsverksamheten har organiserats för att ensnabb rehabilitering skall komma till stånd och en särskildrehabiliteringspenning införts, som garanterar lönen underrehabiliteringsperioden.Arbetarskyddsstyrelsen har fåttkraftigt ökade resurser för sin tillsynsverksamhet ochförsäkringskassorna har fått ekonomiska möjligheter tillrehabiliterande insatser.Förslag har utarbetats om s.k.personalekonomiska bokslut.En översyn har inlettsrörande flexibla arbetstider, arbetsrätten ochkompetensutvecklingen i arbetslivet.Inomarbetsmarknadspolitikens ram har en stark prioriteringskett av utbildning både på och utanför arbetsplatsernasamt ökade möjligheter givits för att aktivera dearbetshandikappade.Resultaten av denna politik har inte heller låtit vänta påsig.Fler och fler arbetsgivare inser vikten avförnyelsearbetet och då inte minst betydelsen avarbetsorganisatoriska förändringar. Arbetslivsfonden harhittills satsat 2 500 milj.kr. i olika projekt ute påarbetsplatserna. Av dessa medel har cirka 1 000 milj.kr. gåtttill projekt som förutsätter en förändrad arbetsorganisation.Ca 800 000 anställda är berörda av projekten. Av fondensmedel har vidare 1 900 milj.kr. gått till privata sektorn ochav dessa cirka 325 milj.kr. till företag med mindre än 50anställda.Produktivitetsdelegationen slår i sitt betänkande (SOU1991:82) fast att många företag kraftigt kunnat öka sinproduktivitet genom att modernisera sinarbetsorganisation. konstateras också somuppenbart att en moderniserad och förbättradarbetsorganisation innebär en betydandeproduktivitetspotential för framtiden.Framgångarna kan också avläsas i statistiken. År 1990minskade för andra året i följd antalet anmäldaarbetsskador, både arbetsolyckor och arbetssjukdomar.Den uppåtgående trenden för belastningsskador är ocksåbruten. Det totala antalet nybeviljade förtidspensionerminskade också 1990 jämfört med de tre föregående åren.Sjukfrånvaron minskar. Ett trendbrott skedde 1990beträffande det s.k. ohälsotalet. Detta tal har kontinuerligtökat men det minskade nu 1989till 1990. Denna positiva utveckling fortsätter,om den socialdemokratiska politiken fullföljs.Arbetsmarknadens parter har ett självklart ansvar förarbetslivets förnyelse och en viktig roll att spela i det viktigaförändringsarbetet. Därför har de också deltagitaktivt i Arbetslivsfondens verksamhet. Detta har också letttill att program rörande arbetslivets förnyelse nu finns imånga branscher.Den socialdemokratiska regeringen inledde också endialog med parterna rörande ett aktivareproduktivitetsarbete ute på arbetsplatserna. Dettaresulterade i att SAF, LO och PTK enades om att ta upp enbred diskussion i syfte att starta ett långsiktigt ochmålmedvetet arbete med produktivitetsfrågor.Samarbetsprogram bör kunna uppnås.Detta är en glädjande utveckling som bör stimuleras.Det är då inte minst viktigt att balansen mellan parterna interubbas till löntagarnas nackdel. Regeringens propåer om attminska anställningstryggheten och tunna utmedbestämmandet i företagen bör därför avvisas.Likaså är det angeläget att en omfattandeutbildningsverksamhet bedrivs i dessa frågor.Arbetsgivarna kan få olika former av ekonomiskt stöd förkompetensutveckling ute på arbetsplatserna, t.ex. avArbetslivsfonden eller inom arbetsmarknadspolitikensram. Det är också angeläget att löntagarna har resurser föratt bygga upp sin kompetens för ett aktivtförändringsarbete. De s.k. MBL-medlen spelar här enavgörande roll.Arbetslivsfonden har inlett en kampanj tillsammans medflera andra myndigheter och i samverkan medarbetsmarknadens parter för ett friskare arbetsliv. Sådaninformationsverksamhet har stor betydelse. I samarbetemed Produktivitetsdelegationen har Arbetslivsfondenbedrivit ett informationsarbete rörande betydelsen förproduktiviteten av arbetsorganisatoriska och liknandeförändringar. Detta arbete bör fonden fortsätta men i mersamordnad form och på ett tydligare och intensifierat sättsamt i samverkan med arbetsmarknadens parter. Fondenbör få i uppdrag av regeringen att genomföra enbred informationsverksamhet riktad mot arbetsgivare ochlöntagarorganisationer rörande ett aktivt förändringsarbeteute på arbetsplatserna vad gäller arbetsinnehåll,arbetsorganisation m.m. samt dessa frågors betydelse förproduktiviteten.Utöver detta vill vi också uppmärksamma ett initiativ påarbetslivspolitikens område som regeringen redovisar i denekonomisk-politiska propositionen.Förebyggande och rehabiliterande arbete betydermycket för att förebygga ohälsa på arbetsplatsen ochdärmed också minska det personliga lidande som uppstårsamt arbetsgivarnas och samhällets kostnader för ohälsa.Riksdagen beslutade att ge arbetsgivarna ettstörre ansvar för detta arbete och att på olika sätt snabbaupp och förbättra arbetet med rehabilitering.I detta arbete har företagshälsovården en central roll. har av de anställda tillgång tillföretagshälsovård. kan konstateras attanslutningsgraden av anställda i små företag är väsentligtlägre, uppskattningsvis . Behovenav anslutning är självfallet lika stor för de mindre företagensom för de större. Det är därför viktigt att stimuleraanslutning för de små företagen, när företagshälsovårdenbyggs ut. För att göra detta beslutade attfr.o.m fördubbla det s.k.småföretagstillägget, så att det utgår med samma beloppsom grundbidraget. Dessutom höjdesnyanslutningstillägget till en nivå motsvarande tvågrundbidrag. Därefter höjde den socialdemokratiskaregeringen grundbidraget från . till 300 kr.Regeringen meddelar nu att man kommer att sänkagrundbidraget fr.o.m. till . Dessutomskall finansieringen av företagshälsovården på nytt ses över.Vi motsätter oss denna sänkning. Den innebär bl.a. attsmåföretagens anslutning till företagshälsovårdenförsvåras. begränsas möjligheterna att ytterligarebygga ut företagshälsovården. Detta strider mot tanken påen företagshälsovård för alla. Vi ser inte heller några skäl tillatt på nytt utreda företagshälsovården. Det har just skett. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en fortsatt förnyelse av arbetslivet bör ske med deninriktning som anges i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt arbetslivsfonden bör få ett uppdrag med den inriktningsom anges i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tidigare beslutad höjning av bidraget tillföretagshälsovården skall ligga fast,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt någon ny översyn av företagshälsovårdens finansieringinte är erforderlig.