mot · GE02U429 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningCentern understryker i motionen behovet av att finnamodeller för konfliktlösning och föreslår bl a att:FNs rollsom konfliktlösare bör stärkas,Europa-samarbetet skavidareutvecklas genom bl a att ge ESK en parlamentarisktförankring och öppna former,bör utvecklastill ett alleuropeiskt parlamentariskt samarbetsorgan, därrespekten för mänskliga fri- och rättigheter utgör grundenför medlemskap,forskning om konfliktlösning skastödjas.Den europeiska säkerhetskonferensen har visat på enfruktbar väg för samarbete och säkerhet mellan länder.Centern anser att ESK-metoden bör prövas för att lösakonflikter i andra delar av världen. bör verka för enkonferens om säkerhet och samarbete i , däruppläggningen av ESK kan tjäna som modell.Centern lägger i motionen fram förslag till åtgärder motkärnvapen, som medel att förhindra kärnvapenkrig avmisstag, åstadkomma ett totalt provstopp, förhindraspridning av kärnteknologi m.m.Centern föreslår att fartyg som medför kärnvapen tydligtska ange det. måste skärpa sin praxis och krävabesked om kärnvapen finns ombord eller ej.Förutsättningarna för att internationellt avskaffa rätten attutan tillstånd passera andra länders territorialvatten medkärnvapenbestyckade fartyg bör också prövas.Inledning 1990 var det år då de politiska förutsättningarna förnedrustning var bättre än någonsin efter 1945. Men densnabba politiska utvecklingen ochbörjan av 1991 ger anledning till oro för den fortsattautvecklingen. Ockupationen av och kriget i liksom våldsdåden i och situationen iSovjetunionen har dramatiskt förändrat bilden. Menvisionen om en fredlig värld, byggd på respekt för demänskliga fri- och rättigheterna, måste vi behålla och arbetavidare för att söka förverkliga.Genombrottet i nedrustningsförhandlingarna hängernära samman med den snabba politiska utvecklingen i Öst-och och . En viktigattitydförändring skedde 1986--87, då iförhandlingarna om kärnvapen och kemiska vapen ändradesitt tidigare motstånd mot internationell kontroll på sitt egetterritorium. När det gäller kärnvapen kom man överens omatt skrota alla landbaserade medeldistansrobotar och attsöka uppnå en betydande reducering av strategiskakärnvapen.Att lösa konflikterI FNs stadga finns inskrivet att FN får tillgripa såvälväpnade som ekonomiska och andra sanktioner för attvidmakthålla eller återställa internationell fred ochsäkerhet.För att lösa tvister på juridisk väg finns de tvåinternationella domstolarna i att vända sig till. FN harockså möjlighet att sända fredsbevarande styrkor ellerobservatörsstyrkor till en konflikt. FN-styrkornas uppgift äratt se till att inga nya strider utbryter.På senare år kan man skönja en annorlunda roll för FNi väpnade konflikter. I fick FN mandatet attförhandla fram en lösning. I ex och Namibiaövervakade man fria val. Dessutom kan FN komma attspela en ny roll i genom att ta över kontrollenunder en övergångsperiod. Händelseutvecklingen i Öst- ochCentraleuropa ger exempel på många fredliga revolutionersom kan tjäna som mönster för lösning av konflikter.FNs roll i Gulfkrisen är prov på en handlingsförmågasom inte var möjlig under det . Samtidigtinnebär dock skeendet ett misslyckande för FNs strävandenatt förhindra krig. måste söka bidra till att stärkaFNs roll som fredsbevarare och utveckla modeller förkonfliktlösningar.ESK-konferensen om säkerhet och samarbete i EuropaESK innebär något nytt i världens strävan efter fred. --Metoden är att erbjuda alla länder inom en region att mötasför att överlägga om alla problem som var och en anserviktiga. Öppenhet och förtroende är centrala begrepp iESK. Begreppet ''Gemensam säkerhet'' har visat sigfruktbart och kan stå som en benämning på den avspänningsom skett.Inom den Europeiska säkerhetskonferensen, ESK,beslöt man 1989 att bredda och fördjupa förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder och nedrustning avkonventionella vapen i . En viktig milstolpe i dessaförhandlingar blev toppmötet i , därtre stora överenskommelser om konventionella vapen,strategiska vapen och åtgärder inom ESK offentliggjordes.ESK får nu förstärkta resurser med ett permanentsekretariat i , ett ochmedling i och ett ochövervakning av fria val i . En bredare parlamentariskmedverkan i den fortsatta ESK-processen ska eftersträvas.En möjlighet att åstadkomma detta kan vara att låtaEuroparådets parlamentariska församling också företrädaESK. Detta förutsätter dock att man kan lösa frågan omUSAs och deltagande. Det är viktigt att Sverigeger ESK hög prioritet. måste verka för att ge den såöppna former som möjligt.Europeiska Gemenskapen, EG, och harstor betydelse som fredsbevarare i . Vi har i ensärskild motion om utvecklat hur vi vill stärka dessasamarbetsorgan för att utvecklas att omfatta hela Europa.Vi anser att måste arbeta för att utvidgaEuroparådet till en all-europeisk parlamentariskförsamling. Centralt kriterium för medlemskap ska varademokrati och respekt för de mänskliga fri- ochrättigheterna.Konferensen om säkerhet och samarbete i ,MSKI har 19 konflikter utspelat sig sedan 1945.Fem av dem har inträffat mellan å ena sidan och dearabiska staterna respektive palestinska grupper.Centern har till tidigare föreslagit att enkonferens om bör anordnas i FNs regi.Förslaget har större aktualitet . om säkerhets- ochförtroendeskapande åtgärder skulle kunna skapa former föratt lösa de allvarliga problem som finns i området. Liksomi ESK kan frågorna sorteras i ''korgar'' med möjlighet tillöverenskommelser mellan dessa. Alla länder i området börinbjudas att delta, men även berörda folkgrupper, somkurder och palestinier och FNs säkerhetsråds permanentamedlemmar bör inbjudas. ska ges möjlighet att deltanär ockupationen av har upphört.De goda erfarenheter således gjort inom ESKbör kunna utgöra grunden för förslag i olika internationellafora till metoder att lösa konfliker i andra delar av världen.Stockholmsdeklarationen för att förebyggakärnvapenkrig av misstagRepresentanter för alla de sex politiska partierna iSveriges riksdag och nio svenska yrkesorganisationer motkärnvapen arrangerade en internationell konferens iStockholm l4--l6 november l990, för attutarbeta ett handlingsprogram för förhindrande avkärnvapenkrig av misstag. Omkring trettio experter frånolika länder lämnade bidrag till detta arbete.Ett avsiktligt igångsatt krig mellan de störrekärnvapenstaterna förefaller osannolikt. Icke destomindre skapas risker för kärnvapenkrig av misstag till följdav den tekniska utvecklingen, farliga militära doktriner ochspridning av kärnvapen till ytterligare länder. Ett initiativnu mot dessa faror bedöms som både angeläget ochlovande.Alla länder har ett medansvar att arbeta för attkärnvapen totalt avskaffas. Detta måste ske på ett sådantsätt och i kombination med andra sådana åtgärder attkärnvapnen inte återinförs. Detta är den enda möjlighetenatt helt eliminera risker för ett kärnvapenkrig av misstag.För att mänskligheten skall kunna överleva är detnödvändigt att reducera faran för dennatyp av krig. Det primära ansvaret för att undvikakärnvapenkrig ligger hos kärnvapenstaterna, men allanationer har ett vitalt intresse av åtgärder för att undvika ettkärnvapenkrig med hänsyn till de katastrofalakonsekvenser som ett sådant krig skulle ha förmänskligheten.Kärnvapen bör avlägsnas från alla planer för militäraoperationer. Politisk utveckling i och förändringar imilitära doktriner gör det nu klart att taktiska kärnvapenborde kunna elimineras.Alla kärnvapenstater bör deklarera att de avstår frånförsta användningen av kärnvapen (no first-use). Taktiskakärnvapen -- mark-, luft- och sjöbaserade -- bör avskaffas.Inga nya taktiska kärnvapen såsom attackrobotar (TSAM)bör introduceras.Handlingsprogrammet rekommenderar alla regeringaratt arbeta för ett flertal förebyggande åtgärder. I enflerpartimotion av () m fl läggs förslag till''Förebyggande av kärnvapenkrig av misstag''.Insikt om den mänskliga faktorn vid olyckshändelserDe flesta olyckshändelser orsakas av den mänskligafaktorn. Eftersom människor inte är ofelbara kommer detalltid att finnas risker så länge som kärnvapen existerar. Föratt minimera konsekvenserna av mänskliga felrekommenderas följande åtgärder:Övervaka allkärnvapenpersonal.Träna beslutsfattare ikrishantering.Utbilda alla involverade ombegränsningarna hos mänsklig prestationsförmåga understress.Planerna att sätta in kärnvapen vid förvarning om anfall(launch-on-warning) bör eliminerasKrav på snabb respons är farligt på grund av den stresssom involverade människa-maskin-system utsätts för. Sålänge som det föreligger strategisk avskräckning bör dessafaror reduceras genom etappvis avveckling av sådanförmåga. De mest destabiliserande vapnen, särskiltrobotvapen med flera stridspetsar, bör elimineras.Ytterligare utveckling av noggrannhet och prestanda hoskärnvapen och vapenbärare bör undvikas. Detta gäller ävenrymdbaserade vapensystem. En huvudväg mot detta målborde vara förbud mot kärnvapenprov och begränsning avflygprovning av robotvapen.Skärpt politisk kontroll över kärnvapnenAlla kärnvapen, inklusive sjöburna, bör vara skyddadegenom elektroniska lås (PALs) för att stärka den politiskakontrollen. Ytterligare viktiga steg inkluderar att allastrategiska kärnvapenrobotar förses meddestruktionsanordningar att användas i händelse avoavsiktlig avfyrning.Risk för sammanbrott av den centralaregeringskontrollen ger problem för länder som harkärnvapen. För att minska sådana risker bör kärnvapendras bort från alla områden där central regeringskontrollkan vara i fara.Risker för terrorism genom kärnvapen kan minskasgenom ökad kontroll över kärnvapen och tekniskaanordningar och genom övervakning av klyvbart material.Minskning av incitament till kärnvapenspridningSpridning av kärnvapenresurser till ytterligareinternationella aktörer utgör ett extra hot motinternationell säkerhet. Ansträngningar att lösa deunderliggande konflikterna inom vissa områden kan endastgöras på regional basis.Väsentliga minskningar av de existerandekärnvapenarsenalerna och omfattande förbud mot allakärnvapenprov skulle fundamentalt bidraga tillgenomförandet av det nuvarande icke-spridningsprogrammet. Endast i samband med en minskadroll för kärnvapnen finns det en chans att eliminera allamassförstörelsevapen.Ökad öppenhet beträffande kärnvapenarsenalernaFortsatt övergång från konfrontation till samarbete ochförtroende främjas av ökad öppenhet beträffandekärnvapenarsenaler. Åtgärder såsomförhandsmeddelanden om robotavskjutningar ochrapporter om förändringar av vapen och nukleära olyckorrekommenderas. Centra för minskning av nukleära riskerskulle kunna bereda väg för informationsutbyte och bidratill en uppbyggnad av förtroende.Ökade förhandlingsansträngningarVarje tillfälle bör tas tillvara för att göra FN till etteffektivt internationellt förhandlingsforum.Ansträngningar av kärnvapenstaterna och av Konferensenför säkerhet och samarbete i för att minska riskenför oavsiktligt krig välkomnas. Det internationellarättssystemet bör också förstärkas. Om så erfordras bör ettnytt forum etableras för förhandlingar om åtgärder för attminska riskerna för kärnvapenkrig av misstag.Information till allmänhetenInformation för att hålla allmänheten fortlöpandeinformerad om de risker som kärnvapen innebär ärväsentlig, särskilt i en situation då medvetenheten om dessafaror håller på att minska. Alla informationskampanjer börinvolvera ungdomen, och utbildningsprogram börstimuleras. Den senaste utvecklingen i Östeuropaundanröjer farhågor för att sådan information skulle kunnainverka asymmetriskt i olika samhällen och därigenomskapa en säkerhetsrisk.SlutsatserNedrustningspolitiken bör lägga större vikt vidsystemförändringar som skulle minska risker för kris;minska sannolikheten för olyckshändelse; minska motiv förutveckling av olycksfallsbenägna strategier för launch-on-warning: och minska tilliten till sårbara vapen eller sådanamed kort flygtid. Ansträngningarna måste också omfattaåtgärder för att underlätta nedtrappning av pågåendekonflikter.Fullständigt provstoppsavtalDet finns ett gällande partiellt provstoppsavtal från1963. har länge drivit ett aktivt arbete för ett stoppför alla kärnvapenprov. Kärnvapenmakterna har hävdat attett sådant inte kunde kontrolleras och därför inte skullefungera. finns ett färdigt verifikationssystem (IDC) föratt kontrollera kärnexplosioner. I , ,och står centraldatorer färdiga att taemot seismologiska data från hela världen och ge varje landtillgång till resultaten.Också redan tillverkade bomber måste testas med jämnamellanrum för att man ska veta att de skulle fungera. Utanprovsprängning kan heller inga nya tillverkas. Därför är ettfullständigt provstoppsavtal den viktigaste metoden attavveckla kärnvapnen. bör i olika internationellafora intensifiera ansträngningarna att få till stånd ett totaltprovstoppsavtal.Det horribla med att fortsätta kärnvapenproven framgårtydligt av effekterna av de franska kärnvapenproven vidMuroroa. Civilbefolkningen i området har drabbats avcancersjukdomar. Miljön har skadats på ett påtagligt sätt.Detta är en grov kränkning av befolkningens rätt till hälsaoch välfärd. Den franska regeringen har hemlighållitomfattningen av skadorna och vägrat att medverka iinternationella cancerregister. avser nu att utökasprängningarna. Den bör fördömakärnvapenprov var helst de förekommer och oberoende avvilket land det gäller och kräva ett offentliggörande avcancerregistren.Sambandet kärnkraft/kärnvapenCenterpartiet är motståndare till kärnkraft. En avgrunderna för detta ställningstagande är det uppenbarasambandet mellan kärnkraft och kärnvapen.Vi anser att regeringen skyndsamt bör ta initiativ tillinternationella åtgärder för att förhindra spridning avkärnvapen via kärnkraftsteknik och kärnkraftsavfall.Sambandet mellan kärnkraft och kärnvapen böraktualiseras i internationella fora. Vi noterar att det svenskabeslutet om att avveckla kärnkraften följs med stort intresseav omvärlden. Vår internationella trovärdighet gör detnödvändigt att riksdagsbeslutet om avveckling står fast.Konsekvenserna av detta beslut måste också tas i Sverigesagerande på den internationella arenan.Vi anser att bör ta initiativ till internationellaåtgärder för att förhindra spridning av kärnvapen viakärnkraftsteknik och kärnkraftsavfall. Regeringen bör gede svenska ambassaderna utomlands uppgiften att klartredovisa de svenska avvecklingsplanerna i omvärlden.FNs atomenergiorgan, IAEAPå 50-talet, då man allmänt trodde på ''den fredligaatomkraften'', skapade detinternationella atomenergiorganet, i , medfrämsta uppgift att sprida kärnenergi över världen. EnligtArtikel II i IAEAs stadga är syftet följande:Organet skall söka påskynda och utvidga atomenerginsbidrag till fred, hälsa och välstånd i hela världen. Den skallefter förmåga tillse att hjälp som lämnas av organet självteller på dess begäran, eller som ställts under dessövervakning eller kontroll, icke användes på sätt att denfrämjar något militärt ändamål.Det står nu klart att det är omöjligt att förena dessauppgifter. Kan ett land bygga kärnkraftverk kan de ocksågöra bomber.Sverige bör i samband med den årliga rapporten frånIAEA till föreslå att IAEAs mandatbegränsas till försök att hindra kärnvapenspridning och tillkontroll av säkerheten i kärnkraftverken. Mandatet börändras så att IAEAs skyldighet att sprida kärnenergin övervärlden upphör.Sverige bör i biståndssammanhang och i internationellafora stödja FNs arbete med nya och förnybara energikällor.Kemiska vapenIraks bombning av den kurdiska byn medkemiska medel var ett fruktansvärt brott mot deinternationella konventionerna. Rädslan är stor för attkemiska vapen ska komma till användning i kriget mellanIrak och de allierade. I användes mykotoxiner ibörjan av 80-talet. Man talade om ett gult regn som spredförödelse i Sydostasien.Gränslinjen mellan B- och C-stridsmedel har genom densnabba utvecklingen inom biotekniken börjat förlora sinbetydelse. Genom biotekniken har en storskalig produktionblivit möjlig, som överträffar nervgasernas giftighet mångagånger om. Ökad kunskap kan göra det möjligt att målstyragifterna till att angripa speciellt utvalda organ.Bioteknikbaserade stridsmedel kan bli ett allvarligthot. måste uppmärksamma riskerna med dennautveckling i internationella fora.1982 antog en resolution somförsökte åtgärda bristen på verifikations- ochundersökningsmekanismer i Genève-protokollet omkemiska vapen. Mekanismen har i stort sett varit ineffektivtill följd av politiska motsättningar i FN. måstefortsätta arbetet i för ett totaltförbud mot kemiska vapen.Nordisk säkerhetSveriges neutralitetspolitik måste fullföljas med fasthetoch konsekvens. Händelseutvecklingen i visar påett tragiskt sätt att inte heller vår del av är fri frånkonflikter. De nordiska länderna måste utifrån sinasäkerhetspolitiska lösningar överväga åtgärder somytterligare kan konsolidera och stärka stabiliteten i norraEuropa. En minskad trovärdighet för svenskneutralitetspolitik skulle ytterligare kunna försvåra vägenmot självständighet för de baltiska republikerna.Kärnvapenfri zonEn kärnvapenfri zon skulle kunna stärka de nordiskaländernas säkerhet. Idén om en kärnvapenfri zon i Nordenbygger inte bara på att de nordiska länderna skall förklarasig kärnvapenfria i både freds- och krigstid, och attkärnvapenmakterna skall avkrävas s k negativasäkerhetsgarantier. Zonarrangemanget förutsätter också attkärnvapenmakterna drar tillbaka sådana kärnvapen fråndet nordiska närområdet som i första hand måste betraktassom ett hot mot de nordiska områdena. I synnerhetförutsätts hela bli kärnvapenfritt.En nordisk kärnvapenfri zon förutsätter effektivakontrollsystem av kärnvapenstyrkorna i anslutning tillområdet. Därför bör ett avtal om en effektiv ochåterkommande kontroll av styrkor i anslutning till regioneningå som en naturlig del av avtalet. Ett balanseratzonarrangemang, som inte ger någon part ensidiga fördelar,skulle kunna främja avspänningen i ett för stormakternaintressant område.De nordiska länderna måste först av allt vara ense om attdet ligger i ländernas intresse att få till stånd enkärnvapenfri zon i norra . Det förutsätter också ettbrett politiskt stöd i partierna i de nordiska länderna.Centerpartiet ser det som värdefullt att en enig svenskriksdag har slutit upp kring zontanken.Ämbetsmannakommittén förväntas lämna en rapport i vårmen nya initiativ behövs för att driva på arbetet. Vi anseratt en parlamentarisk arbetsgrupp med företrädare förriksdagspartierna i skulle innebära att frågan försframåt. Det kan leda till en fördjupad nordisk dialog isäkerhetspolitiska frågor utifrån de olika säkerhetspolitiskalösningar länderna valt.Förtroende i norrSverige måste ta fasta på möjligheterna att främja enavspänning i det nordeuropeiska området. För ärdet, som vi tidigare nämnt i motionen, viktigt att få till ståndförtroendeskapande åtgärder till sjöss i det nordatlantiskaoch nordeuropeiska området. Det kan finnas skäl att inomett utvidgat ESK-arbete mer studera dimensionen frånMedelhavet till , utöver den som finns frånUral till . Det är viktigt att man inom ESK-arbetettar fram ett speciellt program för förtroendeskapandeåtgärder i norra kan utgöra ett särskilt hot motoberoende länder som , genom att de med sinaflygbanor kan kränka vårt territorium. Vi anser därför attdet är angeläget att få till ståndinternationella förhandlingar som syftar till ett förbud motkryssningsmissiler.Marina rustningarDe rustningarna har en särskild betydelse för denordiska länderna. Havsområden, som omger ,faller i regel utanför de europeiskanedrustningsförhandlingarnas tillämpningsområde. Någraförhandlingar om styrkor och vapen förekommerinte, utom för strategiska kärnvapenubåtar.Det är ur svensk säkerhetspolitisk synpunkt väsentligtatt status som öppet hav bibehålles och attöverenskommelser inte träffas, som ensidigt inskränkernågon stats rätt eller möjlighet till fritt tillträde.Även om stormakterna genomförde betydandereduceringar av antalet krigsfartyg så skulle ändå etttillräckligt antal bli kvar för temporär koncentration utanfören mindre stat för ''kanonbåtsdiplomati''. Därför harförtroendeskapande åtgärder hög prioritet för mindrestater.Vissa kärnvapenmakters praxis att varken bekräfta ellerförneka förekomsten av kärnvapen ombord på fartyg är enföråldrad princip som borde överges. Öppenhetmåste gälla även på det området och beträffandekärnvapen till sjöss. Sådan öppenhet är dessutom enförutsättning för rustningskontroll.Som en förtroendeskapande åtgärd bör fartyg sommedför kärnvapen ange detta. måste verka för dettainternationellt. bör därför fortsätta att kräva beskedom att svensk lag respekteras i samband med örlogsbesökfrån kärnvapenmakter eller på annat sätt försäkra sig om attså sker. Vi anser att en sådan skärpning av praxis börkomma till stånd.En åtgärd med samma syfte som kräver internationellöverenskommelse -- en havsrättskonvention -- vore att intelängre betrakta passage genom territorialhavet medkärnvapen ombord som oskadlig. Sådan passage skulle dåkräva kuststatens tillstånd. Vi anser att kärnvapenstaternabör förbinda sig att ta iland alla icke-strategiska kärnvapenoch att upprätta ett mulitlateralt avtal om att förhindraincidenter, samt att modernisera reglerna för sjökrigföring.Den ekonomiska världsordningenMilitära konflikter och rustningskostnader harförödande effekter på människor, miljö och ekonomi. Ingenkontinent har drabbats av så många konflikter som ,30 krig, sedan slut.Nord/syd-motsättningarna hotar att avlösa öst/väst-konflikten. Det finns en bitterhet i tredje världen som kanutlösa ytterligare väpnade konflikter. Otryggheten i världenökar när klyftorna mellan rika och fattiga vidgas.Det går inte att skapa en fredlig värld utan att det ocksåär en någorlunda rättvis värld. Om avspänningen mellansupermakterna fortsätter, skapas utrymme för attåstadkomma ett samarbete kring överlevnadsproblemen.En fredlig värld måste också präglas av ekonomisk rättvisa.Fattigdom och misär är en naturlig grogrund förmotsättningar och konflikter. Viljan till fred får inte bli ettskydd för ekonomisk utsugning och för politiskt förtryck.Att främja bättre levnadsvillkor och en långsiktigtekologiskt hållbar utveckling är därför också en nödvändigdel av vår fredspolitik.Centern har i en partimotion lagt fram förslag i syfte attföra fram problem till en central plats ivärldspolitiken.KonfliktforskningVid Institutionen för freds- och konfliktforskning,, bedrivs studier om konfliktlösning.Institutionen gör i samarbete med , , en årlig redovisning avväpnade konflikter och konfliktlösningar. Trotsriksdagsbeslut har inte institutets ekonomi tryggats. Som vihar understrukit i motionen anser vi att modeller förkonfliktlösningar måste prövas. Forskning inom dettaområde är av synnerlig vikt.Vi föreslår därför att regeringen i samband med denaviserade försvarspolitiska propositionen återkommer medförslag till ytterligare anslag till ochkonfliktforskning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stärka FNs roll somkonfliktlösare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att utveckla ESK,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att verka för en konferens omsäkerhet och samarbete i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förebyggakärnvapenkrig av misstag,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnvapenprovstopp,6. att hos regeringen begär att den iinternationella fora aktualiserar sambandet mellankärnkraft och kärnvapen i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att hos regeringen begär initiativ till enförändrad inriktning av IAEAs verksamhet i enlighet medvad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ med målsättningen atttotalförbjuda kemiska vapen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förhindra marinrustning,10.