mot · GE02N421 · 1991-01-25 00:00:00 — Energipolitik med ansvar för kommande generationer 1. Grundläggande värderingarMiljöpartiet de gröna söker sätta in alla samhällsfrågor iett långsiktigt och globalt sammanhang grundat på de fyrasolidaritetskrav som partiet formulerat.Solidaritet meddjur och naturSolidaritet med kommandegenerationerSolidaritet med andra folk -- främst u-ländernaSolidaritet med vårt eget folk -- främst svagagrupperDessa solidaritetskrav uttrycker en moralisk förpliktelseför oss som lever nu och för oss som såsom politiker fåttansvar att påverka samhällsutvecklingen. De aktualiserar ihögsta grad hur vi använder energi och utvecklar våraenergisystem.Energiomsättning är ett villkor för allt liv somför mycket energi eller energi av fel slag eller på fel ställekan utplåna livet. Därför skapar energipolitikenförutsättningarna för all annan politik. Under det senasteårhundradet har mänsklighetens energiomsättning ökatoerhört, framför allt genom utnyttjandet av de fossilabränslena, kol, olja och naturgas. Denna ökning har varitmycket snabbare än den i och för sig snabbabefolkningstillväxten i världen. Befolkningen har ungefärtredubblats under det att energiförbrukningentiodubblats.Det är framför allt i som befolkningen ökatsnabbast under det att energiförbrukningen huvudsakligenfaller på i-länderna. I-länderna med avvärldens befolkning förbrukar av världens energi.Skulle alla människor förbruka lika mycket energi som visvenskar skulle världen mycket snabbt gå mot en ekologiskkatastrof. Mycket tyder i och för sig på att mänsklighetenändå går mot en ekologisk katastrof och att det krävs storaansträngningar och uppoffringar för att undvika en sådan.Vi svenskar är storförbrukare av energi och utgör genomvårt exempel och livsstil ett farligt exempel för fattigarefolk. Därför måste svensk energipolitik, om den skall varaansvarsfull inför andra folk och våra egna barn, varainriktad på att minska energiomsättningen i samhället.Mänsklighetens energianvändning är långsiktigtohållbar av två skäl: Den är till största delen baserad påändliga förråd och den är baserad på metoder som skadarbiosystemet och medför oacceptabla risker på längre sikt.Den vetenskapliga referensgrupp som arbetar ianslutning till steget konstaterar attvetenskapen entydigt kan uttala att vi måste avveckla såväl kärnkraften somfossilbränsleanvändningen. Vidare kan man slå fast att detbör ske så fort vi orkar. Däremot kan vi inte ta ställning tillhur fort kärnkraften eller fossilförbränningen skallavvecklas i termer av årtal, därför att detta inte är ennaturvetenskaplig utan politisk fråga.Därmed är också sagt att de politiska partierna -- om devill ta ansvar för framtiden -- måste precisera sådanatidsplaner och också ange medel för att genomföraplanerna.Miljöpartiet har alltsedan sitt bildande haft kärnkraftenssnabba avvecklande på sitt program. Detta grundar sig påen helhetsbedömning av kärnenergisystemet i sin helhetfrån urangruvan till slutförvaret, också med hänsynstagandetill kärnbombsanknytningen och de samhällsstrukturellakonsekvenserna.Miljöpartiet har också före övriga partier klart uttalat attfossilbränsleanvändningen drastiskt måste minska inte baramed hänsyn till de välkända problemen med svavel- ochkväveoxider, tungmetaller etc, men framför allt med hänsyntill att det rör sig om ändliga energikällor vilkas användningdessutom riskerar att föra till global katastrof p g aväxthuseffekten. Den första konkreta nedtrappningsplanenantogs av partiets kongress 1987. Partiet har alltsedanriksdagsinträdet framlagt motioner med konkreta krav ochanvisningar om lagstiftning och styrmedel för att elimineraden större delen av fossilbränsleanvändningen.2. EnergibehovenMänniskan behöver energi för sin överlevnad, för matoch kläder, för bohag och bostad, resor och transporter.Men det är med energibehovet som med matbehovet: får viinte hälsosam mat i tillräcklig mängd blir vi sjuka ellersvälter, men äter vi för mycket blir vi också sjuka. Alltförmånga människor i vårt land gräver -- bildligt talat -- sin gravmed tänderna.Sambanden kan illustreras i nedanståendeprincipdiagram.Nytta med energitillförselNytta resp.optimal nytta (lagom-nivå)skadaavenergi-Verklig nytta omsätt-ningEnergiomsättningJu mer vi stegrar energiomsättningen, det må gälla enenskild individ eller ett helt samhälle, desto mindre blir dentillkommande nyttan per energienhet. Med skadorna blirdet tvärtom, ju mer energi människorna vill utnyttja, destosvåråtkomligare blir den och skadorna ökar exponentiellt.Dessvärre är det inte säkert att skadorna drabbar sammamänniskor som de som njuter av fördelarna, men för ett heltsamhälle kan man lugnt påstå att det måste finnas enlagomnivå över vilken en ökande energiomsättning leder tillminskad välfärd. de gröna påstår att detsvenska samhället passerat ''lagom-nivån'' och att välfärdenskulle öka med minskande energiomsättning.Det omställningsprogram som vi förordar i riktning motlägre energiförbrukning skall givetvis ta hänsyn till de sämstställda gruppernas behov. Det är ju ''överförbrukningen''som skall elimineras. Detta sker inte i första hand genombesparingskampanjer utan genom strukturändringar isamhället varvid en energislösande struktur byts mot enenergihushållande.Detta resonemang gäller vid en viss teknisk nivå.Allteftersom tekniken förbättras kan energin utnyttjaseffektivare och man kan alltså bibehålla en viss välfärdsnivåmed minskad energiomsättning om man utnyttjar bästakända teknik. kan man räkna med att tekniken kanutvecklas ytterligare mot än mer energieffektiva system --med förbehåll att vi aldrig kan överskrida 100 %verkningsgrad.Miljöpartiets grundinställning är sålunda att vårtsamhälle förbrukar mer energi än vad som är nyttigt ochansvarsfullt, och att förbrukningen i många fall kan mer änhalveras genom tillämpning av väl känd, effektiv teknik. Enhög energiförbrukning har dessutom påtagligaknarkeffekter. Den skapar en rastlös konsumism som sökertillfredsställelse i att äga och förbruka i stället för att varaoch vårda. Redan betraktandet av konsumtionssidanmotiverar därför en sänkt energiomsättning, men änstarkare argument för detta får man om man betraktarbieffekterna av en hög energinivå och dess effekt på längresikt.Miljöpartiet är kritiskt till det mycket vanliga talet omatt ökad ekonomisk tillväxt skulle vara ett lämpligt mål förpolitiken. Ökad tillväxt av klassisk typ leder till ökadkonsumism och förbrukning av energi och natur. Att dettatal är så populärt hänger samman med att människan sällankänner några gränser för sina ''behov'' och att dessa''behov'' dessutom i vårt samhälle framprovoceras av enflödande reklam. För politiker är det behagligt att kunnautlova ökad standard till dem som är sämst ställda utan attnågon människa skall behöva inskränka sin standard. Förnäringslivet är det naturligt att önska ökad volym och ökadevinster. När så politiker och näringsliv samverkar för attuppnå ''ökad tillväxt'' sker det dessvärre på naturensoch kommande generationers och också på u-ländernasbekostnad. Energipolitik är en fråga om ansvar och etik iförsta hand, men naturligtvis också en fråga om ekonomioch teknik.Föreställningen om en ökad energiomsättningsvälsignelse leder dessutom ofta till klart oekonomiskabeslut beroende på olika beslutsfattares ekonomiskavärderingar. Olika ekonomiska spelregler för kraftindustrinoch för energianvändare i näringsliv och hushåll leder till inte tycker att det lönar sig tillräckligt att satsa påeffektivare energianvändning. Om ett kraftbolagexempelvis kräver återbetalningstid på att öka sinproduktionsförmåga med en kW, så vill industrin ofta haigen pengarna och konsumenterna ellerkortare om de skall spara en kW. Därför försummasregelmässigt den enkla principen att en nyproducerad kWhinte får kosta mer än en sparad kWh.3. Val av energikällorDet blir alltmer uppenbart att de energikällor somindustrisamhället valt att satsa på har lett in i enåtervändsgränd, som motiverar ett radikalt nytänkande vidval av energiframtid. menar att mänskligheteninte blint måste gå mot en katastrof utan att det finnsmöjlighet att välja framtid. De allra flesta energikällor somstår människan till buds har sitt ursprung i solenergin.Solen -- dennna gigantiska fusionsreaktor -- är den endaform av kärnenergi som är miljömässigt acceptabel tackvare säkerhetsavståndet, . Denjordiska fissionsenergin är däremot miljömässigtoacceptabel och kommer, om mänskligheten fortsätter attanvända den, på längre eller att leda tillstrålningsförgiftning av vår planet. Den är miljömässigtoacceptabel från urangruvan till slutförvaring både i sinmilitära bombvariant och i sin civila reaktorvariant.Miljöpartiet kräver att snabbt avvecklar alluranenergi och menar att detta kan ske ellermindre med måttliga svårigheter för folkhushållet. Dennaenergimotion förordar att avvecklingen startar omedelbart.Men inte endast uranenergin måste avvisas. De fossilabränslena -- kol, olja, fossilgas, torv, skiffer etc. -- utgörvisserligen lagrad solenergi, men genom att föra upp destora mängder kol som finns lagrade i jordens inre tillatmosfären i form av koldioxid, stör man på ettoacceptabelt sätt atmosfärens sammansättning. Mycketpekar på att vi redan nu ser de första tecknen på deväderförändringar som följer av den s.k. växthuseffekten.Lyckligtvis tillförs yta genom solenergi (värme), vilket är ungefär 12 000 gångerSveriges årliga energiomsättning. Det finns alltså anledningatt tro att genom förnuftig energihushållning ochenergiteknik kan bli praktiskt taget självförsörjande påenergi. De energislag som vill satsa på är direktoch indirekt solenergi i form av:vattenkraftvindkraftbiologiska bränslendirekt solvärmejord-och sjövärme via värmepumparMiljöpartiet motsätter sig av naturvårdsskäl all storskaligutbyggnad av vattenkraften. De fyra orörda älvarna börgrundlagsskyddas. Genom utbyggnad i vissa mindrevattendrag, där det ofta existerar gamla magasin, samtgenom att byta ut gamla turbiner mot nya effektivare kanvattenkraften öka med någon TWh.Vindkraften har stora möjligheter och med hänsyn tillmarkbehov, vindtillgång och nätstabilitet bedömer vi att15 är möjligt.De biologiska bränslena svarar för ungefär sammaenergitillförsel som vattenkraften, ca . Detta börenligt uppfattning utan vidare kunnafördubblas genom tillvaratagande av skogsavfall och genomenergiodlingar. Organisationen stödjer dennauppfattning. De biologiska bränslena kan förekomma imånga varianter: ved, vedavfall, energiskog, energigrödorsåsom lucern, halm, vass etc. De kan användas direkt somved, flis etc., men de kan också förädlas till biogas, metanol,etanol etc.Solvärmepaneler har nått ett utvecklingsstadium sommöjliggör en kraftigt ökad användning både i småskaligatillämpningar och storskaliga. De senare kan kombinerasmed årstidslagring.Värmepumpar bör även användas för atttillvarata spillvärme. Värmefaktorn bör dock vara minst 4.På sikt kan solceller för elproduktion bli av betydelse.I energidebatten pekar man ofta på vätgasens fördelarsom energikälla. Ur miljösynpunkt är ju vätgasen ettidealiskt bränsle. Den alstrar ju endast vattenånga vid sinförbränning. (Viss oxidation av luftens kväve till NOx kandock förekomma.) Dessvärre förekommer inte vätgasensom energiråvara i naturen utan måste framställas -- medvissa energiförluster -- från andra källor. Vätgasen ärsålunda liksom elektriciteten en överföringsform för energi.Den kan därför endast diskuteras i ett större sammanhangdär man tar hänsyn till vilken energiråvara som skallanvändas och vilka lagringsmetoder som skall tillämpas.För närvarande är lagringsmetoderna outvecklade vilket ärett hinder för tillämpningar inom biltrafiken. I dagens lägekan endast el och fossilgas komma ifråga som råvara, ochmed hänsyn till kärnkraftutvecklingen kommer el knappastatt vara en överskottsvara, och en ökad användning avfossilgas motsätter sig också. På kort sikt kanvätgasen knappast få mer än en marginell betydelse för detsvenska energisystemet.De energiråvaror vars användning bör avvecklas är:uran, kol, , fossilgas och torv.4. Energipolitisk målsättningMiljöpartiet kräver:Uranenergin (kärnkraften)avvecklas på tre år.Huvuddelen () av defossila bränslena avvecklas på 25 år.Ett intensivtenergihushållningsprogram startas och fullföljs långsiktigt.Det går ut på att energiomsättningen skall minska medminst (det betyder minskning på 25 åroch en halvering ).En halvering av energiomsättningen är som bekant detmål som för världens utveckling, dens.k. , uppställde förindustriländerna.5. Samhällsstruktur och styrmedelSom ovan anförts godtar de gröna intekonventionell ekonomisk tillväxt som ett acceptabeltsamhällsmål. En sådan tillväxt förenas normalt med ökadvaruproduktion och varuanvändning, den leder med allsäkerhet till onödig förbrukning av ändliga råvaror, bådeenergiråvaror och metaller, men också förnybara råvarorkan komma att överförbrukas. I många fall börproduktionen minska genom att man väljer en politik somsatsar på hushållning, reparation och återanvändning.De områden där energislöseriet är mest påtagligt måstebli föremål för styrning så att förbrukningen minskar, detkan gälla papper (tidningar, förpackningsmaterial),aluminiumförpackningar, plastvaror och energislösandebyggprojekt. Stora energivinster finns att hämta påtransportområdet där transporter per bil, lastbil och flygdrastiskt minskas till förmån för buss, spårvagn, cykel, tågoch båt. kommer en minskad varuvolym på grund avhållbarare produkter och en mera energimedveten livsstilatt minska transporterna. Ökad småskalighet och ökadlokal produktion ger också energivinster.Men även i befintliga bostäder och lokaler kan storavinster göras genom förbättrad isolering, värmeåtervinningoch mycket energieffektivare apparater och maskiner.Teknik för allt detta finns , men den kanytterligare utvecklas. Politikens uppgift är att genomlämpliga styrmedel uppmuntra användning av miljövänligoch energisnål teknik.Denna inriktning på ökad lokal energiförsörjning, ökadenergieffektivitet, ökad hållbarhet och en förändrad livsstilinriktad på långsiktigt ekologiskt ansvar strider mot mycketav vanorna i dagens samhälle och det strider också motmäktiga storföretags- och intressegruppers kortsiktigaintressen. Man måste inse att det finns starkaintressemotsättningar mellan dem som är inriktade påkortsiktiga förtjänster och dem som vill ta långsiktigt ochglobalt överlevnadsansvar. Politikerna bör gå i bräschen förde senare och utveckla planer och styrmedel för enansvarsfull utveckling. De är också ansvariga för attallmänheten informeras om hur hela folket kan medverka ien ekologiskt ansvarsfull energipolitik.6. Elektrisk energiGenom kärnkraftdebatten har den elektriska energin påett ofta missvisande sätt kommit i centrum för helaenergidebatten. När det gäller elektricitet bör det betonasatt elkraft inte är en energiform som finns i naturen utan ären metod att överföra energi från en primär energikälla energiförbrukare. Energikällan kan vara lägesenergi i ettvattenmagasin eller värmeenergi i ett värmekraftverk.Elektriciteten överför delar av den avgivna energin till enmottagare som normalt använder den i form av mekanisktarbete (elmotorer), ljus, ljud eller värme.Den till elektrisk energi omvandlade primärenergin visarsig ofta mer flexibel och användbar än primärenergin.Mekaniskt arbete i vattenkraftverkets turbiner kanöverföras till mekaniskt arbete i elmotorer på många platseri landet. Värmeenergin i värmekraftverk kan bli tillmekaniskt arbete, ljus, telekommunikationer på mångaplatser i landet. För vissa ändamål är elenergin överlägsenandra energiformer mekaniskt arbete, belysning ochtelekommunikation. Dessa ändamål svarar för ungefärhälften av dagens elanvändning. Resterande elanvändningär i huvudsak inriktad på olika värmeändamål däralternativa energiformer är aktuella.7. Den misslyckade energipolitiken''Politik är att vilja'', sade har uttryckt sin viljabeträffande kärnkraften med följande ord: ''Kärnkraftenhör inte hemma i ett civiliserat samhälle''.Miljöminister har uttryckt sin vilja så här:''Vi vet att världen inte överlever om alla använder likamycket energi som . Vi kan och vi måste klara oss påhälften så mycket energi. ''Av dessa och många andra uttalanden om oåterkalleligabeslut och dylikt kan vi dra slutsatsen att densocialdemokratiska viljan har varit att avveckla kärnkraftenoch halvera energiförbrukningen -- d. v. s. bedriva enkraftfull energihushållnings- och effektiviseringspolitik,men det är lika uppenbart att viljan inte räckt till attförändra verkligheten. Det har funnits andra somvarit starkare. Och eftersom socialdemokratin inte förståttatt man måste ta strid med energietablissemanget om manskall kunna påverka utvecklingen, så har det skett enanpassning till etablissemangets villkor. Resultatet kanenkelt utläsas ur nedanstående tabell. Tabellen visarSveriges energitillförsel åren 1972 (föreoljekrisen), 1982 (det socialdemokratiska partiet återkomtill makten) och 1989 (senaste fullständiga statistik). Församtliga år visas energitillförseln enligt normal svenskredovisningsmetod och alternativt med kärnenerginbruttoredovisad (d v s man redovisar hela den värmeenergisom utvecklas i reaktorerna), vilket måste anses vara denkorrekta metoden om man vill jämföra med oljeenergin.197219721982198219891989TWhalt alt altOljeprodukter 332332241241193193Fossilgas----------55Kol o. koks 171719193030Biobränslen 404048486464Spillvärme----1188Vattenkraft 545455557272Kärnenergi 133911466191Elimport113300Summa 445447407482439563Temperaturtal 96,796,796,596,582,282,2År 1972 förbrukades avsevärda mängder olja förelproduktion vilka i all statistik redovisas som till landettillförd energi. Det är rimligt att kärnenergin redovisas påsamma sätt. Vi ser då att ingalunda blivit effektivarei sitt energiutnyttjande. Detta sätt att räkna är det endarimliga om vi skall ta hänsyn till att både olja och uran ärändliga energikällor. har importandelenav totalenergin minskat från till . När det gällerelenergi har importberoendet ökat kraftigt oberoende avhur man räknar.Efter 1980 års folkomröstning och därav föranleddariksdagsbeslut kan regeringens uppdrag anses ha varitfyrfaldigt: Förbereda kärnkraftavvecklingen, minskaoljeberoendet, satsa på energihushållning, främja deinhemska förnybara energikällorna. Tjernobylkatastrofenföranledde beslut om att kärnkraftavveckling skullepåskyndas.Genom beslutet att bygga 12 kärnkraftaggregat kundedet första syftet fullföljas utan statliga ansträngningar.Kraftindustrin gjorde själv stora ansträngningar att säljaden el som producerades och den givna metoden blevoljeersättning främst för värmeändamål inom såväl industrisom hushåll. Eftersom industrins elefterfrågan inte allsökade efter förväntningarna satsade kraftindustrin stort påbostadsuppvärmning och har större delen av Sverigessmåhus elvärme i en eller annan form.De båda andra syftena, energihushållning och inhemskförnybar energi, har i stort sett misslyckats. Detta är ettentydigt bevis på att det inte är staten som styrenergipolitiken utan industrietablissemanget. Det haraldrig hänt att regeringen på allvar gått emot Vattenfallsuttalade policy och den har varit inställd påatt kärnkraften ej skulle avvecklas och att talet om inhemskförnybar energi i stort sett är nonsens. Regeringens försökatt få att gå i spetsen för ettenergihushållningsprogram kan bäst beskrivas som naivt --om man vill vara vänlig.Tjernobylkatastrofen blev ett tillfälligt bakslag förkärnkraftlobbyn, men kunde den glädja sig åtatt svenska folket börjat glömma och satte åter igen fart påpropagandaapparaten med nya slagord såsom ''Sverigeselförädlande industri''. Detta slagord måste betecknas somgenialiskt eftersom det utgick ifrån att elektriciteten varsjälva kärnan i industriprocessen. Massa-, papper-, stål-,och metallindustrierna har varit ledande i kampanjen och tycks de ha nått påtagliga resultat av sin kampanj. Isjälva verket har regeringen försatt landet i ett läge där dendemokratiska staten är den odemokratiska storindustrinsfångar. Det gäller energin, men också skatter,arbetsmarknad och lagstiftning, vilket med all önskvärdtydlighet framgår av nedanstående citat ur tidningen nr 50/1990:-- Kärnkraften i kommer inte att avvecklas,försäkrar Storas chef i en intervju i den franskaaffärstidningen de l'Expansion .-- Att avveckla kärnkraften skulle skada vår industrigrenoch den är alltför viktig för för att detta skulle fåske, fortsätter och pekar på att branschen haren nettoexport värd .-- välstånd beror i första hand på oss. Just därförkommer kärnkraften inte att avvecklas, skatterna ocharbetsgivaravgifterna kommer att sänkas och vi kommer attbli medlemmar i -- Så regeringen är er gisslan? frågar den franskatidningen.-- Ja, just det, svarar Bo Berggren.Dessvärre beskriver detta citat enligt degrönas uppfattning på ett korrekt sätt tillståndet i landet. Urdemokratisk, ekologisk och energipolitisk synpunkt är dettakatastrofalt. Partiet kommer dock ingalunda att att ge uppsin kamp för demokrati och för en ekologiskt acceptabeloch långsiktigt solidarisk energipolitik.8. Mål och medelMiljöpartiet är övertygat om att svenska folket medglädje skulle ställa upp på ett aktivt energihushållnings- ochenergiomställningsprogram i demokratiska former om deansvariga politiska ledarna går i spetsen och gör allvar avsina insikter att en omställning är nödvändig -- vi hänvisarånyo till citaten av och ovan.Moderaternas och speciella engagemang iväxthusfrågan borde leda till ett starkt engagemang förenergihushållning och miljövänlig inhemsk energi. Ochkärnkraftavvecklingspartierna måste rimligtvis delaintresset för energihushållning. Genom en samfälld insatsborde det sålunda vara möjligt att vinna svenska folket förett långsiktigt ekologiskt ansvarsfullt energiprogram.Miljöpartiet anser att de operativa målen bör varaföljande:1. Detta kräver stränghushållning med elenergi. Framför allt bör stegvis allaformer av elvärme ersättas med andra slag av värmeenergi,på kort sikt ofta olja och på litet biologiskabränslen, solvärme m.m. måste debefintliga oljekondensverken användas -- då försedda mederforderlig rökgasrening. Värmepumpar används itillämpningar med höga värmefaktorer (minst 4 så längekondenselgenerering är aktuell). Minimikravet är attstoppa minst en reaktor nästa budgetår.2. Stoppa all nybyggnad av anläggningar som använderfossila bränslen.3. Stoppa all ökning av trafik som drivs medpetroleumbränslen, d. v. s. huvuddelen av bil-, lastbil- ochflygtrafiken, och inled en övergång till miljömässigt bättre,energisnåla transporter.Staten bör använda alla de redskap som står till buds föratt styra energisystemet i ovan angiven riktning. Destyrmedel som bör användas är energiskatter, subventioner,utsläppsskatter och lagstiftning samt givetvis en omfattandeinformationsverksamhet på såväl nationell som lokal nivå.En av de första åtgärder som bör vidtas är förstatligande avsamtliga kärnkraftverk i enlighet med kraven på linje 2:svalsedel i folkomröstningen 1980. (Så tordealla ha tolkat valsedelns text om att verken skulle överförasi samhällets ägo. )Energiskatterna har sålunda följande syften:1. Att genom ökade energipriser öka intresset förenergieffektivisering och hushållning och därigenomuppmuntra utvecklingen av ny energiteknik.2. Att bidra till finansiering av statlig verksamhet. Isynnerhet sådan som direkt krävs för omställning avenergiutnyttjandet i miljövänlig riktning. Dock börmiljöskadliga utsläpp där så kan ske beskattas direkt genomutsläppsskatter.3. Att minska importberoendet och skapa ett tryggareenergisystem baserat på självförsörjning. Därigenomförbättras även bytesbalansen.4. Att skapa många inhemska arbetstillfällen i ettdecentraliserat energiförsörjningssystem där produktionoch förädling av biobränslen spelar en stor roll liksomproduktion och installation av solvärmeanläggningar ochvindkraftverk.