mot · GE02Fi502 · 1991-01-25 00:00:00 — Etableringshindren i Dagmar-systemet böravskaffas.3.2 Mångfald och valfrihet för producenternaOm medborgarnas varierande önskemål fårtillfredsställas på lika villkor, leder detta också till ökadvalfrihet för dem som är offentliganställda. Det är dagsför en valfrihetsrevolution också för alla dem som arbetarmed omsorg och vård! När bidragsregler och lagar ändras såatt alternativen släpps fram, skapas valfrihet också för demsom producerar tjänsterna, vilket är betydelsefullt inteminst för alla de kvinnor som gör betydelsefulla insatserinom t.ex. vårdyrken och utbildning. I praktiken har deallra flesta endast en offentlig arbetsgivare att välja på,det vill säga, de har inget val. Men många människorkommer bättre till sin rätt som egna företagare. De somarbetar inom de -- alltför få -- enskilda alternativ som finnsvittnar ofta om kortare beslutsvägar, större inflytande ochstörre arbetsglädje än i den offentliga sektorn.Även inom den offentliga sektorn måste personalensidéer och engagemang tas till vara bättre . Närdetaljstyrning ersätts med målstyrning och besluten förs uti organisationen kommer medarbetarna inom den offentligasektorn också att komma bättre till sin rätt och kunnapåverka mera.Ökad konkurrens om personalen kan också leda till enmer vital arbetsmarknad, med bättre anställningsvillkor ochstörre respekt för personalens yrkesstolthet och kunskaper.4. Dags för en liberal valfrihetsrevolutionStora delar av kommunernas verksamhet styrs direkt ochindirekt av statliga bidragsregler och lagar. Många av dessainnebär begränsade möjligheter för kommunerna attfullgöra sitt uppdrag mot medborgarna på bästa sätt. Deinnebär också en kraftig begränsning av individensvalfrihet. Alltför mycket regleras centralt och utgör enhämsko på kommunernas fantasi och bakbinder derashandlingsfrihet.Vi vill avskaffa en lång rad centrala regleringar och på såsätt frigöra lösningar som försvåras eller till och medförhindras.4.1 Låt elever och föräldrar välja skolaNästan alla svenska barn och ungdomar går i den skolasom kommunen anvisat -- vanligen den närmaste. Fåföräldrar vet om att det redan i det nuvarande systemetfinns en skyldighet för myndigheterna att försöka tillgodoseönskemål om placering på annan skolenhet. Detförekommer också att skolkontoret meddelar att denönskade överflyttningen är omöjlig.Vi tror att det skulle vara bra om elever och föräldrarfick en lagstadgad rätt att välja skola. Det skulle underlättaom det fanns ett automatiskt verkande system som gjordeatt de allmänna bidragen till en viss elevs skolgång gick tillden skola som valts. Självfallet skulle föräldrarna ocheleverna också kunna välja friskolor, alltså skolor medenskild huvudman.Socialdemokraterna har varit mycket kluvna i sininställning till vidgad rätt för elever att välja skola. Frånutbildningsdepartementet har framför allt pekats på deadministrativa svårigheterna. hardäremot drivit på i liberal riktning. Det senasteexemplet är att i den tidigare nämnda utredningen ''Denoffentliga sektorn'' (Bilaga 26 till LU 90), som utförts inomfinansdepartementet, finns ett avsnitt om hur skolan kanförnyas, bl.a. med hjälp av en större valfrihet.Skolminister har med kraft avvisat ettsystem med elevpeng i en riksdagsdebatt den 12 december1990.4.2 Pröva ''servicekuponger''Ett sätt att finansiera en verksamhet och samtidigtmöjliggöra en stor valfrihet för konsumenterna är att införadet som brukar kallas servicekuponger (''vouchers'').Systemet används redan på många håll för färdtjänst,fotvård, pensionärsmåltider m.m.Mycket talar för att användningen avservicekupongsystem borde bli vanligare.Folkpartiet liberalerna har på olika sätt arbetat för attvalfriheten i äldreomsorgen borde bli större, inte minst närdet gäller boendet. Vi har genom olika framgångar iriksdagen, senast i samband med ÄDEL-beslutet,successivt raserat de statliga hinder för valfrihet som hittillsfunnits -- bl.a. bestämmelser i statsbidragsreglerna förhemtjänsten som hindrat anlitande av entreprenörer.Vi menar att det skulle vara av stort intresse att ettsystem med servicekuponger i prövades. Detskulle innebära att en hemtjänstberättigad pensionär kundebeställa sin hemtjänst antingen från socialförvaltningeneller från privata hemtjänstleverantörer. De juridiskaproblemen bör inte vara större i detta sammanhang än närett hemtjänstdistrikt läggs ut på entreprenad, vilket harskett. Men för att klarlägga de legala förutsättningarna ochvilka organisatoriska problem som kan uppkomma -- t.ex.vad som krävs för att säkra att privata leverantörerverkligen tillkommer, hur avgränsningen gentemot andrainsatser som hemsjukvård, insatser vid trygghetslarm m.m.ska göras -- bör staten ta initiativ till en försöksverksamheti samarbete med några kommuner.4.3 Avskaffa 1990 togs ett litet steg i rätt riktning när det gälleratt möjliggöra alternativ inom barnomsorgen. Då beslutaderiksdagen att personalkooperativ också skall kunna erhållastatsbidrag. Tyvärr kringgärdas dock denna möjlighet av enrad villkor som enligt vår mening är helt onödiga. Vi harmed tillfredsställelse noterat att ytterligare ett alternativ,nämligen daghem i regi, nu skall blistatsbidragsberättigade. Även med de nya reglerna ståremellertid fortfarande vissa alternativ utan statsbidrag. Denbestämmelse i statsbidragsförordningen för barnomsorgsom kommit att kallas , som säger attbarnomsorg som bedrivs i ''uppenbart vinstsyfte'' inte skallfå statsbidrag måste avskaffas. Statsbidrag bör utgå till allbarnomsorg som uppfyller grundläggande kvalitetskrav.Våra övriga förslag om barnomsorgen redovisas ipartimotionen om familjepolitiken.4.4 Sälj allmännyttanStora delar av kommunernas bestånd av hyresfastigheterbör avyttras. De boende bör få köpa sina egna lägenheter.Detta skulle dels ge kommunerna inkomster som kananvändas till välbehövliga investeringar, dels sprida detenskilda ägandet och öka sparandet i ekonomin.Dessa förslag utvecklas i partimotionen om enskiltägande och sparande.4.5 Avskaffa arbetsförmedlingsmonopoletEnligt en som anlutitsig till, är arbetsförmedling i vinstsyfte förbjuden. Densvenska arbetsförmedlingslagen bygger på denprincipen. Förmedling av arbete skall ske av offentligaorgan och vara avgiftsfri.Problemet med denna lagstiftning -- som i och för sigtillkom i det vällovliga syftet att skydda de arbetslösa i derasutsatta situation -- är att den allvarligt hämmar tillväxten avnya service-företag. Den har nämligen i åberopatsmot många serviceföretag som bedriveruppdragsverksamhet, t.ex. skrivbyråer, konsultfirmor,förmedlingar, sjukvårdspersonal ocharbetsledarentreprenader. Uppdragsföretagens verksamhetbör av många skäl underlättas, inte hindras. De utgör ettvitaliserande inslag i näringslivet och bidrar till en nyttigkonkurrens av kommunernas egenregiverksamhet.Sverige ser mycket annorlunda ut än när 1935 årslag tillkom. Fackföreningsrörelsen är starkare och en radlagar har tillkommit för att stärka arbetstagarnas ställning.Lagen är inte anpassad till dagens situation.Det är oerhört viktigt för tjänstesektorns utveckling attarbetsförmedlingslagen reformeras så att friståendeserviceföretag får sälja sina tjänster utan att det skallbetraktas som något hot mot de arbetslösa. Faktum är ju attdet inte handlar om arbetsförmedling utan om att sälja sinaegna tjänster.4.6 Avskaffa bilprovningsmonopoletObligatorisk kontrollbesiktning av bilar har funnits iSverige . Det finns anledning att ifrågasätta ommonopolformen för verksamhet är denmest ändamålsenliga och det mest praktiska för bilägarna. Iflera andra länder bedrivs motsvarande verksamhet medgott resultat av privata verkstäder som givits auktorisationav ett statligt organ. Verkstäderna får i konkurrens medvarandra utföra kontrollbesiktningen. Vi föreslår ettliknande system i , men att märkesverkstäderna iprincip får stå utanför auktorisationsmöjligheten, eftersomde kan ha intresse av att t.ex. ge felaktiga redovisningar avkonkurrensskäl.4.7 Avskaffa radio- och TV-monopoletDet utrymme som finns för ytterligare två markbundnatelevisionskanaler bör utnyttjas och sändningsrättigheternages till fristående, reklamfinansierade, TV-bolag. På så sättökar mångfalden och tillgängligheten i etern till fromma föryttrandefriheten och medborgarna. liberalernadriver den linjen i det pågåendeberedningsarbetet av TV-frågorna. Ocksåreklamfinansierade radiosändningar bör bli tillåtna.4.8 Avskaffa Dagmar-systemets etableringshinderPatienterna måste ha rätt att välja läkare, tandläkare ochsjukgymnaster själva. Fördelningen mellan offentlig ochprivat sjukvård skall inte bestämmas av politiska organ utanav de vårdbehövande människorna. Etableringshindreninom Dagmar-systemet bör avskaffas eftersom de inte barainskränker läkarnas och sjukgymnasternas friayrkesutövning, utan också patienternas valfrihet.5. Vägar till effektivitet och besparingarAll erfarenhet visar att verksamhet som drivs utankonkurrens blir dyrare och ineffektivare än den som utsättsför konkurrens. Inom den offentliga sektorn finns en långrad politiskt beslutade monopol som hämmar såväl valfrihetsom kostnadseffektivitet. I vissa fall leder de också till ettbegränsat utbud av varor och tjänster. De flesta av dessamonopol kan och bör avvecklas och fri etableringsrättinföras. Det gäller självfallet inte den offentliga sektornskärnverksamheter som försvar och rättsväsende. Det gällerheller inte statens försäljningsmonopol av alkohol som vianser behövs av drogpolitiska skäl.Länge ansågs vissa naturliga monopol krävas inomområden där staten har ett speciellt ansvar för att servicennår ut till landets alla delar. Dit hörde bl.a. postverket ochteleverket. Men den tekniska utvecklingen har gått sålångt att dessa tekniska monopol också spelat ut sin roll ochen avreglering har mycket riktigt också kommit till ståndinom t.ex. telemarknaden. Vi välkomnar denna utvecklingoch anser att den bör fortsätta.För att kommunerna skall kunna ta till vara sina resurserpå bästa sätt måste de befrias från en rad regler som ipraktiken försvårar och fördyrar verksamheterna.Kommunalpolitikerna måste få en ny roll där effektivitet,marknadstänkande och beställar- snarare änproducentperspektivet betonas. Men för att detta skall blimöjligt måste statsmakterna först undanröja vissa hinder.5.1 Minska av specialdestinerade statsbidragUngefär en fjärdedel av kommunsektorns inkomsterbestår av statsbidrag, och merparten av dessa ärspecialdestinerade för särskilda ändamål. De är därförförknippade med villkor av skilda slag. Systemet medstatsbidrag måste förändras så att graden avspecialdestinering kraftigt minskar. kan det finnasskäl att utforma ett statsbidrag så att viss verksamhetinledningsvis uppmuntras, t.ex. det av oss föreslagna (ochnyligen beslutade) stimulansbidraget för gruppboende. Detbör då utformas som ett tillfälligt bidrag, inte som ettpermanent driftstillskott. Det kan också i speciella fallfinnas skäl för statliga bidrag till kommuner som bedriverviss verksamhet av nationell karaktär. Sammantaget bördock kommunerna i mycket högre utsträckning än förnärvarande få bestämma själva över hur statsbidragen skallanvändas.Vi hänvisar också till vår kommittémotion om denkommunala ekonomin där denna fråga utvecklasytterligare.5.2 de legala förutsättningarna för entreprenadEnligt regeringsformen 11 kap 6 § kanförvaltningsuppgift i vissa fall överlämnas till enskilda. Omöverlämnandet innefattar myndighetsutövning krävs stöd ilag. Åtskilliga fall där kommuner beslutat läggaut verksamheter på entreprenad har hamnat inför domstol.Stadgandet i regeringsformen kan i förstone synas klart mende juridiska aspekterna på frågan om offentlig verksamhetpå entreprenad har vållat en hel del diskussion. För attarbetet med att förnya den offentliga sektorn genomutnyttjande av entreprenader skall kunna ta fart, krävsdärför att de legala förutsättningarna klarläggs.Det vanliga är att det i lagstiftning som reglerar en visskommunal verksamhet inte uttryckligen står attverksamheten måste drivas i offentlig regi. Förarbetenabrukar däremot förutsätta att verksamheten i huvudsakdrivs av kommunen i egen regi. Ett aktuellt exempel är attregeringen i en proposition om skolan skrev attbetygsättning måste anses vara myndighetsutövning och attutrymmet för icke-kommunala lärare därför var mycketlitet.I vissa fall har lagarna ändrats. Så skedde härom året föratt möjliggöra parkeringsövervakning på entreprenad.Lagar som uttryckligen eller genom förarbetenasutformning hindrar entreprenader bör ses över. Ett exempelär brandlagen. En kommun anses varaförhindrad att lägga ut på entreprenad. Dettillämpas däremot med framgång i . Möjlighetenbör öppnas även i Sverige.I avvaktan på en genomgång av alla lagar som påverkarden specialreglerade kommunala verksamheten kan en''genväg'' öppnas genom införandet av förtydligande ikommunallagen: om det inte är uttryckligen förbjudet iannan lag att överlämna en uppgift till enskildaär det tillåtet att göra det. Med en sådan regel kommer detkommunala förnyelsearbetet att förenklas.5.3 Avskaffa MBL-hinder för entreprenadupphandlingLagen om medbestämmande i arbetslivet infördes underden borgerliga trepartiregeringen . När den kom varden en banbrytande förnyelse på det arbetsrättsligaområdet. Trots att den i många stycken varit bra föranställda och arbetsgivare, har det visat sig att den ocksåinnehåller vissa paragrafer som skapar fler problem än delöser.Enligt medbestämmandelagen hararbetstagarorganisationerna möjlighet att hindraarbetsgivaren att anlita entreprenör i vissa fall.För att eventuellt kunna utnyttja sin vetorätt gör defackliga organisationerna en bedömning omentreprenören kan förväntas bryta mot lag eller avtal.Denna prövning får, enligt rättspraxis, enbart avse sådanabrott som sin tur kan påverka entreprenörens egnaanställda. Detta är en orimlig ordning. Självfallet börentreprenörens eventuella brott mot den egna personalenbevakas av dess organisationer och eventuella brott motskatteregler m.m. av aktuella myndigheter.MBL-lagen måste ses över och hinder motentreprenadupphandling tas bort.5.4 Utsätt kommunerna för konkurrensI kommunerna sköts upphandling av varor i regel enligtett upphandlingsreglemente. Detta stadgar att större inköpskall föregås av offertgivning från olika leverantörer. Det ärett naturligt sätt att arbeta då det gäller stora utgifter ochmycket står att vinna på kostnadsmedvetenhet ochjämförelser av pris och kvalitet. Vi anser att denna metodbör bli självklar för alla kommuner också när det gällermånga av de kommunala tjänsterna. På tjänsteområdetsaknas upphandlingstraditioner med undantag för bygg- ochanläggningsområdet. Det finns inga ekonomiska skäl somtalar mot att också tjänsterna utsätts för konkurrens frånfristående entreprenörer. Att myndighetsbeslut --som byggnadslovsärenden, beslut i socialbidragsärendenetc -- inte kan läggas ut på entreprenad är en självklarhet.Med viss rätt kan hävdas att det bör falla inom denkommunala självstyrelsen att fatta beslut om utförande iegen regi eller entreprenad. Huruvida den kommunalasektorn utsätts för konkurrens i någon nämnvärdutsträckning eller inte är emellertid en fråga av storprincipiell vikt och enligt vår mening något av en nyckel tillkostnadspress och marknadstänkande. Vi anser därför attstatsmakterna dels har skyldighet att undanröja legala ochandra hinder för entreprenadlösningar, dels bör gekommunerna tydliga signaler om frågans vikt. I debattenhar framförts synpunkten att särskilt på områden därkommunerna vill se en ändring av principerna förtaxeersättning -- t ex el- och VA-områdena -- ett absolutkrav för en sådan omläggning bör vara att kommunernagenom anbudsförfarande kontrollerar huruvida billigareoch/ eller bättre lösningar står till buds på marknaden.Enligt vår mening finns det två sätt att gå fram. Antingeninfogas en paragraf med denna innebörd i den nyakommunallagen eller också så knyts kravet påanbudsförfarande som ett villkor för statsbidrag. Dessafrågor får diskuteras vidare inför antagandet av den nyakommunallagen senare i vår samt på grundval av de resultatkommunalekonomiska utredningen och stat-kommunberedningen kommer fram till. En tänkbarframkomstväg vore att på försök pröva en tvingandelagstiftning på ett par kommunala ansvarsområden -- t exfastighetsunderhåll, väghållning, måltidsförsörjning ellerparkförvaltning.En skärpning av reglerna för offentlig upphandlingskulle också innebära en anpassning av förhållanden iSverige till dem som gäller inom EG.5.5 Begränsa förhandlingsrättens omfattning i MBLArbetsgivarnas primärförhandlingsskyldighet i 11 §MBL är så oprecist utformad att beslutsprocessenbyråkratiserats. Reglerna är så generellt utformade att detär svårt med utgångspunkt från lagen att avgöra omarbetsgivaren har skyldighet att förhandla eller inte. Därförfordras en mycket god kännedom om arbetsdomstolensomfattande och ganska svårtillgängliga praxis för att medsäkerhet kunna avgöra om förhandlingsskyldighetföreligger eller inte. Detta leder till ett ''överförhandlande''där offentliga arbetsgivare tar det säkra för det osäkra föratt undvika tvister och skadeståndskrav.Inom många kommuner och landsting tar MBL-förhandlingar en oproportionerligt stor tid i anspråk. Somexempel kan nämnas att avsättersom tumregel minst per fackligt organiseradanställd och år till MBL-förhandlingar. Det innebär 240 000timmar, eller 150 årsanställda på arbetstagarsidan! Till dettakommer arbetsgivarsidans tid.Till yttermera visso är det endast fackets representantersom deltar i MBL-förhandlingar på arbetsplatserna ochnyttan av detta MBL-ande för det stora flertaletoffentliganställda kan kraftigt ifrågasättas. Vi betvivlar attde känner sig mera delaktiga i beslutsprocessen på sinarbetsplats p.g.a. MBL än de annars skulle vara.En tydligare reglering i lagen om närförhandlingsskyldighet föreligger måste införas. Viutvecklar denna ståndpunkt i motionen om arbetsrätt.5.6 Inför fri nämndorganisationDet är primärt en uppgift för de förtroendevalda i varjekommun och landsting att bedöma hur organisationen ikommunerna och landstingen skall se ut. Det är helt klartatt förhållandena är olika med hänsyn till t.ex. invånarantaloch ytstorlek. Också andra faktorer påverkar den lokalabedömningen. Därför bör centrala regler om obligatoriskanämnder avskaffas och kommunerna själva ges möjlighetatt besluta om sin nämndorganisation.5.7 Rensa upp i regelfloran inom byggsektornByggsektorn kännetecknas av en snårig massa av regler.Dessa försvårar och fördyrar byggande, till skada för såvälindividen som kommunerna. Byråkratin inom detta områdemåste minskas. Vi utvecklar våra idéer om detta i vår motionom bostadspolitiken.5.8 Avskaffa brand- och sotningsmonopolenKommunens räddningstjänstnämnd har ansvaret försotningsverksamheten inom kommunen. Sotningen skallutföras av skorstensfejarmästare eller skorstensfejare sombiträder skorstensfejarmästare. Denna monopolliknandeordning är otidsenlig och bör avskaffas.Sotningsverksamheten bör kunna bedrivas av friståendeskorstensfejare som varje fastighetsägare väljer. Inommånga tekniska tjänster finns för kommunernamöjlighet till upphandling på sedvanligt vis. Vi ser ingenanledning till att undanta sotningen.Som ovan nämnts utgör även monopol,reglerat i brandlagen, ett exempel på reglering som vi villundanröja. En kommun anses varaförhindrad att lägga ut på entreprenad. Dennamöjlighet bör öppnas.5.9 Reformera transfereringssystemenDe totala offentliga utgifterna måste begränsas och dettotala skatteuttaget sänkas. Förutom de åtgärder som krävsför att förbättra kommunernas möjligheter att bidra genomeffektiviseringar, entreprenader och prioriteringar, krävsförändringar i de stora transfereringssystemen. Av deoffentliga utgifterna utgör dessa inkomstöverföringar denallra största delen.År 1991 beräknas de sammanlagda transfereringarnafrån stat, kommuner och socialförsäkringssektorn uppgå tilldrygt , vilket utgör av denoffentliga sektorns utgifter.Sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkringDen snabba utgiftsökningen inomsocialförsäkringssystemet har haft entendens att tränga undan andra angelägna behov.Transfereringarnas tillväxt har lämnat ett mycket blygsamtutrymme för ökade insatser på en rad viktiga offentligaverksamhetsområden. liberalerna har vidåtskilliga tillfällen påtalat behoven av att nedbringakostnadsexpansionen och strukturera om delar avsocialförsäkringssystemet. I korthet har vi föreslagit vissastrukturella, viktiga förändringar:Arbetsgivarnas ansvar för sjukfrånvaron måste öka ochadministrationen förenklas genom införande av en s.k.arbetsgivarperiod, sjuklön, . komregeringen överens med liberalerna om en sådanperiod, kombinerad med sänkta arbetsgivaravgifter. Sedangick socialdemokraterna ifrån det förslaget, för att någotsenare göra upp med och om ettliknande förslag. Den förändring som till slutalltså hamnade på innehåller inte några sänktaarbetsgivaravgifter och dess ikraftträdande har fördröjts påett olyckligt sätt p.g.a. socialdemokraternas vacklande idenna fråga. Den beslutade förändringen leder inte i sig tillnågot sänkt skattetryck. Vi anser att ett införande av 14dagars arbetsgivarperiod måste kombineras med sänktaarbetsgivaravgifter.Vidare bör arbetsskadeförsäkringen samordnas medsjukförsäkringen. Detta har vi framfört vid ett flertaltillfällen och vi noterar nu att regeringen aviserar ett sådantförslag i en proposition senare i vår.Arbetsskadeförsäkringen motverkar i många fall sitt egetsyfte, dvs. den leder till att rehabilitering blir försenad ochatt människor för alltid blir borta från arbetsmarknaden.Detta är oacceptabelt från såväl humanitära somsamhällsekonomiska utgångspunkter. Det är tveksamt omen separat arbetsskadeförsäkring behöver finnas parallelltmed den vanliga sjukförsäkringen.BostadssubventionernaBostadsmarknaden är genomreglerad och kraftigtsubventionerad. Dess kostnader i statsbudgeten uppgår tillnästan 50 miljarder , varav räntebidragen står förknappt hälften och skattesubventionen till egnahemsägareför . Kostnaderna för nyproduktion av bostäderstiger snabbare än andra priser i ekonomin. Tillstånd ochlånegivning medför en omfattande byråkrati. Folkpartietliberalerna vill på en rad områden avreglera och sänkastatens kostnader för bostadssektorn. Vi utvecklar vårpolitik för en marknadsstyrd bostadssektor i motionen ombostadspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens sammanfattning anförts om riktlinjer förden offentliga sektorns förnyelse,2. att hos regeringen begär förslag somundanröjer hinder för enskilda alternativ till offentlig sektori enlighet med vad som anförts i motionens avsnitt 5.2,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat konsumentinflytande ioffentlig sektor, bl.a. genom ökad valfrihet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens avsnitt 5.4 anförts om kommunernasupphandlingsförfarande inom tjänstesektorn,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ från staten till enförsöksverksamhet med servicekuponger i enlighet med vadsom anförts i motionen,[att hos regeringen begär förslag om slopandeav arbetsförmedlingsmonopolet,1][att hos regeringen begär förslag om slopandeav monopolställning,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undanröjande av sotnings- ochbrandförsvarsmonopolen,3]6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens avsnitt 4.3 och 5.1 anförts om en reform avstatens bidrag till kommunerna.