mot · GE02Sf34 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:108 Reserabatter för studerande, m.m. InledningCSN har förhandlat fram ett avtal med SJ, Linjeflyg/SASInrikes resp Svenska Buss till en kostnad av 95,5 milj.kr.Avtalet träder i kraft den 1 juli 1991.Tidigare har alla som studerar på studiestödsberättigadeutbildningar på minst halvtid under minst tre månaderunder ett kalenderhalvår varit berättigade till . Desom erhåller någon form av studiestöd administrerat avCSN har fått kortet hemsänt. Övriga har själva motuppvisande av ett av skolan utfärdat studieintyg kunnathämta sitt kort hos SJ.Det nya avtalet innebär att endast delas uttill de studerande som får studiestöd enligt studiestödslagenför studier och på minst halvtidunder ett kalenderhalvår.Avtalet med Linjeflyg/SAS Inrikes innebär att CSN-kortsinnehavare erbjuds en rabatt motsvarande detnuvarande pensionärspriset. Enkel resa kostar eller beroende på reslängd (motsvarande ungdomspris200 kronor resp ). Vid resa genom landet med omstigning iStockholm är priset (motsvarande ungdomspris ). Studentpriset ger en bokningsbar biljett mengäller endast ett begränsat antal platser och enbart på rödaavgångar.Avtalet med Svenska Buss, ett trafiksamarbete mellanett antal bussföretag i , innebär rabatt på resor med Svenska Buss veckoslutslinjer i södraSverige. Däremot lyckades inte CSN få något avtal medlänstrafikbolagen i de fyra nordligaste länen.Regeringen menar att det är rimligt att reserabatternabegränsas till att omfatta studerande som innehar statligtstudiestöd, vilket skulle motiveras av att de studerande sominte har studiestöd i regel har sin försörjning ordnad påannat sätt och därför inte behöver rabatten.Propositionens effekterDe framförhandlade avtalen innebär sammantagetrelativt små förbättringar av rabatterna för de studerandesom även i fortsättningen kommer att få ,medan det innebär rejäla försämringar för dem som misterrätten till . kan inte acceptera dekonsekvenser det slutna avtalet för med sig, eftersom för många studenter är en nödvändig möjlighet tillbilligare resande.Totalt räknar CSN med att 60 000 av dem som tidigarefått inte kommer att få det i fortsättningen. Avdessa är 13 000 forskarstuderande.Några av de grupper som ställs utanför är, utan inbördesprioritering:studenter som misslyckas isina studier och därför ej får studiemedelgäst- ochutbytesstudenterforskarstudenter, vilka alla uppbärstudiestöd under forskarstudierna, eftersom såvälutbildningsbidrag som doktorandtjänst är stödformer somfinansieras direkt av tillhögskolan och inte administreras av CSNstudenter somav olika skäl läser en högskoleutbildning på deltid antingensom distanskurser eller på annan ort och därför tvingaspendla till utbildningenstudenter som väljer att inte tastudiemedel men ändå studerar på minst halvtidYtterligare ett faktum som försvårar effekterna är att deflesta av dem som stängs ute är studenter vars medelålderär över 25år. Det innebär att de heller inte har möjlighet attutnyttja flygets ungdomsrabatter.RättviseaspektenEtt rabattsystem skall till sin utformning vara så generelltsom möjligt. Det är viktigt att man inte ger människor isamma grupp olika signaler. För studentgruppen är detnaturligt att det är begreppet student och inte studiestödfrån CSN som skall vara avgörande för om man skall fåCSN-kort eller inte. Argumentationen för varför enbartCSN-studiestödstagare skall få kortet är ihålig. Den byggerenbart på de praktiska förutsättningarna kring utdelande avkort och alls inte på någon princip om att enbart de medstudiestöd skall få det. De tidigare reglerna om deltid iminst är fullt tillräckliga som urvalskriterium.SnedrekryteringI årets budgetproposition föreslår regeringen att enutredning skall tillsättas för att komma åt den ökandesnedrekryteringen till högre utbildning. I direktiven tillutredningen konstateras att såväl social, geografisk somkönsmässig snedrekrytering har ökat. Exempel pågeografisk snedrekrytering är kommun, där går vidare till högre studier medan motsvarande siffraför är 40 %.De frågor som behandlas under nedanstående rubrikerknyter direkt an till snedrekryteringsdiskussionen.Deltids- och distansstudenterEn viktig utbildningspolitisk åtgärd för att breddarekryteringen till högskolan är att erbjuda ett brett utbud avfristående kurser som kan läsas på deltid, som kvällskurseller kombinerat med deltidsarbete. Sådana möjligheter görsteget in i högskolan mindre dramatiskt. Bland dem somidag får finns bland andra distansstudenter ochdeltidsstuderande utan studiemedel. Om högskolan skallvara tillgänglig för alla, även för människor som bor långtfrån en högskoleort, krävs att ges till allastudenter. Konsekvenserna av det av CSN framförhandladeavtalet går enligt stick i stäv med resonemang omatt rekrytera nya grupper till högskolan -- en högskolatillgänglig för alla.Sett i ljuset av andra rekryteringsbefrämjande åtgärdersom kan vidtas menar att är en billigsatsning för att motverka snedrekryteringen.Geografisk fördelning av utbildningEtt viktigt medel för att minska den geografiskasnedrekryteringen har varit inrättandet av de mindre ochmedelstora högskolorna. För att öka tillgängligheten tilldessa skolor och även övriga högskolor och universitet,måste möjligheterna att resa underlättas för allastuderande. I det sammanhanget finns med somen viktig faktor för att -- åtminstone ekonomiskt -- minskaavstånden mellan hemort och studieort.NorrlandslänenTurtätheten i de fyra nordligaste länen är oftast sämre äni . På många sträckor, t.ex. längs kusten,saknas dessutom möjligheten att åka tåg. Buss är därför detkollektiva färdmedel som studenter och andra i första handanvänder sig av.Förhandlingarna mellan de fyra nordligaste länenslänstrafikbolag och CSN strandade. CSN bör uppdras attfortsätta förhandlandet med dessa länstrafikbolag.De framförhandlade avtalen innebär sammantagetrelativt små förbättringar av rabatterna för de studerandesom även i fortsättningen kommer att få CSN-kortet.Centern kan inte acceptera de konsekvenser det slutnaavtalet för med sig eftersom för många studenterär en nödvändig möjlighet till billigare resande.Enligt mening är den föreslagna breddningenbra, men det är oacceptabelt att inte alla studenter skall fåtillgång till kortet. Därför krävs det att skjuter tillpengar så att avtalet även i fortsättningen kan gälla för allastudenter.Centern föreslår därför att för budgetåret1991/92 till CSN anslår ytterligare 20 milj.kr. utöver regeringens förslag för att CSN-rabattenäven i fortsättningen skall omfatta alla studenter.Ett problem i sammanhanget är distributionen av korttill de studenter som inte har studiestöd. Enligt vår meningbör CSN centralt tillföras den uppgiften.CSN bör inom ramen för de ytterligare resurser viföreslagit ovan vidta lämpliga åtgärder för att kunnahantera dessa nya uppgifter.StuderandehälsovårdKårobligatorieutredningen har överlämnat sittbetänkande SoU 1990:105 där den bl.a. föreslår enomorganisation av studenthälsovården. Med detta sombakgrund föreslår UHÄ att anslaget endast räknas upp medlöne- och prisomräkning till ett totalbelopp om , ett förslag som regeringen ansluter sig till.Kårobligatorieutredningen menar att studenthälsanskall vara förebyggande till sin verksamhetsinriktning.Vidare menar utredningen i ett remissvar till utredningenFöretagshälsovård i omvandling (Ds 1990:45) att en naturligförsta ambitionsnivå för statsanslagen tillstudenthälsovården bör vara i nivå med anslaget tillföretagshälsovården. är detta per anställd och år, att jämföra medstudenthälsans totalt per student och år, fördelat på till studenthälsan och till motionsverksamhet.En kraftig ökning av anslaget till nästa budgetår är ennödvändighet för att utjämna skillnaderna mellanstatsbidragen till företagshälsovård för statligt anställda ochstuderande.En ökning av statsbidraget för att minska den andelstudenter () som inte klarar sig igenom högskoleutbildningen ärytterst väl investerade pengar. Det är samhällsekonomisktoförsvarbart att inte förstärka resurserna tillstudenthälsovården möjligt. Vi föreslår att anslagethöjs som ett första steg till en nivå om perstudent.Talboks- och punktskriftsbibliotekRegeringen anslår sammanlagt för produktion av studielitteratur förhögskolestuderande som är synskadade, rörelsehindradeeller dyslektiker.Vi finner det mycket glädjande att regeringen satsar pådetta område. Studielitteratur för dessa grupper äreftersatt, vilket leder till stora problem för såväl denenskilde som för högskolans möjligheter att bedrivakvalitativ undervisning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfattningen avstuderanderabatter,2. att för /92 anvisar ytterligare20000000 kr. utöver regeringens förslag förstuderanderabatter,3. att för /92 anvisar ytterligare5000000 kr. utöver regeringens förslag tillstudenthälsovården.