ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sf279 · 1991-01-25 00:00:00 — Tillsättningen av chefer inom försäkringskassorna Direktörer såväl som avdelningschefer och andra högretjänstemän inom försäkringskassorna tillsätts inom ochentledigas av . Grunderna för dennaordning finns i lagen om allmän försäkring.Riksförsäkringsverket överväger nu att tillförsäkringskassorna decentralisera tillsättandet avavdelningschefstjänster och motsvarande tjänster. Däremotanser man att beslut om tillsättande och entledigande avdirektörer bör ligga kvar hos riksförsäkringsverket.Vi förordar emellertid att kassorna även skall få tillsättadirektörerna. Bakgrunden till vårt ställningstagande ärföljande:Kassorna är självständiga offentligrättsliga organ. Deleds av styrelser vars ordförande och vice ordförande utsesav regeringen. De har ansvar såväl för tillämpningen avsocialförsäkringslagstiftningen som förledningsfunktionerna inom kassan.Riksförsäkringsverkets ledningsfunktion får mer ochmer karaktären av mål- och ramstyrning. Detaljregleringersätts med styrning av mer övergripande karaktär. Deenskilda kassornas ansvar för planeringen av verksamhetenbetonas. Regeringen framförde i budgetpropositionen1988/89:100 bil. 7 att ytterligre decentralisering avbeslutsbefogenheter inom det administrativa området börkomma till stånd. Olika uppgifter har under senare åröverförts från till kassorna och verketöverväger att successivt överföra ytterligre uppgifter. Det ärsåledes en strävan från sida attdecentralisera ansvar och befogenheter tillförsäkringskassorna.Mot bakgrund av kassornas självständiga ställning ochstyrelsernas allt större ansvar, för både försäkringen ochadministrationen, måste det ses som en självklar följd attkassorna också får besluta om tillsättning och entledigandeav den verkställande tjänstemannen -- direktören.Alternativt kan detta beslut fattas av kassorna efter samrådmed riksförsäkringsverket.Den personal och de chefer en organisation tar ansvarför att anställa utgör medel för att nå uppställda mål. Saknasbefogenhet att själv rekrytera och anställa resurser kanansvaret ifrågasättas. Dessutom är det både ineffektivt ochkostsamt för kassorna att riksförsäkringsverketsbeslutsprocess i tillsättningsärenden omfattar fleramånader. Denna mycket långdragna beslutsprocess, sombl.a. innebär att ärendena behandlas vid två styrelsemöten,medför att kassorna förlorar kompetenta sökande, eftersommånga får andra tjänster under väntetiden.Den i motionen berörda frågan bör kunna behandlas isamband med den översyn av socialförsäkringen somannonserats i årets budgetproposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om formerna för tillsättande ochentledigande av direktörer inom försäkringskassorna.
mot · GE02Sf280 · 1991-01-25 00:00:00 — För svenska medborgare som inte är bosatta i speciella regler för sjukvårdsersättning, som reglerasi en överenskommelse mellan staten ochlandstingsförbundet. Huvudregeln är att vid akut sjukdomsom uppstår vid tillfällig vistelse i fårutlandssvensken läkar- och sjukhusvård till sammapatientavgift som den som är bosatt i icke akut sjukdom och om insjuknandet skettutomlands debiteras en förhöjd avgift för såväl läkarvårdsom sjukhusvård.Principerna för reglerna är rimliga. Men det finnsanledning att befara att tillämpningen inte sker på ett sådantsätt att avsikten med regleringen uppfylls. Med tanke på attsjukförsäkringen stramats åt för hemmasvenskarna är detav stor vikt att missbruk av rätten till sjukvårdsersättningför utlandssvenskar stävjas. Därför är det vår mening att enöversyn av regeltillämpningen genomförs, vars syfte är attåstadkomma en ordning där avsikten bakom gällande reglerupprätthålls. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av utlandssvenskarsrätt till sjukvårdsersättning.
mot · GE02Sf282 · 1991-01-25 00:00:00 — 1990 beslutade att begränsa möjligheterna tillpensionering av enbart arbetsmarknadsskäl. Delvisberodde det på att denna pensionering satts i system på ettsätt som inte var avsett. I förslaget markerades ocksåarbetsgivarens ansvar även för den äldre arbetskraften.Nu pågår stora strukturförändringar inombasindustrierna i de nordligaste länen t.ex. inom och m.fl. stora företag i glesbygdslänen.Därvidlag ökar nu risken för att den äldre arbetskraften skaslås ut. Det är inte möjligt att i den situationen alltid hävdaarbetslinjen.Det är orimligt att förvänta sig att äldre arbetskraft, somendast har kvar till pensioneringen, skall börja gåpå arbetsmarknadsutbildning och vara beredd att flyttasöderut. En sådan social omställning kan innebära storaproblem för de äldre, och är inte heller ett värdigt sätt attbehandla äldre löntagare som slitit ett långt arbetsliv, ofta45--50 år.I de undantagsfall då den arbetslöse önskar det, eller dåden begränsade arbetsmarknaden i norrlandslänen såmedger, skall naturligtvis arbetsmarknadspolitiskalösningar främst prövas.I beslut /90:SfU12, sades bl.a.: ''Också ifortsättningen kommer arbetsmarknadsskäl att vägas insom en del i en samlad bedömning, då det gäller att taställning till pensionsrätten. Inte minst då det gäller äldreförsäkrade är detta av betydelse. ''I den utveckling som sker är det särskilt viktigt attstörre hänsyn tas till arbetsmarknadsskälen. I annat fallriskeras den äldre arbetskraften att slås ut, utan möjlighettill pensionering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bedömningen av pensionsrätt föräldre löntagare.
mot · GE02Sf283 · 1991-01-25 00:00:00 — Decentralisering av beslut inom Inom många offentliga förvaltningar pågår idagdecentralisering av olika verksamheter. Detta gäller äveninom , där beslutanderätten gällandebidrag till hörselskadade som i form avhandikappersättning, vårdbidrag och utbildningsbidrag förgymnasieelever, flyttas från läns- till lokalkontor. Avsiktenmed decentraliseringen är naturligtvis att avståndet mellankonsumenten och beslutsfattarna skall bli kortare.Denna ambition är naturligtvis lovvärd, men kankomma att innebära att kompetensen på området blirsplittrad.Beslut om bidrag till hörselskadade/vuxendöva ochderas familjer kräver kunnande och erfarenhet beträffandederas behov och livsvillkor. Tjänstemän ute pålokalkontoren får nu handlägga dessa frågor, vilka på deflesta lokalkontor blir väldigt få, vilket innebär att det blirsvårt att bygga upp någon kompetens. Decentraliseringentill respektive lokalkontor resulterar i ekonomiskaskillnader för hörselskadade/vuxendöva. För att säkerställaen rättvis och likartad handläggning, måste ärenden avdenna art förläggas till länsnivå, där en kompetens kringhörselskada och vuxendövas behov och livsvillkor kanbyggas upp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om decentralisering av beslut inomförsäkringskassan.
mot · GE02Sf284 · 1991-01-25 00:00:00 — Kostvanornas betydelse för folkhälsan är oomtvistade.Det finns uppgifter om att svenskarnas kostvanorförbättrats , att kosten blivit mera varierad, attnäringsriktigheten i kosten förbättrats och att fettinnehålletsänkts. En orsak till detta torde vara det betydande ochkvalificerade arbete som lagts ner i landetspersonalmatsalar för att förbättra kostvanorna. Likaså har''vanliga'' restauranger tagit till sig information ochutvecklat matsedeln.Den höjda restaurangmomsen och beslutet att beskattamåltidssubventionerna hotar nu att förstöra en hel del av deresultat som uppnåtts. Många människor anser sig inte haråd att betala de höjda priserna och den nya skatten påmåltider. I den mån skattereformen ger mer pengar iplånboken så är det ändå svårt för den enskilde att lägga 40--per dag till lunch under arbetet. Det måste vägasmot många andra utgifter i hushållet.Beslutet om att beskatta måltidssubventionerna harmedfört att många arbetsgivare har upphört medsubventionerna. Det är särskilt vanligt inom den offentligasektorn och i småföretagen. Genom att subventionerna isärskilt hög grad försvinner i den offentliga sektorn drabbarbeslutet stora låglönegrupper t ex i vårdsektorn, särskilthårt. Högavlönade, och de som har möjligheter tillrepresentation i arbetet, drabbas däremot inte alls.Äldre människor som bor i och liknande ochsom intagit ett mål mat i matsal/bespisning sägernu att kostnaderna stigit så mycket att de inte längre ansersig ha råd att göra detta.Tidningarna är fyllda med beskrivningar av problem irestaurangbranschen, nedläggningar ochpersonalminskningar. I personalmatsalarna har särskiltbeslutet att beskatta måltidssubventioner på många hållmedfört ett så starkt vikande underlag att matsalarnasexistens sätts på spel. De anställda börjar slarva med matenpå ett eller annat sätt. Det börjar bli en återgång till gamlatider, och många samhälleliga strävanden och deuppmuntrande resultaten som nåtts genom lunchsatsningarhotas allvarligt.Experter på kostvanor, företagsläkare och andra äröverens om att arbetsgivarbidrag till måltider är en av demest effektiva metoderna för att varaktigt påverkakostvanorna hos den arbetande befolkningen, till detbättre. Detta leder i sin tur till positiva effekter förfolkhälsa, produktivitet och trivsel på arbetet. Det är därförsom t ex samtliga har någon form av stimulanstill måltidssubventioner inbyggda i varje landsskattesystem.I har man genom förra årets riksdagsbeslut gjorttvärtom. Det måste nu rättas till. Det enda rimliga är attbetrakta måltidssubventionerna som effektiv friskvård ochåtminstone befria dem från sociala avgifter. Detta är ennödvändighet om arbetsgivarna ska känna sig stimuleradetill att fortsätta satsningen på personalmatsalar med godkosthållning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt beslutar att måltidssubventioner befriasfrån sociala avgifter.
mot · GE02Sf286 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning till föräldrar med gravt handikappade barn Svårt handikappade barn, deras föräldrar och familjernai övrigt skall ha rätt till samhällsstöd i olika former av högkvalitet och i tillräcklig omfattning. Det kan vara fråga omhabiliteringsinsatser, socialt, pedagogiskt och psykologisktstöd samt ekonomiska stödinsatser.På initiativ av regeringen har under 1980-taletbeslutat om förstärkningar av det ekonomiska stödet tillfamiljer med handikappade barn i olika avseenden. Det harskett genom t.ex. beslut om vissa kompletteringar avföräldraförsäkringen, införande av en ytterligare nivå inomvårdbidraget, införande av det s.k. efterlevandebidragetoch bilstödreformen.Trots dessa insatser behövs fortsatt utveckling, både närdet gäller ekonomiska stödinsatser och socialt/medicinsktstöd.Föräldrar med gravt handikappade barn väljer i vissa fallatt avstå från förvärvsarbete, vilket medför inkomstbortfall.Att avstå från förvärvsarbete kan dock vara nödvändigt föratt barnen skall få den omsorg och omvårdnad de är i behovav. Det är därför nödvändigt att se över ersättningsreglerna,så att ekonomiska skäl inte är ett hinder för föräldrarna attge gravt handikappade barn den omvårdnad de är i behovav. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning till föräldrar med gravthandikappade barn.
mot · GE02Sf288 · 1991-01-25 00:00:00 — Den sjukpenninggrundande inkomsten utgör denberäknade inkomsten för förvärvsarbete, arbetsinkomsten,för de kommande 12 månaderna.Sjukpenningförsäkrade som uppbär lön från två ellerflera anställningar, kan komma i märkligaersättningssituationer i samband med tillämpning avbegreppet årsarbetstid. Arbetar en person t.ex. heltid på enmåndag-fredags-anställning och därtill har ett arbete somutföres exempelvis får detta till följd attkompensationen vid de flesta ersättningsfall blir mindre ände avsedda . Genom att fastställa inkomst och årsarbetstid för varoch en av anställningarna skulle ersättningen under deförsta av en ersättningsperiod motsvara denavsedda kompensationsnivån.Lika fel slår kompensationen gentemot de som utöveranställning uppbär vårdbidrag för vård av anhörig. Vidersättningsfall där en person avstår från förvärvsarbete heldag men vårdar anhörig, det räcker med , utgesendast halv ersättning från . I detta fallborde bestämmelserna i 3 kap. 12 § lagen om allmänförsäkring, som gäller ersättning för fosterbarn, kunna blitillämplig för personer som uppbär ersättning för vård avanhörig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktualisering angåendesjukpenninggrundande inkomst.
mot · GE02Sf289 · 1991-01-25 00:00:00 — Kommunalt bostadstillägg (KBT) är en individuellstödform och är avsett att bidra till boendekostnaderna.Varje kommun för sig beslutar om tilläggets storlek ochenligt vilka grunder det skall betalas ut. Kommunerna fårbidrag av staten till kostnaderna för KBT om vissa vilkorbeträffande bidragsnivåer m m uppfylles. KBT är inkomstprövat och reglerna förinkomstprövning är desamma överallt.Boendekostnaderna varierar kraftigt i landet. Destatliga reglerna som i praktiken är styrande förutformningen av de lokala reglerna för ersättningsnivåernasaknar anpassning till denna form av olika hyresnivåer.Bristen med dagens KBT-system är dessutom attregelverkets utformning fokuserar debatten till läget på denövre hyresgränsen för ersättning. Förhållanden som dåligtsvarar till det stödbehov som faktisk föreligger.Regelverkets utformning hindrar således i praktiken enkonstruktiv diskussion om hur alternativa KBT-systemskulle kunna utformas. Ett system där inriktningen avstödet skulle kunna vara till dem som har de största behovenatt få boendekostnaderna täckta.Ett initiativ bör därför tas till en översyn av principernaför kommunalt bostadstillägg. En översyn som bör syfta tillatt bland annat de låsningar som ovan redovisats elimineras.Riksdagen bör därför begära en översyn hos regeringen avKBT-systemets utformning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avregelsystemet för kommunalt bostadstillägg (KBT) ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sf290 · 1991-01-25 00:00:00 — Retroaktivt vårdår inom ATP-systemet m.m. Den som vårdar eget barn i hemmet kan få tillgodoräknasig tid för ATP. Barnet skall vara under . Ansökan omvårdår måste göras hos året eftervårdåret. Alla tänker inte på detta och går därmed miste omvärdefulla ''ATP-år''.Det nu gällande systemet infördes av 1982.Föräldrar som valde att stanna hemma och sköta sina barnfrån det att ATP infördes är således ejdelaktiga i det nya systemet. För deras slutgiltiga pensionkan detta få en stor betydelse.Enligt vår mening bör det nuvarande systemet kunna blitillämpligt retroaktivt från att ATP genomfördes. Alla somär berättigade härtill borde få ansöka om att i efterhand fådessa vårdår sig tillgodoräknade. Denna retroaktivitet börgälla dels för tiden l960--1982, dels för tiden härefter för allasom glömt att göra ansökan om s.k. vårdår.Det synes oss mera praktiskt att alla som stannar hemmaoch vårdar barn fortsättningsvis automatiskt får dettavårdår sig tillgodoräknat i stället för att behöva ansökahärom. I det datoriserade samhälle vi lever i borde det intevara några svårigheter att vare sig ordna med de retroaktivabesluten som att införa ett automatiskt tillgodoräknande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om retroaktiv rätt till ansökan omvårdår, som automatiskt ger rätt till vårdår omkvalifikationer härför föreligger.
mot · GE02Sf291 · 1991-01-25 00:00:00 — Avskaffande av näringshinder för sjuksköterskor behöver sina kvinnor även som småföretagare.Men på företagarområdet möter kvinnorna särskildaproblem.I vårt land råder som bekant näringsfrihet givetvis ävenför kvinnor. Den man eller kvinna som missbrukar dennafrihet kan och bör drabbas av näringsförbud. Mendärutöver upplever många kvinnor att man drabbas avsärskilda näringshinder. Det är exempelvis omöjligt attdriva privat dagis.Det finns även andra exempel på näringshinder förkvinnor. En legitimerad sjuksköterska med dokumenteradkompetens får efter remiss av läkare använda akupunkturvid behandling av patient. Denna akupunkturverksamhetfår också drivas i egen företagsform. Här uppkommer dockett stort problem. För att få patienter till kliniken är det avavgörande betydelse att patientens behandlingskostnaddelvis betalas av . Så sker endast underförutsättning att den person som utför behandlingen ärupptagen på en särskild förteckning hos försäkringskassan.På denna förteckning upptages i enlighet med 2 kap. 5 §lagen om allmän försäkring endast läkare, tandläkare ochsjukgymnast men ej legitimerad sjuksköterska.Detta är en obegriplig och omotiverad skillnad mellandessa personalkategorier på vårdområdet. Härigenomuppkommer också ett reellt näringshinder för de nu aktuellasjuksköterskorna vilket självfallet måste undanröjas. Dettasker enklast och bäst genom utvidgning av rätten enligtnämnda lagrum till att utgiva försäkringskasseersättningäven för akupunkturbehandling av därtill behörigsjuksköterska. Härav följer då rätten förakupunkturkompetenta sjuksköterskor att upptagas på denviktiga försäkringskasseförteckningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i 2 kap. 5 § lagen(1962:381) om allmän försäkring attförsäkringskasseersättning kan utges även förakupunkturbehandling av sjuksköterska.
mot · GE02Sf292 · 1991-01-25 00:00:00 — Försök med gruppläkarsystem i öppen vård, m.m. Fri etablering måste vara målet för svensksjukvårdspolitik. Detta innebär att läkare och andrasjukvårdsutbildade som uppfyller fastställda normer föryrkeskompetens fritt skall kunna utöva sitt yrke. Dessvärreär det inte så . Ett steg på vägen mot ett friare systemvore att läkargrupper som uppfyller vissa krav påkompetens skulle kunna etablera verksamhet inom öppenvård utan de nu gällande restriktionerna från staten ellerlandstingen. Till att börja med kan förslagsvis följanderegler för dessa läkargrupper gälla i ett försök:Inom varje läkargrupp skall minst en läkare varaallmänläkare. Även specialister såsom invärtesmedicinare,geriatriker och allmänkirurger kan ingå. I en grupp kan tvåeller flera läkare samarbeta. I princip skall samtligaläkare som är tillgängliga utan remisstvång kunnaingå i läkargrupperna. Det betyder att etableringsreglerna iförsöket skall kunna gälla för landstingsanställdaallmänläkare, privatpraktiker, företagsläkare samt läkareverksamma vid offentliga (och privata) öppna polikliniker.Ett viktigt syfte med försöket skall vara att i Sverigelägga grunden till ett för svenska förhållanden anpassatsystem med ''husläkare'', ''familjeläkare'' eller''förtroendeläkare''. Utländska erfarenheter visar på storafördelar när läkarna tar ett personligt ansvar särskilt för denförhållandevis lilla (men krävande) grupp patienter sombehöver en total läkarkontinuitet.Det här föreslagna systemet med friare etableringsrättkan leda till att läkargrupper med olika ''kompetensprofil''etableras. En patient kan för sig och sina anhöriga behövatillgång till en grupp där, förutom allmänläkaren, engynekolog och en barnläkare ingår. En annan kan ha störreanledning att vända sig till en grupp där allmänläkarenkompletteras med en invärtesmedicinare eller enallmänkirurg.I försöket -- som för att tillräckliga erfarenheter skallkunna vinnas, bör bedrivas i ett stort område som omfattarflera landsting med såväl storstads- somglesbygdsproblem -- bör patienternas val av läkare kunnabekräftas med en registrering. Den läkargrupp hosvilken valet och registreringen skett bör erhålla ersättningfrån försäkringssystemet uppdelad i en fast, årligenutbetalad ''abonnemangsersättning'' och en rörligkomponent, som knyts till antalet besök och konsultationer,utförda behandlingar och genomförda ingrepp etc. Jämförtmed nu gällande privatläkartaxa bör den rörliga delenomfatta något lägre belopp.Kostnaderna bör avräknas gentemot den ersättning somårligen betalas från socialförsäkringssystemet tillsjukvårdshuvudmännen.Möjligheter till etablering och registrering i nu nämndaformer skulle ge oss erfarenheter av ett system med''husläkare'' eller ''förtroendeläkare''. På så sätt skulle friareetableringsregler tillsammans med nya principer för fast ochrörlig taxesättning kunna ge vägledning för hur ensjukförsäkringsfinansierad öppen vård kan organiseras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet till friareetablering och registreringssystem i öppen vård.
mot · GE02Sf294 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning för medicinsk fotvård Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So472 hemställsatt beslutar ändra 2 kap. 5 § lagen om allmänförsäkring i enlighet med förslaget i motionen.
mot · GE02Sf295 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning från sjukförsäkringen för behandling av lymfterapeut Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So477 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att behandling utförd avlymfterapeut med godkänd utbildning skall hänföras tillsjukvårdande behandling enligt lagen om allmän försäkringoch jämställas med den behandling som ges av sjukgymnastoch distriktssköterska.
mot · GE02Sf298 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So283 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn vad gällerreglerna om vårdbidrag för vård av handikappade barn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avhandikappersättningen i syfte att få en mer likvärdigbedömning.
mot · GE02Sf299 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A809 hemställs1. att hos regeringen begär förslag som stärkerkvinnors pensionssituation i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om erkännande av fostrargärningen.
mot · GE02Sf301 · 1991-01-25 00:00:00 — Försäkringsskyddet vid arbete utomlands De sociala förmånerna vid arbete och/eller vistelse iannat land är mycket skiftande från individ till individ ochfrån land till land. Om en arbetstagare sänds till ett annatland av en statlig arbetsgivare anses han ha varit bosatt iSverige utomlands. Det inbegriperäven barn och medföljande make eller maka.Detta innebär att arbetstagaren och hans familj har sammasocialförsäkringsförmåner som vid vistelse i hemlandet.Dock finns stora grupper av volontärer och andrabiståndsarbetare, som ofta har mycket låg lön och inte enshar de sociala förmåner som motsvarar denna låga lön.Det är oftast unga människor, som på grund av klimatoch arbete under ovana förhållanden är i kanske störrebehov av sjukvård än de skulle vara i hemlandet.De är också i den ålder, då de bildar familj och föderbarn och kan stå helt utanför föräldraförsäkringensförmåner.Sjukpenning under utlandsvistelse erhålls endast vidinsjuknande under arbete som utförs som ett led i en iSverige bedriven verksamhet eller arbete på ett svenskthandelsfartyg. Detsamma gäller för erhållande avföräldraförsäkring.Om man vistats utomlands kan man avförasfrån , det gäller sjukförsäkringen ochföräldraförsäkringen.Sverige har också konventioner med andra länder, närdet gäller socialförsäkringssystemet.När det gäller semesterresor finns också ett batteri avkonventioner och reseförsäkringar, men den frågan liggerutanför denna motions frågeställningar.De otrygga förhållanden som grupper avbiståndsarbetare lever i är inte acceptabelt. kanvara stolt över de insatser dessa gör för fattiga och utsattamänniskor i tredje världen och bör ge dem den bastrygghetde behöver för att fortsätta arbeta på detta sätt.Den kartläggning som ett enigt utskott förordade ibetänkande SfU 1986/87:5 om ''vilka möjliga åtgärder somkan vidtas i detta syfte. Därvid måste beaktas, att det kanfinnas andra grupper med starka skäl för att få ett bättreskydd vid hemkomsten''. Detta bl.a. gavs regeringen tillkänna. Vart har denna kartläggning tagit vägen?Motionärerna anser den angelägen och att den snarastverkställs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ge biståndsarbetaresociala förmåner,2. att hos regeringen begär att behovetsomfattning skall kartläggas i enlighet med utskottetsuttalande i betänkande 1986/87:5 sid. 6.