mot · GE02A208 · 1991-01-25 00:00:00 — Både sociala och ekonomiska skäl talarför att arbetet skall inriktas mot insatser som prioriterar attge arbetssökande arbete eller utbildning framförkontantstöd. Vi noterar att regeringen principiellt delar vårsyn genom att finansiera utbildningsinsatser med medel frånarbetsmarknadsfonden.Centern föreslår i andra motioner offensiva satsningar bla på investeringar i infrastruktur samt regionalpolitiskainsatser. Våra förslag leder till ökad sysselsättning och ökadframtidstro vilket gör att vi bedömer attarbetsmarknadssituationen kommer att bli klart bättreunder /92 än vid regeringens alternativ.Vi beräknar en nivå på ca lägre än regeringen, kostnaderna förstatsbidraget torde med vår bedömning bli ca 9 000 milj kr.Vi föreslår att intäkter från arbetsmarknadsavgiftenunder /92 avdelas till bl a närings- ochregionalpolitiska satsningar. Dessa bör inriktas på områdendär sysselsättningsgraden är lägst och behoven av stödstörst. I en kommittémotion presenterar vi regionalpolitiskaåtgärder med denna inriktning.Regeringen föreslår att lagen om socialavgifter ändras såatt från arbetsmarknadsavgiften anvisastill bl a utbildningsbidrag och KAS. Vi föreslår attlagändringen utökas till att gälla även ovan föreslagnaåtgärder. Det bör ankomma på berört utskott att utformaerfoderlig lagtext.Vi föreslår att 1,5 miljarder avdelas frånarbetsmarknadsfonden för bl a ovan nämnda insatser. Vianvisar också i andra motioner aktiva satsningar inom bl a arbetsmarknads- och jordbruksområdena som leder tillhögre sysselsättning. Med förslag kommer ävenbehållningen i arbetsmarknadsfonden att bli högre än medregeringens politik.Vi vill i detta sammanhang också åter ta upp frågan omde egna avgifterna i arbetslöshetsförsäkringen. Vi hartidigare, i samband med den s k krisskrivelsen , föreslagit att de egnaavgifterna höjs från till . Denna förändring börgöras så att skillnaderna mellan de olikaarbetslöshetskassorna inte förstärks. Denna höjninginnebär inte förstärkning av statsbudgeten, men väl ensänkning av de totala offentliga utgifterna beroende på ettminskat utbetalningsbehov från arbetsmarknadsfonden.Arbetslinje för flyktingar och invandrareVi anser att det både av arbetsmarknads- och sociala skälmåste vidtas åtgärder så att flyktingar och invandrare avformella skäl inte förhindras att snabbt ta arbeten som kanerbjudas. Nuvarande regler måste förändras så attasylsökande snabbt kan ta arbete på den öppnaarbetsmarknaden även . Detta börges regeringen till känna.En ny näringspolitikEn god ekonomisk utveckling som kan skapa arbete åtalla förutsätter ett gynnsamt företagsklimat. För att svensktnäringsliv skall utvecklas i positiv riktning och stärka sinkonkurrenskraft behövs det bättre villkor för småföretagenoch nyföretagandet. Bättre arbetsvillkor för småföretagenskapar också förutsättningar för de svenska medelstora ochstora företagen att hävda sig på den internationellamarknaden.1990-talet kommer att ställa stora krav på det svenskanäringslivets förnyelse. En aktiv medverkan i denstrukturomvandling europeisk industri står inför är ocksånödvändig för att långsiktigt kunna skapakonkurrenskraftiga företag. Det kommer att ställas krav påökade resurser till nyinvesteringar främst i de mindre ochmedelstora företagen liksom inom viktigautvecklingsområden som högteknologi och forskning.Mål för näringspolitikenMålet för näringspolitiken måste, enligt centerpartietsuppfattning, vara ett starkt näringsliv som ger högsysselsättning, anställningstrygghet och resurser förvälfärdsutveckling i hela landet. Detta tillgodoses bäst i ettekonomiskt system byggt på marknadsekonomins principerpräglat av socialt ansvar, god resurshushållning och en godmiljö.Näringspolitiken måste också inriktas på utveckling avny teknik, nya företag, en ökad differentiering, mångfaldoch ett decentraliserat inflytande. Vidare måstenäringspolitiken vara så inriktad att den står i harmoni medmålet om balans inom och mellan olika regioner i landet,samt god miljö.Den snabba internationaliseringen inom näringslivetmed ökade investeringar utomlands i de svenskägdaföretagen måste balanseras med kraftfulla insatser för attstimulera nyföretagandet och vidareutveckling avsmåföretagssektorn. Det behövs därför bättre möjlighetertill riskkapitalfinansiering för småföretagen liksom godavillkor för lånefinansiering.För att nå en stabil samhällsstruktur och långsiktigindustriell tillväxt behövs det en helhetssyn på regional-,miljö-, arbetsmarknads- och utbildningspolitiken.Ett näringsliv som huvudsakligen är grundat på friföretagsamhet, konkurrens, enskilt och kooperativt ägandeger de bästa förutsättningarna för fortsatta ekonomiskaframsteg och ett decentraliserat beslutsfattande.För att kunna möta den internationella konkurrensenmåste näringslivets utveckling av produktion med högtkunskapsinnehåll stimuleras. Därför är det viktigt attSverige aktivt engageras i de olika europeiska forsknings-och utvecklingsprojekten.Privata, kooperativa och statliga företag skall arbeta pålikvärdiga villkor. kan behövas för atttillgodose särskilda samhällskrav, speciella insatser förteknikutveckling och för att klara av regionala ochstrukturella sysselsättningsproblem.Ett starkt näringsliv förutsätter både stora och småföretag. De mindre och medelstora företagen är dock avsärskild betydelse för näringslivets förnyelse och långsiktigatillväxt. De har också bättre förmåga att anpassa sig vidkonjunkturväxlingar och bidrar till att görasamhällsekonomin mindre sårbar.Det är ofta inom småföretagen som nya affärsidéerutvecklas. Småföretagen har en avgörande betydelse förmöjligheterna att skapa ett decentraliserat näringsliv ochsamhälle. Nyföretagandet måste därför stimuleras. Detbehövs dock betydligt mer kraftfulla åtgärder än vad somregeringen vidtagit.De mindre företagen spelar en betydelsefull roll för atten sund konkurrens skall upprätthållas. Genom mångamindre företag motverkas karteller och inflytandet inäringslivet sprids.För att utveckla livskraftig småföretagsamhet måste demindre företagen främjas i förhållande till de storaföretagen. Det kan ske inom ramen för bl.a. skatte- ochavgiftspolitiken, särskilda branschprogram, kreditgivning,forskning och utbildning.Decentralisera ägandetUtvecklingen under harinneburit en ökande privat och offentlig finansiellmaktkoncentration. Sparandet och därmedförmögenhetsuppbyggnaden har dels skett inom denoffentliga sektorn och bl a genom uppbyggande avsocialförsäkringssystemet, AP-fonderna ochlöntagarfonderna, dels inom skilda typer av privatainstitutioner, investmentbolag, försäkringsbolag,finansbolag och större företag. Det institutionella ägandethar ökat. har hushållssparandet legat på enmycket låg nivå och t o m varit negativt.1980-talets starka koncentration inom näringslivet måsteunder ersättas med en politik som främjar ettdecentraliserat ägande. En koncentration av ägandet är inteönskvärd vare sig i offentlig eller privat regi.Personligt ägandePersonligt ägande är en viktig drivkraft för attåstadkomma förnyelse och investeringar i näringslivet. Detär också ett viktigt inslag för att främja ägarspridning ochdärmed ökat inflytande.För att bredda ägandet och stimulera sparandet måstedet göras intressant och långsiktigt attraktivt. Centerpartietvill därför införa personliga investeringskonton. Medlenfrån ett sådant konto skall utan skattekonsekvens kunnaanvändas till investeringar i t.ex. företag och bostad.Vi har i annan motion utvecklat förslaget om sparandeoch decentraliserat ägande.Det statliga ägandetStatens främsta uppgift inom näringspolitiken, är attange riktlinjer och ramar för näringslivets verksamhet.Statligt ägande får inte bli ett självändamål. I vissa fall ochvid särskilda tillfällen kan dock statligt ägande varamotiverat för att klara viss teknikutveckling, omstruktureraolika branscher och medverka till en positiv regionalutveckling.Genom försäljning av statliga företag, som centerpartietföreslagit, åstadkoms ett spritt ägande och människor gesmöjlighet till ett ökat aktiesparande. Vid tidigareförsäljning av statliga företag har intresset varit stort för attförvärva aktier.Vad som ovan anförts om mål och inriktning avnäringspolitiken bör ges regeringen till känna.Småföretagen måste främjasSmåföretagen är näringslivets ryggrad. De allra flestaföretagen är småföretag som ofta fungerar somunderleverantörer till storföretagen. Små- ochnyföretagandet är näringslivets framtid. Det är dessaföretag som skall växa och trygga sysselsättningen. Påområden som innovationer, produktutveckling och nyteknik spelar de mindre företagen en betydande roll.Strukturella regeländringar måste till för att skapa rättföretagsklimat . Det gäller bland annatriskkapitalförsörjning och förändringar av företagensbeskattningssituation.Det är särskilt viktigt att genom gynnsamma villkor förde mindre företagen och nyföretagandet balanseraberoendet av de stora företagen och internationaliseringeninom industrin. Genom ett stort antal småföretag kansårbarheten i näringslivet minska. Det förutsätteremellertid att småföretagens arbetsvillkor väsentligtförbättras. De mindre företagen måste främjas i förhållandetill de stora. Detta bör ges regeringen till känna.En ogynnsam företagsbeskattning, i kombination med iövrigt få möjligheter att skaffa externt riskkapital, harbidragit till att de små och medelstora företagen varithänvisade till kreditmarknaden för sina kapitalbehov. Desmå och medelstora företagens soliditet har därförföljdriktigt kommit att bli låg. Med högt ränteläge belastasdärför dessa företag av höga kapitalkostnader. Dennasituation måste förändras.Skattereformen som trätt i kraft har ihuvudsak lämnat egenföretagarnas skattesituation olöst.Från sida anser vi att arbetet nu skyndsamt måsteinriktas på att skapa en rimlig skatte- och avgiftsnivå föregenföretagen. Exempelvis måste socialavgifterna ändrasså att egen- och småföretagarnas avgiftsnivå bättre anpassastill dess kostnader i socialförsäkringssystemet. Detta gälleri synnerhet sjukförsäkringssystemet.EG-kommissionen har beslutat att alla lagförslag somkommissionen lämnar skall åtföljas av en värdering avkonsekvenserna för småföretagen. På motsvarande sätt böralla lagförslag och förordningar i vårt land prövas utifrånden påverkan de kan ha på småföretagen. Reformer, lagaroch förordningar måste ges en inriktning som bättrestämmer överens med målsättningen att främja de enskildaoch mindre företagen. Det kan handla om skatteregler,avgifter, arbetsrättslagstiftning m.m. Detta bör gesregeringen till känna.UtvecklingsfondernaDen centerledda regeringen lade 1977 fram det förstasamlade utvecklingsprogrammet för den mindreföretagsamheten. De regionala utvecklingsfondernainrättades. Åtgärder mot krångel, byråkrati och onödigauppgiftskrav vidtogs. Kapitalbeskattningen lindradesgenom lägre skatt på arbetande kapital.Utvecklingsfonderna har under de de verkataktivt bidragit till att främja småföretagen.Utvecklingsfondernas stora betydelse för en positivsmåföretagsutveckling är omvittnad. Det är kombinationenav fondernas generella åtgärder för småföretagen, dedirekta insatserna som fonderna gjort i enskilda företag ochåtgärderna för ett ökat nyföretagande, som bidragit till attde nu är ett viktigt instrument i näringslivsutvecklingen.Regeringen har, genom att dra in frånutvecklingsfonderna, undandragit småföretagen dessamedel. har avvisat dessa åtgärder.RiskkapitalFörutom gynnsammare beskattning av företagenskapitalbildning i egen- och småföretag krävs åtgärder för attfrämja riskkapitalförsörjningen. Särskilt viktigt är detta förs.k. tillväxtföretag.Den inriktning som socialdemokraterna valt för atttillgodose behovet av riskkapital i de mindre företagen ärenligt uppfattning felaktig och ett tydligt bevis påcentraliserat ägande och styrning. Detta betonade vimycket tydligt i samband med näringspolitiskabeslut om att inrätta ett antal storregionalariskkapitalbolag. Finansieringen av dessa bolag skall skegenom indragning av medel från de regionalautvecklingsfonderna och Norrlandsfonden samtmedelstillskott via Småföretagsfonden som tillkom som endel av löntagarfondssystemet.Flera invändningar kan göras mot den form avriskkapitalbolag som beslutats.För det första finns det inte några bärande argument föratt flytta kapital från länen till ett fåtal storregionalariskkapitalbolag och därmed begränsa de regionalautvecklingsfondernas arbetsmöjligheter.För det andra är det orimligt att genom storariskkapitalbolag med pengar från bl.a. Småföretagsfonden,som är en del av löntagarfondssystemet, låta dessa bolag bliägare i småföretag.För det tredje torde de små och normalt växandesmåföretagen inte bli intressanta för de föreslagnariskkapitalbolagen. Med avkastningskrav av rimligomfattning kommer bolagen att konkurrera med venture-capitalbolagen, Industrifonden etc.För det fjärde innebär riskkapitalbolagen attsmåföretagarens eget inflytande över sitt företag minskar,vilket står i stark strid med strävan att åstadkomma ettdecentraliserat och enskilt ägande.Enligt uppfattning är storregionalariskkapitalbolag ett tydligt exempel på ett fondsocialistisktsynsätt med en övertro på extern styrning av småföretag.De visar också bristande kunskap om vad de egentligadrivkrafterna för en småföretagare handlar om. Därför börbeslutet om inordnande av riskkapitalbolagen omprövas.SmåföretagsfondenStiftelsen Småföretagsfonden inrättades 1984 som en delav löntagarfondssystemet. Denna fond tillfördes då 100 miljkr. tillfördes fonden ytterligare frånAPfondsmedel.När Småföretagsfonden inrättades var det, enligtcenterpartiets uppfattning, endast ett försök av regeringenatt skaffa sig ett alibi hos småföretagarna för införande avlöntagarfonderna. Fonden skall ses mot bakgrund av attlöntagarfonderna systematiskt överför stora ekonomiskaresurser från småföretagen till storföretagen och frånutsatta regioner till koncentrationsregioner.Riksdagen beslutade att tillföra Småföretagsfonden1 miljard kr från AP-fondssystemet under en femårsperiod.Det innebär ett årligt tillskott till fonden med 200 miljonerkr. Huvuddelen av fondens medel skall sedan placeras i denya riskkapitalbolagen.De ökade resurserna till Småföretagsfonden skall sedanöverföras i några stora riskkapitalbolag och därefter somägarkapital placeras i rörelsedrivande företag. Det innebäratt ägandet i småföretagen institutionaliseras i ökadutsträckning. Detta bevisar regeringens ambitionatt genom olika fondsystem centraldirigera svensktnäringsliv. Enligt uppfattning skallSmåföretagsfonden avskaffas.Småföretagens kapitalförsörjningFör start och utveckling av företag behövs givetviskapital. En betydande del av kapitalet måste vara egetkapital, d.v.s. riskkapital, aktiekapital. I småföretagen ärdet ägaren som tillskjuter kapitalet, men företagarensprivatekonomi ger sällan utrymme för några störrekapitaltillskott.De stora företagen har flera olika möjligheter att fåriskvilligt kapital. Aktiemarknaden för dessa företag är enväsentlig källa för försörjning med riskkapital. Dessutom ärobligationsmarknaden i praktiken endast öppen för destörre företagen.För flertalet småföretag är inte börsintroduktion ettrealistiskt alternativ för att skaffa riskkapital. Likartadeeffekter, som en börsintroduktion medför, skulle kunnauppnås om privatpersoner, i likhet med vad som sker i fleravästeuropeiska länder, stimuleras att satsa pengar ismåföretag t.ex. genom köp av nyemitterade aktier. Syftetär att åstadkomma en väl fungerande riskkapitalmarknadför småföretag. Det kan ske genom att fysiska personer gesrätt att i sin inkomstdeklaration göra avdrag för sådanainvesteringar. I första hand bör fullständig avdragsrätt gällaupp till ett visst årligt belopp.En annan möjlighet som vi föreslagit är att medgeavdragsrätt för placering i särskilda riskkapitalfonder. Enkompletterande lösning, för att ytterligare underlättahandeln med icke noterade aktier i småföretag, är attutveckla systemet med allemansfonder.Frisläppande av investeringsfondernaRegeringen har beslutat att från släppamedel från de allmänna investeringsfonderna fria. Centernföreslog redan i samband med regeringens s k krisskrivelse (1990/91:50) att frisläppsförordningenskulle ändras så att företag, efter ansökan, kan medges attta i anspråk medel avsatta till investeringsfond för alla typerav investeringar i alla delar av landet. Vi gjorde dockundantag för de områden som omfattas av investeringsskattenligt lagen 1989:471. I dessa områden skulle dock ävenfortsättningsvis frisläpp för miljöinvesteringar vara möjlig,enligt de bestämmelser som gällde tidigare.Vi anser att detta undantag fortfarande skall gälla.Frisläppet skall alltså inte gälla investeringar inom deområden som omfattas av investeringsskatt.Detta bör ges regeringen till känna.NyetableringslånNyetablering av företag är en viktig del av näringslivet. Iett modernt industriland krävs successivt en strukturellanpassning av industrin. Det är främst inom småföretagensom tillväxten i sysselsättningen sker. Här är ocksåflexibiliteten att möta nya krav störst. De statliga stödeninom näringpolitiken bör därför främst inriktas pånyetablering och utveckling av små och medelstora företag.Konkurserna i har ökat markant under desenaste åren. En orsak till detta är att verksamhetensförutsättningar på marknaden felbedömts och att andeleneget kapital i företaget ofta är alltför låg. En annan orsak ärbrister i bedömningen av företagarens personligakompetens.Sverige saknar program som är särskilt inriktade pånyetablerare. Med anledning av vikten av nyetablering ochde ovan beskrivna problemen vid nyetablering anser vi attnya stödformer måste införas.I finns ett s k EKH-lån (Eigenkapitalhilfe). gällerlånet även f d . Lånet har karaktären av eget kapital föratt underlätta för företagaren att låna upp främmandekapital. Att det får karaktären av eget kapital beror på långlöptid (dessutom lång amorteringsfri period) samt att ingakrav ställs på säkerhet. Man ställer dock mycket stora kravpå företagarens kvalifikationer och på verksamhetsidén.Företagaren ansvarar personligen för lånet och ansökanprövas av utomstående och sakkunniga.EKH-lånet har fallit mycket väl ut i Tyskland.Överlevnadsgraden ligger på drygt90%, att jämföra vid andra låneformer. Dettaberor bl a på de höga kompetenskraven, men också på denlånga amorteringsfria perioden. Dessutom leder dennoggranna prövningen av ansökan till att bara riktigt braidéer stöds.Centerns förslag stärker möjligheterna att starta småföretag och skapar sysselsättning. Det är, som vi tidigareanfört, hos de små företagen som nya produkter och idéerföds och förverkligas. Ett nyetableringslån är en viktig del ien näringspolitik som främjar småföretagsamheten.Vi anser mot bakgrund av vad som anförts om vikten avnyetableringar, att ett motsvarande stöd införs i Sverige.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till riksdagenmed förslag i denna fråga.Arbetande kapitalDet s.k. arbetande kapitalet i ett småföretagförmögenhetsbeskattas. Eftersom storföretagen och debörsnoterade bolagen alltmer ägs av institutioner såsomstiftelser, andra bolag, investmentbolag ellerförsäkringsbolag undgår dessa mestadelsförmögenhetsbeskattning.Enligt vår mening skall arbetande kapital i företag intebeskattas. Ett slopande av förmögenhetsbeskattningen påarbetande kapital skulle kraftigt förstärka framför alltsoliditeten och överlevnadsförmågan i de småföretag, därföretagaren med nuvarande skatteregler tvingas tillbetydande kapitaluttag för att både betala sin egen lön,skatter och sociala avgifter. Enligt centerpartietsuppfattning skall därför arbetande kapital i företag ejförmögenhetsbeskattas.Avkastningen på det kapital som egenföretagare harbundet i sin rörelse bör inte beskattas som inkomst avnäringsverksamhet och därmed beläggas med socialaavgifter. Beskattningen blir i så fall hårdare än om kapitaletplacerats i bank eller annat finansinstitut. Egenföretagarnabör inom ramen för en särskild redovisningsmetod fåmöjlighet att bygga upp ett eget kapital som kan användasför att stärka och utveckla företag. Dessa principer bör bliriktgivande för en kommande beskattning inomsmåföretagssektorn.Teknisk utvecklingTeknisk forskning och utveckling har stor betydelse förindustriell utveckling och förnyelse. Syftet medteknikpolitiken måste vara att utveckla de branscher somkan ge både en ökad kompetens och en bättre internationellkonkurrenskraft. Ett exempel på detta ärrymdprogrammet.Idag är tre svenska storföretag dominerande inomrymdområdet -- , och flygmotor AB. Det behövs fler företag medinriktning på denna teknik. Det är ett intressantteknikområde med betydande utvecklingsmöjligheter, somockså bör engagera högteknologiska småföretag. Statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) förbereder ett nyttvetenskapligt satellitprojekt som i väsentliga delar riktar sigmot mindre företag inom rymdverksamheten. Dettabreddar basen för högteknologiskt industriarbete. Centernanser att dessa satsningar är värdefulla, inte minst försmåföretag. Vi är därför beredda att anvisa högre anslag tillverksamheten.Centern föreslår att beslutar anslå ett med 10milj kr förhöjt anslag, dvs totalt till anslaget F 6. Nationell rymdverksamhet i proposition 1990/91:100bil.14. Detta är vad DFR bedömer som nödvändiga medelför att genomföra det nya projektet.Minskad maktkoncentrationKännetecknande för näringslivet i under detsenaste decenniet har varit att stora företag blivit allt större.I jämförelse med andra befolkningsmässigt små länder ärandelen stora och internationaliserade företag hög i vårtland. Andelen små och medelstora företag är lägre än iövriga OECD-länder.Koncentration av företagsamhet och ägande inomnäringslivet är inte alltid positiv för den enskildamänniskan, den regionala utvecklingen, konkurrensen ochsamhällsekonomin.1980-talets snabba ''fusionsgalopp'' inom den privataskogsindustrin torde -- till icke ringa del -- haft som främstasyfte att genom kartellbildning kunna pressa priserna iinköpsledet. förstärks den effekten genom den senasteaffären mellan SCA och MoDo.Affären, där SCA köper av rösterna i MoDo,innebär en dramatiskt ökad maktkoncentration inom densvenska skogsindustrin. Affären strider utan tvivel motkravet på konkurrens i näringslivet och leder till förstärktägar- och maktkoncentration inom en viktig del av svensktnäringsliv. Det är inte ökad maktkoncentration som svensktnäringsliv är betjänt av.För att bibehålla en sund konkurrens inom näringslivetoch hindra att olika företag som redan har en avgörandedominans inom en bransch eller region, får en så starkställning att det innebär risk för monopol och starkägarkoncentration, bör en fusionskontroll införas i Sverige.Vi har tidigare i olika sammanhang lagt förslag tillinriktning av näringspolitiken, som skulle minskakoncentrationen i näringslivet och främja ett decentraliseratägande, positiv regional utveckling och ökat inflytande, fördem som är beroende av företagets verksamhet.Även inom EG har det rests farhågor förkonsekvenserna av de stora fusioner som ägt rum mellanolika stora företag. Det finns en uttalad oro för att fusionermellan företag som behärskar viktiga produktionsgrenar,utvecklingsresurser och som redan har storamarknadsandelar, skall leda till ökad dominans och kanskemonopol på vissa marknader. EG har därför beslutat omsärskild prövning av fusioner mellan företag som överstigeren viss omsättning.Det är, enligt uppfattning, angeläget attäven fusioner mellan stora företag i prövas i särskildordning av regeringen.Enligt EG är fusionskontrollen nödvändig från bådeekonomiska och politiska utgångspunkter.Omstruktureringsprocessen i europeisk industri harmedfört en våg av fusioner. Trots att många av dessa integer anledning till problem är det enligt EG-kommissionenoch nödvändigt att stärka kontrollen så attdet inte förorsakar varaktiga problem och skada på eneffektiv konkurrens.EGs förordning om fusionskontroll omfattar alla företagsom uppfyller vissa kriterier, bl.a.:1. När de deltagande företagens samlade omsättning påvärldsmarknaden överstiger 5 miljarder ECU (ca 35miljarder kr).