mot · GE02Ub180 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:115 Vissa skollagsfrågor m.m. ElevinflytandeElevernas inflytande och ansvar i skolan måste stärkasav flera skäl. Det är naturligt att en demokratisk skolamåste ge eleverna betydligt större möjligheter att vara medoch bestämma över sin skola. Decentraliseringen av ansvarfår inte leda till att lärare och rektorer ges större makt påelevernas bekostnad. Tvärtom måste eleverna ses sommedarbetare på skolan och få ta sin del av detdecentraliserade ansvaret.Åtskilliga studier visar att eleverna önskar merinflytande över sin situation både när det gäller trivsel,ordning, undervisningens innehåll och arbetssätt. Desämsta möjligheterna till inflytande har eleverna vad gällerundervisningen. Det är här som eleverna harredovisat störst önskan om ett vidgat inflytande.I klassrummetElevernas möjligheter att påverka undervisningen ochsin egen arbetssituation är nära förknippade med dearbetsformer som används i gymnasieskolan. Enligtvänsterpartiet måste elevinflytandet öka dels avdemokratiska skäl, dels därför att det krävs för attundervisningen skall ge bra resultat. I den kreativa processsom inlärning och kunskapsutveckling är spelar eleven självhuvudrollen och måste själv vara delaktig. Det går inte atttvinga på någon kunskap, den kunskap som eleven själv harefterfrågat är den kunskap som har det största värdet.Vänsterpartiet har tidigare krävt att de kommandeläroplanerna skall betona vikten av elevaktiva ochdemokratiska arbetssätt i undervisningen. harläroplanskommittén fått sina direktiv och där framgår att detskall finnas centrala riktlinjer om sådana arbetsformer iskolan som innebär elevinflytande och elevansvar. Dettavälkomnas av oss.Den viktigaste enheten i skolan är klassen och därför ärdet av största vikt att klassrumsdemokratin utvecklas.Eleverna måste ges reella möjligheter att tillsammanspåverka sin gemensamma situation, att tillsammans medlärarna planera och utforma undervisningen och ha ettforum, där de kan diskutera gemensamma angelägenheteroch nya idéer. Klassrumsdemokratin är en förutsättning föratt lärare och elever skall kunna skapa en atmosfär avömsesidig respekt och förståelse. I arbetet med att utvecklaklassrumsdemokratin spelar klassråden en avgörande roll.Vänsterpartiet har bl.a. i samband med att riksdagenbehandlade ansvarspropositionen (1990/91:18) krävt attelevernas rätt till inflytande skall lagfästas. föreslårregeringen en portalparagraf i skollagen som tydligtmarkerar elevernas rätt till inflytande över sin utbildningoch vi noterar med tillfredsställelse att vårt krav nutillgodoses.LäromedelRegeringen föreslår i propositionen att den nuvarandeobjektivitetsgranskningen av läromedel isamhällsorienterande ämnen liksom fastställandet avbasläromedel skall upphöra. I stället skall det nyaskolverket ha som en huvuduppgift att ansvara för ennationellt sammanhållen och samordnad uppföljning ochutvärdering av skolans verksamhet.Läroböckerna har alltjämt en central plats iundervisningen. Studier visar att de står för det mesta avinnehållet och definierar vad som är viktigt att kunna. Flerastudier visar att eleverna sitter den tillsammansi klassrummet och lyssnar på läraren eller löser likadanauppgifter. Grupparbete liksom verkligt individuellauppgifter är undantag. Ännu mer ovanligt är fältstudiereller projektarbeten. Eleverna får sin kunskaphuvudsakligen genom läroboken och läraren. Det är lärarensom talar, medan eleverna sitter tysta eller svarar på frågor.Vi vill se en utveckling i skolan där ensidigkatederundervisning och läroboksberoende ersätts medelevaktiva och undersökande arbetssätt, en mångfald avläromedel, en kritiskt granskande undervisning ochstudiebesök. Vi accepterar regeringens förslag attgranskningen av läromedel i sin nuvarande form upphör.Men vi kommer noga att följa den kommandeutvärderingen av skolans verksamhet och är intefrämmande för att föreslå andra centrala åtgärder om detvisar sig nödvändigt för att garantera mångsidighet iundervisningen.Central reglering av elevernas inflytandeFormerna för elevernas inflytande utformas bäst lokalt.Det gäller även elevernas inflytande över de beslut av merövergripande karaktär som rör skolan och skolarbetet.Med regeringens förslag försvinner flera centraltreglerade konferenser, utom skolkonferensen igymnasieskolan, som funnits i skolan. Det kaninnebära antingen att elevinflytande och samarbete mellanlärarna i nya och mer aktiva former får chans att blommaupp. Men det kan också innebära att de möjligheter somidag finns försvinner utan att ersättas av andra.Vänsterpartiet accepterar den föreslagna avregleringenoch förutsätter att man lokalt finner än bättre former. Menvi vill inte utesluta att centralt reglerade konferenser kankomma att krävas om det vid den kontinuerligautvärderingen och uppföljningen visar sig att de nuvarandekonferenserna inte ersätts av andra former för samarbeteoch diskussion.Samverkan skola -- barnomsorgSamverkan mellan förskola och skola och mellan skolaoch skolbarnomsorg har successivt utvecklats. Det har på endel håll inneburit vissa konflikter mellan de skildatraditionerna, men verksamheten har utvecklats ochkvalitén har höjts. Denna samverkan måste ytterligareutvecklas utifrån en gemensam helhetssyn på barnen.Barnens behov måste komma i första hand när formerna fördenna samverkan utvecklas. Barnets utveckling är en helhetsom inte utan vidare kan separeras i skildaorganisationsformer eller hänvisas till skildapersonalkategorier.Regeringen skriver i propositionen attverksamhetsformerna i skolan och barnomsorgen växersamman. Detta gör, menar man, att skolan nu har bättreförutsättningar att ta sig an yngre barn. Även omutvecklingen går mot att skillnaderna mellan skola ochbarnomsorg minskar så är skolan, enligt vår mening, ännuinte mogen att ta emot hela årskullar med sexåringar.Det är angeläget att påskynda en fortsatt utveckling avsamverkan mellan barnomsorg och skola. Diskussionen omsänkt skolpliktsålder måste utgå från barnens behov ochinte urarta till ett gräl om fördelar och nackdelar med skolarespektive förskola. Att, som regeringen gjorde ,låta sexåringarna få en framträdande plats i ett krispaket föratt hejda valutautflödet ur landet är direkt förkastligt.Gemensam organisationVänsterpartiet anser att barnomsorg och skola böromfattas av ett gemensamt måldokument. Vi tror att engemensam lokal organisation för barnomsorg och skola,som är möjlig genom tidigare beslut om frihet i denkommunala nämndorganisationen för skola ochsocialtjänst, kommer att underlätta samverkan mellanbarnomsorg och skola. Men det krävs också en samordningpå central nivå. har i en partimotion i januariföreslagit att barnomsorgen överförs från socialtjänstlagentill skollagen och tillsynen av barnomsorgen flyttas frånsocialstyrelsen till det nya skolverket.Det är viktigt att ansvaret för barnomsorgen så snabbtsom möjligt överförs till det nya för att kunna blien naturlig del av den struktur och kompetens som nukommer att byggas upp i det nya verket. När vi har ettgemensamt måldokument för barnomsorgen och skolan blirdet naturligt att uppföljning, utvärdering ochfältorganisation även omfattar barnomsorgen. Men detfinns betydande nackdelar med att vänta tills dettadokument finns färdigt och antaget. För att undvika attbarnomsorgen blir en ''bisyssla'' i det nyaskolverket bör barnomsorgen finnas med som en naturligdel av det nya verkets ansvarsområde redan från början.Inte minst viktigt är att den fältorganisation som skallbyggas upp även tar hänsyn till de behov avkvalitetskontroll och uppföljning av centralt fastställda målsom finns inom barnomsorgen.Flexibel skolstartVi menar att det är möjligt att skapa en obligatoriskverksamhet för sexåringarna, eventuellt även för ytterligareåldersgrupper, som tar till vara och för samman det bästafrån förskolans praktik och pedagogik med lågstadietsarbetssätt. Det är enligt vår uppfattning en dålig lösning attlåta sexåringarna pressas in i den befintliga årskurs 1 utanatt först genomföra förändringar av skolan.En förändrad första årskurs i skolan bör utgöras av enintegrering av förskola och skola där förskollärare ochlågstadie-/grundskollärare arbetar tillsammans. Viktigaerfarenheter från den verksamhet som finns försexåringarna bör utgöra grund för en sådan första årskurs.För att det skall bli möjligt måste både lågstadie-/grundskollärare och förskollärare erbjudas relevantfortbildning.Vi avvisar regeringens förslag att låtaåtskilliga sexåringar börja i en skolorganisation som inte äravpassad för deras behov. Det innebär att vi nu avslårregeringens förslag till ändring av skollagen när det gälleralla barns rätt att börja skolan före skolpliktsåldern.Vi är också skeptiska till resonemanget om flexibel skolstarteftersom vi ser en risk att när skolan inte klarar av atttillgodose yngre barnens behov så kan manavhända sig ansvaret och hänvisa dem tillbaka tillbarnomsorgen.Avskaffa stadieindelningenUppdelningen av har alltmer spelat ut sinroll. När vi nu äntligen har en grundskollärarutbildning somär avpassad för har en omfattandekompletteringsfortbildning kommit igång för att ge debefintliga lärarna en breddad kompetens. Begrepp somlågstadie-, mellanstadie- eller högstadielärare kommersuccessivt att försvinna.Samtidigt har en läroplanskommitté tillsatts föratt arbeta fram ett gemensamt måldokument för skola ochbarnomsorg utifrån en helhetssyn på barnen. I det lägetframstår det som otidsenligt att behålla den gamlastadieindelningen i . Vi föreslår attstadieindelningen avskaffas.Ett mångkulturellt landDet framtida är ett mångkulturellt land. Vårainvandrare och flyktingar, och i än större utsträckning derasbarn, är i det perspektivet en stor tillgång. Tvåspråkighetoch kulturell kompetens kommer att efterfrågas både inäringslivet och i samhället i övrigt. Inom många yrken ärtvåspråkighet en viktig merit och än viktigare blir den iframtiden. En fungerande hemspråksundervisning är enframtidsinvestering.HemspråksundervisningTotalt i finns 120 olika språk representeradevarav undervisning bedrivs i 82. De största språken ärfinska, spanska, arabiska och persiska. Det finns ca 100 000 elever i som har ett annat hemspråk änsvenska . Av dessa deltog ihemspråksundervisning. I gymnasiet var det somdeltog i hemspråksundervisningen.Hemspråksundervisningen består av två delar; delsundervisning i hemspråket som ämne, delsstudiehandledning på hemspråket i andra ämnen. När mantalar om invandrarundervisningen i skolan så avses bådehemspråksundervisningen och undervisningen i svenskasom andra språk (Sv2). Undervisningen i Sv2 är obligatoriskmedan eleven frivilligt väljer hemspråksundervisning.Hemspråksundervisning ?Regeringen föreslår i propositionen att skollagens reglerom skolpliktens omfattning ändras så att det blir möjligt attförlägga undervisning i hemspråk och andra icke-obligatoriska inslag i utbildningen till lördagar.För att hemspråksundervisningen skall kunna ske på ettbra sätt krävs att elevens hemspråkslärare och ordinarielärare samarbetar, det är bara på så vis eleverna kan få enrelevant studiehandledning av sin hemspråkslärare. Det ärdärför viktigt att samarbetet mellan lärarna underlättas.Om hemspråksundervisningen i stället förläggs till lördagarså kommer det nödvändiga samarbetet att försvåras.Undervisning i hemspråk är inte obligatoriskt. Vi menaratt det inte får tas som intäkt för att särbehandlahemspråksundervisningen och ge den undervisningensämre villkor än annan undervisning i skolan. har , i betänkandet1990/91:UbU7, enhälligt sagt följande:Avslutningsvis vill utskottet stryka under atthemspråksundervisningen självfallet bör ha sammaställning som undervisningen i andra ämnen i skolan ochdärvid ges likvärdiga arbetsmöjligheter.Vi delar den uppfattning som ett enhälligtutbildningsutskott ställt sig bakom. Vi föreslårdärför att avslår regeringens förslag om sådanändring av skollagen att undervisning i hemspråk och andraicke-obligatoriska inslag i utbildningen kan förläggas tilllördagar.Elevernas rätt till undervisningRätten till hemspråksundervisning skall grundas på denenskilde elevens behov av språkstöd. Barnet skall för att fårätt till hemspråksundervisning ha grundläggandekunskaper i hemspråket. Vidare skall minst envårdnadshavare använda hemspråket som ett dagligtumgängesspråk med barnet. Rätten tillhemspråksundervisning motsvaras av en skyldighet förkommunerna att anordna undervisning för de elever sombehöver och önskar det. Den skall ges i den omfattning somfordras för att täcka elevens behov.Regeringen föreslog i årets budgetproposition en sänktambitionsnivå genom att ange ''en rimlig minstagruppstorlek'' i ett hemspråk till fem elever. Skolministernhar dragit parallellen till minsta gruppstorlek föranordnande av tillval i tyska och franska i . Vimenar att denna jämförelse haltar betänkligt. De språkligatillvalen är två till antalet, hemspråksundervisning sker idagi 82 språk.Kommunerna föreslås inte längre vara skyldiga attanordna hemspråksundervisning om det inte går attåstadkomma undervisningsgrupper om minst fem elever. Ipraktiken kommer det att innebära att många elever intehar någon ''rätt'' till hemspråksundervisning, särskilt gällerdet de elever som bor i glest bebyggda kommuner eller talarett ''litet'' språk.Vi föreslår att någon minsta rimliga gruppstorlek inteskall fastställas som gräns för kommunernas skyldighet attanordna hemspråksundervisning.Val av skolaRegeringen föreslår i propositionen att utgångspunktenskall vara att grundskoleelever placeras i en skola ihemkommunen som ger eleven så kort skolväg som möjligt.Önskemål om placering i viss skola skall beaktas så långt detär möjligt utan att man åsidosätter andra eleversberättigade krav på en placering nära hemmet. Detta är helti linje med politik.Alla elever i landet skall ha rätt att gå i en bra skola därutbildningen är likvärdig oberoende av elevens socialabakgrund, klasstillhörighet eller var i landet eleven bor.Detta är en oavvislig målsättning för vänsterpartiet.Önskemål om att få gå i en speciell skola skall tillgodoses sålångt det är möjligt utan att det drabbar någon annan elev.Huvudregeln måste vara att en elev aldrig skall kunna''knuffas bort'' från den skola som ligger närmast bara föratt många andra barn vill gå i den skolan. Den bästagarantin för att alla elevers önskemål skall kunna tillgodosespå bästa sätt är naturligtvis att utbildningen är likvärdig ochbra i varje skola i landet.De förslag om att skolorna skall konkurrera om elevernaför att de sämsta skolorna skall ''slås ut'' ur systemet, somibland förekommer i debatten, måste enligt vår meningbetraktas som en orealistisk nyliberal dröm som saknarförankring i skolverkligheten.SkolmatenFör att kunna växa, vara aktiva, hänga med och lära sigbehöver eleverna näringsriktig och aptitlig mat iskolbespisningen. Undersökningar visar att svenska barnsmatvanor är alarmerande dåliga. Många barn äter ingenannan lagad mat än den som serveras i skolan.Den förändrade familjestrukturen och den höga andelenkvinnor i förvärvsarbete har förstärkt behovet av attfamiljerna måste kunna lita på att barnen får bra,näringsriktig och aptitlig mat i skolan.Tyvärr är standarden på skolmaten ibland mycket låg.Skolmåltiderna har i flera kommuner fått känna av kraftigabesparingar. Det har lett till att maten blivit sämre och oftainte uppfyller den tredjedel av dagens näringsbehov someleverna på hemkunskapslektionerna får lära sig att den börinnehålla.Skolmåltiderna bör förbättras. Vi vill återigen föra framvänsterpartiets förslag om att skolmåltiderna skall ses somen nödvändig resurs i skolan och därför regleras i skollagen.Vi föreslår därför att det i skollagen skrivs in att elevernautan kostnad ska ha tillgång till skolmåltider motsvarandeminst en tredjedel av det dagliga näringsbehovet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan skola ochbarnomsorg,2. att avslår regeringens förslag om ändring avskollagen när det gäller sexåringars rätt att jämställas medskolpliktiga barn,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av stadieindelningeni ,4. att avslår regeringens förslag om ändring avskollagen så att undervisning i hemspråk och andra icke-obligatoriska inslag i utbildningen kan förläggas tilllördagar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minsta rimliga gruppstorlek föranordnande av hemspråksundervisning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnadsfria skolmåltider.