mot · GE02K251 · 1991-01-25 00:00:00 — I samhällsdebatten på olika områden får etiskafrågeställningar en allt större betydelse. De tas upp imedicinska sammanhang, i miljöarbetet, i det ekonomiskalivet, i idrottsvärlden och i forskningen. Etiska värderingardiskuteras allt mer i samband med pressens arbete och ipolitiken.Den snabba vetenskapliga och tekniska utvecklingenmedför att nya frågeställningar uppkommer därkunskapsunderlaget inte är fullständigt eller erfarenhetersaknas. Nya frågor måste besvaras och beslut fattas underosäkerhet.Samhället har blivit mer mångfasetterat ochmer pluralistiskt. Den ökade invandringen har medfört attandra religioner och politiska uppfattningar -- formade iandra kulturmönster -- bryts mot värderingar som präglats ien nationalstat, med en religion och ett statsskick medmånghundraåriga anor.EkohumanismAlla människors lika värde och rättigheter är grundenför politik. Individens fri- och rättigheter fårinskränkas endast av hänsynen till andra människors likafri- och rättigheter.En god miljö är en förutsättning för en beståendemänsklig välfärd och all mänsklig verksamhet måste därföranpassas efter vad naturen tål.Centerns människosyn har sin grund i den kristnalivsåskådningen och i humanismens krav på respekt för deenskilda människornas fri- och rättigheter.Respekt för livet, för medmänniskorna och hänsyn tillnaturen måste vara grundläggande för den framtidasamhällsutvecklingen och framtidssamhället måsteutformas utifrån humanismens idéer och från naturensförutsättningar. Detta synsätt, ekohumanismen, utgår ifrånatt människan och naturen hör samman. Det innebär enhelhetssyn på människan och miljön, byggd på respekt förlivet och är en viktig del i ideologi. Mot dennabakgrund finns det också anledning att analysera ochdiskutera etiska frågeställningar.Etik underlättarEnligt uppfattning måste etiska regler präglasåväl umgänge mellan människor som allsamhällsverksamhet och arbetsliv. Ju mer vårt personligauppträdande präglas av etik och ansvarskänsla, desto bättrefungerar människor i samarbete och samhälle, desto färreförbud och detaljregler behöver samhället utfärda.Varje samhälle behöver gemensamma normer ochvärderingar. Ett till synes normlöst och värderingsfrittsamhälle öppnar dörren för antidemokratiska ochinhumana filosofier. Tilltagande våldstendenser ochmeningslös förstörelse beror ofta på mänskliga problemsom ensamhet och brist på meningsfull tillvaro men de ärockså uttryck för behov av livsåskådning, av gemensammanormer och värderingar.Människan behöver en livsåskådning som ger grundernaför hur man skall förhålla sig till medmänniskorna, naturen,till framtiden, till livets mening och innehåll och till vad somär rätt och orätt.Människan och samhälletMånga människor anser att tekniken håller på att ''taöver'' utvecklingen. Den ''lilla'' människans handlandeupplevs som betydelselöst. Det finns stor risk att denenskilda människan känner sig allt mindre i en allt störreoch mer komplicerad värld. ''Tio bud'' har betraktats som etträttesnöre för människors handlande i vår del av världen.Nutidsmänniskan har många och ofta motsägelsefullaförebilder och hon matas ständigt med motstridiginformation. Det är svårt att ta ställning i etiska ochmoraliska frågor. Detta leder i sin tur till ökad vilsenhet,exemplifierad inte minst i den senaste tidens våldsdebatt.Men också skattefiffel, snatteri, bristande miljöansvar ochdålig trafikmoral har att göra med att människor saknaretiska referensramar. Därför är det viktigt att de etiskafrågorna ges stor plats i den allmänna debatten och inteminst i utbildningssammanhang. Ytterst handlar det om ettgemensamt ansvar för samhällsutvecklingen.Den humanistiska synenPrincipen i den humanistiska människosynen om allamänniskors lika värde är avgörande. Människovärdet göratt man alltid måste betrakta och behandla henne som enindivid. Det mänskliga värdet är omistligt. Det kan inteförhandlas bort. Det består, även om det kränks.Denna syn på människovärdet för också med sig krav påintegritet. Alla har rätt att få sin integritet respekterad.Även de som inte själva kan föra sin egen talan.Självbestämmandet kan ibland begränsas. Integritet kanbara respekteras eller kränkas.Etiska instrumentI takt med ny kunskap tvingas nya ställningstagandenfram. Dessa måste ofta bygga på förnuft, samvete ochinlevelseförmåga. Det är den fortlöpande processen somvisar att det inte finns givna svar på alla frågor. Det finnsinga enkla svar på vad som kan tillåtas och inte tillåtas imiljön. Det är inte på förhand givet var gränserna skall drasnär det gäller utnyttjandet av den moderna biotekniken.Med utgångspunkt i förnuftet kan problem analyseras iolika tankebanor och alternativ vägas mot varandra.Samvetet talar om att en viss attityd eller handlingslinje ärrätt eller fel. Det talar om för oss att allt som kan göras intealltid bör göras. Inlevelseförmågan hänger samman med attkunna förstå hur en annan människa har det. Men denhänger inte bara samman med det förnuftsmässiga utanockså med att tränga in i en annan människas känslomässigaupplevelse av sin situation. Därför utgör också inlevelse,intuition och medkänsla omistliga tillgångar i etiskabedömningar.Etisk analysSjälvbestämmandeprincipen säger att man bör fåbestämma över sitt eget liv och sina egna handlingar.Lidandeprincipen talar om att man inte bör skada. Man börinte åstadkomma lidande i världen. Godhetsprincipeninnebär att en människa har en skyldighet att göra gott.Rättviseprincipen säger helt enkelt att man bör vara rättvis.Alla bör behandlas lika.I varje handlingssituation går det inte renodlat att väljaen av principerna. De kommer i själva verket ofta i konfliktmed varandra. I sådana situationer blir de etiskaövervägandena särskilt betydelsefulla, eftersom mantvingas att rangordna.Ett viktigt steg i den etiska analysen är försök attprecisera olika handlingsalternativ och möjliga lösningar.Inte minst i samhällsetiska frågor gäller det att försöka fågrepp om de olika alternativens konsekvenser för deintressenter som är berörda. Genom att också ta reda påvilka de olika intressenterna är, får man en möjlighet attidentifiera och dela upp problemen.Lag och etikLagstiftningen måste vara förankrad i människornasrättsmedvetande. Om lagarna stiftas oberoende avmänniskors uppfattning om rätt och orätt, uppstår vartefterett växande gap mellan vardagens etik och den samhälleligaetiken.För att människors etik och samhällets reglering avnormer skall kunna stå i samklang, krävs fasthet ochkonsekvens i lagstiftningen. Den lagliga innebörden ochkonsekvensen av en handling måste kunna överblickas.Retroaktiv lagstiftning, generalklausuler o s v motverkar detta.Regler måste vara överblickbara, inte för många, inteständigt nya, inte ständigt förändrade.Man kan inte lagstifta om etik. Etiska värderingar måstefås att ''fungera'' sida vid sida med lagstiftningen. Etik ochlagstiftning måste samspela. De förutsätter varandra.Forskning och etikMan kan dela in forskningen i tre stadier. Förstbegreppsbildningsstadiet eller idéstadiet, sedan forskningsom sådan och slutligen tillämpning. Alla dessa tre stadierpåverkar samhället. Det första ideologiskt. Att t.ex.darwinismen betytt oerhört mycket för världsuppfattningenär uppenbart. Det andra genom att omgivningen utsätts förforskning, utgör forskningsobjektet. Det tredje bl.a. genomteknologins omformning av människors tillvaro.Det borde vara självklart att det första stadiet, idéstadiet,det fria tankeutbytet, inte får eller bör begränsas. Det är fördet andra stadiet, forskningsprocessen, som de störstaprotesterna har hörts och etikregler formulerats. Däremothar diskussionen om forskarens ansvar för forskningenskonsekvenser inte lett till någon reglering och av många haren sådan möjlig reglering ansetts vara skadlig.Sanningssökandet får inte hotas, har det sagts.Man kan tycka att frågorna om forskningens utföranderespektive om dess konsekvenser är separata men det finnsett tydligt samband. Om man nämligen anser att dekonsekvenser som en viss forskning kan tänkas få ärsynnerligen önskvärda, är man kanske beredd att accepteratillvägagångssätt som strider mot ens värderingar. Mankanske är beredd att betala ett ''pris'' för kunskapen omresultatet är kunskap för goda tillämpningar. Frågan om vadman är beredd att ''betala'' är grundläggande i denforskningsetiska debatten.Forskarsamhället har på många sätt legat före samhälleti övrigt när det gäller att varna för konsekvenserna av nyteknik. I finns många exempel på detta, framföralltpå miljöområdet. Försurningens konsekvenseruppmärksammades tidigt av svenska forskare liksomföljderna av kvicksilver i sjöar, skadeeffekter av biocideroch utsläpp av andra omgivningsgifter som PCB. stården moderna biotekniken för fantasieggande möjlighetermen också för potentiella hot.I flera länder, särskilt i , har man beslutat ominrättande av organ med kompetens att göra justteknikvärderingar. Det är också rimligt att samhället ställerkrav på teknikvärdering och riskvärdering i forskningen,t.ex. genom att forskningsfinansierande organ genomför ensåväl etisk som riskmässig värdering av de projekt manfinansierar.Miljö och etikMiljöfrågorna har självklart bidragit till många nyaetiska frågeställningar. Allt är inte pengar. Naturen har ettvärde och kommande generationer har rätt till en frisknatur.Miljöarbetet kräver konkreta åtgärder. Men också härbehövs en etisk plattform. Grunden för den svenskahushållningen med naturresurserna och miljön skulle kunnaha formen av etiska regler, innebärande ett löfte tillkommande generationer att inte försämra livsbetingelsernaoch möjligheterna till uthållig utveckling.Medicin och etikDen medicinska forskningens snabba utveckling ställersamhället och individen inför etiska och ekonomiskaproblem, bl.a. när det gäller frågan om att ge de äldre enfullgod vård. Prioriteringar inom vården handlar ytterst ometik. Det gäller att i varje enskilt fall finna avvägningarmellan de vårdbehövandes olika önskemål i förhållande tillbefintliga resurser och medicinsk kunskap. Det är svårt attväga ett vårdbehov mot ett annat och göra ett urval. Ändåär dessa prioriteringar nödvändiga.I har debatten om urvalsprinciper inom vårdenlett fram till en lista på hur olika slags sjukdomstillståndskall prioriteras. Akut sjuka har högsta prioritet, nästagrupp gäller insatser för att bota sjuka vars liv hotas pålängre sikt, t.ex. cancerpatienter. Många läkare i Sverigekräver nu att en liknande lista även utarbetas här, därvårdbehoven rangordnas för svenska förhållanden.Resursknappheten har framtvingat prioriteringar, däråldern i sig utgör en prioriteringsfaktor. Skall de äldresbehov av en värdig vård behöva stå tillbaka för en i och försig angelägen plastikoperation? Skall en människas''vardagliga'', men ändå högst besvärande krämpor, behövavara obehandlade på grund av en ständigtfortgående högspecialisering?Äldre människor har rätt att mötas med respekt och attfå adekvat vård. förmår inte alltid medicinskainsatser återställa eller vidmakthålla full hälsa i hög ålder.Man måste också uppmärksamma de etiska problemsom kan uppkomma i samband med den medicintekniskautvecklingen och de handikappades ställning. frågor om fosterdiagnostik och abort. Ett annataktuellt exempel utgör vården av för tidigt födda barn, därman lyckats pressa gränsen för överlevnad. Vården ärmycket kostsam och en del av barnen blir handikappade förlivet.Dagens situation i vården reser påträngande etiskafrågor. Det vore ovärdigt vårt samhälle att inte klart ochmedvetet formulera problemet. Vi utvecklar vår syn på vårdoch etik i en annan motion.Affärer och etikAffärsetik och börsetik är delvis modernasamhällsproblem. I takt med att det avslöjas hur individerinom affärs- och börsvärlden utnyttjar sin position och sinakunskaper till ''snabba klipp'' och egen ekonomisk ,ökar kravet på etiska överväganden inom affärssektorn.Spelregler måste naturligtvis fastställas genom samhälletslagstiftning men en bättre affärsetik skulle kunna vara väl såeffektiv som nya lagar med en dyr kontrollapparat för attkomma till rätta med ohederlighet och svekfullhet iaffärslivet.Därutöver krävs emellertid en egen prövning av etiskanormer och förhållningssätt av näringslivets aktörer. Flerahändelser, från affärer på börsen till uppmärksammade fallav skatteplanering, visar på behovet av en djupgåendedebatt och prövning när det gäller de etiskautgångspunkterna för det ekonomiska livet.Idrott och etikIdrotten berörs också av etiska frågeställningar. Fuskoch doping hör till dagens debatt. Även inom idrottenkommer vetenskapliga landvinningar att skapa nya''möjligheter'' och väcka nya frågor. Ansvaret för attkomma till rätta med problemen ligger i första hand hosidrottens egna organisationer genom att utforma etiskaregler.Press och etikDen pressetiska debatten gäller individers integritetgentemot kravet på en fri och öppen debatt. Inommassmedia finns ett väl utvecklat system avetiska normer och en pressetisk debatt förs fortlöpande.I rubrikerna till publicitetsreglerna sägs t.ex.:Gekorrekta nyheterGe plats åt bemötandenRespekteraden personliga integritetenVar varsam med bilderDöm ingen ohördVar försiktig med namn.Politiker och journalister lever i ett ömsesidigt''beroende'' av varandra med allt tätare kontakter. Detökade utbudet i etermedia, konkurrens mellan olika mediaoch kravet på snabbhet och ''säljande'' nyheter och artiklargör att många upplever att de pressetiska reglerna tänjtsbortom vad som är rimligt och riktigt. är detta enfunktion av allmänhetens rätt till öppen granskning ochinformation.Etik och samhälleInom samhällsområde efter samhällsområde ökarbehovet och utarbetandet av vägledande etiska normer.Man efterlyser grundläggande värderingar med etiskautgångspunkter för att motverka det som många betraktarsom en destruktiv normlöshet i den egna verksamheten.Några yrkesgrupper har sedan gammalt enats kring etiskaregler. Det gäller t ex läkare, advokater och journalister.Den politiska rollen är däremot speciell. Politikernasmandat omprövas av väljarna och detpolitiska uppdraget är inget ''yrke'' i gängse mening. Deallra flesta som innehar ett politiskt uppdrag är också''fritidspolitiker'' med ett regelrätt yrke. Gemensamt föralla som är förtroendevalda är att de utför sitt uppdrag påmandat från väljarna.En förtroendevald politiker i en demokrati har såledessitt uppdrag av folket och hans eller hennes möjligheter attverka bygger på att det finns respekt och förtroende mellanväljare och valda. har ledande företrädareför olika samhällsintressen allt oftare kritiserats för sitthandlande. Kritik riktas t ex mot politiska löften som inteinfrias. vet alla att löften bara kan infrias genomväljarstöd som ger majoritet.För att stärka förtroendet för det politiska livet ochdemokratin är det angeläget att det i den politiska debattenockså förs en etisk diskussion kring den politiskaverksamheten. Det är ett ansvar för de politiska partiernaatt initiera en sådan debatt.En etisk diskussion kring rollen som förtroendevaldpolitiker och vilka etiska regler som skall gälla för denpolitiska verksamheten får aldrig blandas samman med ellerersätta väljarnas granskning genom den vanliga politiskaprocessen -- i partier och i val. De ska istället tjäna som ettinstrument för självsanering och som en vägledning och stödi den förtroendevalde politikerns dagliga arbete. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten debatt om etik och etiska regler i samhällsarbetet börinitieras och konkretiseras i enlighet med vad i motionenanförts.