mot · GE02N68 · 1991-03-12 00:00:00 — Dennaskillnad är i sig ett stort hinder för en fungerande elmarknadoch är också ett symtom på andra hinder.Många av de företag som använder energi räknar medallt kortare återbetalningstider och allt högreförräntningskrav. Projekt som främjar företagetshuvuduppgifter har ofta förtur i konkurrensen ominvesteringspengarna. För andra projekt krävs normaltkortare återbetalningstider än 2--ochförräntningskraven ligger ofta på 15--eller mer. Därför har det varit företagsekonomisktlönsamt att bygga nya kraftverk i stället för att satsa påeffektivare energianvändning. Marknaden förenergieffektiv teknik och utrustning både för industri,kontor och hushåll är liten och trög och därmed ännu inteså lockande för tillverkarna. Samhället som helhet harförlorat på detta slöseri som också ger onödig förbrukningav bränsle och skadlig ökning av rökgaser och andrautsläpp.Andra hinder för effektivare energianvändning är:Tröghet eller mer eller mindre öppet motståndmot förändringar både hos kraftleverantörerna och hoskonsumenterna.Eltaxor som missgynnar effektiviseringSamtidigt finns allt fler exempel på taxor somuppmuntrar effektivisering och hushållning. Sätt priser påenergi som motsvarar vad det kostar att bygga utkraftförsörjningen, åtminstone på en stor del av kundensförbrukning. För stora kunder kan man ha väsentligt högretaxor för den del av elförbrukningen som inte är nödvändig.Detta kan bl.a. lösas med tvåprissystem eller flerprissystem.Brist på information och svårigheter att få tag i rättutrustning -- kan avhjälpas på flera sätt:Eldistributörer, tillverkare, konsument- ochenergirådgivare kan hjälpas åt att ge användarna mer ochbättre information om vad de kan göra för att sänka sinenergiförbrukning.I är det lag på att varjehushållsapparat i försäljningslokalen skall ha en tydlig skyltmed energideklaration, annars får man böta. En liknandelag bör finnas i Sverige.Bättre elräkningar behövs somger kunderna klara signaler om de har onödigt hög eller dyrelförbrukning och information om vad de kan göra åt det.De kunder som går in för effektivare elanvändning måstevia elräkningen få löpande information om hur de lyckasoch vad de har sparat/tjänat.Myndigheter och offentligsektor bör vara föregångare genom att använda den mesteleffektiva teknik och utrustning som lönar sig att användamed samma kalkylmetoder som använder när debygger nya kraftverk. Genom att köpa in eleffektivutrustning medverkar man också till att bygga upp enmarknad. Därmed blir det intressantare för tillverkarna attutveckla energieffektivare produkter och lättare föranvändarna att få tag i dem. ''Morötter'' saknasDen som ska köpa utrustning som använder energi haribland inte något att vinna på att välja det som ger lägstakostnad för användaren. Det kan t.ex. gälla storafastighetsbolag som inte har något ekonomiskt intresse avatt köpa dyrare och energisnålare spisar, kyl- och frysskåptill sina hyresgäster och låta dem tjäna på att få lägreelräkningar. Normer för elförbrukningen tycks behövas föratt ska klara sin framtida energiförsörjning på ettmiljövänligt sätt och solidariskt med resten av världen.Bristande intresse och kunskap hos vanliga konsumenterNär de väljer hushållsapparater vet de normalt intenågot om elförbrukningen. Många skulle inte vilja betalamer för att få lägre elräkning om de inte snabbt tjänar inmerkostnaden d.v.s. inom 0--; de har alltså ofta ipraktiken mycket höga förräntningskrav.Bristande intresse och kunskap hos företag, offentligsektor och organisationerMan saknar ofta kunskap, tid och/eller intresse för attändra sin elförbrukning om inte elkostnaderna är kännbara.Bristen på intresse och kunskaper kan avhjälpas på flerasätt, även hos konsumenterna:Teknisk och ekonomiskrådgivning, speciellt vid om- och nybyggnad.Rabattereller bidrag till finansiering av insatser för effektivareenergianvändning. Det finns eldistributörer som hyr utströmsnål utrustning till hushållskunder så att båda partertjänar på det.De svenska eldistributörerna kan säljaenergitjänster. Flera elkraftbolag har börjat hjälpa sinakunder att använda elenergi effektivare. Bland annat har desatsat på kampanjer med olika former av rabatter på nyaströmsnåla lysrörslampor. Genomsnittskostnader i 32 avdessa kampanjer i var ca , medan hushållselen för konsumenten idagofta kostar kilowattimme.Ett aktuellt exempel på en lyckad tillämpning kommerfrån Taunton i den amerikanska delstaten kommunala elbolag fick (!!) av sina företagskunder att byta till strömsnålarebelysning genom att vid företagsbesök komma överens medvarje kund om lämplig utrustning, låta lokala elfirmor skötainstallation och utbyte och debitera lamphyra ochströmförbrukning på samma månadsräkning, medgaranterad besparing för kunden.Privataenergitjänstföretag även i ? Företag som inte självavill arbeta aktivt med att använda energi effektivare kananlita energitjänstföretag för att göra det.4. KärnenergiKärnenergin är baserad på fission av uran.Grundprincipen är densamma i kärnbomber ochkärnreaktorer.Även om de energimängder som kan utvinnas ur ett kiloanrikad uranoxid är oerhörda krävs det en storskaliggruvdrift för att få fram uranet eftersom halterna i malmenligger omkring en promille (ett kilo per ton). Världenskända brytvärda urantillgångar svarar mot c:a 100 årsförbrukning vid nuvarande nivå.När det gäller energitillförsel så svarar uranet för av världens energitillförsel. När det gällerenergistatistik är det något speciellt med uranet. När detgäller andra energiråvaror som kol, olja, fossilgas ochbiobränslen redovisar man alltid det totala energiinnehålleti bränslet. När det gäller uran redovisas däremot oftast baraden nyttiga energin som avges från kärnkraftverken vilkenbara är ungefär en tredjedel av den i reaktorn frigjordavärmen. FN har dock när det gäller energistatistik utvecklaten standard där man räknar med uranets totalavärmeinnehåll. Enligt svensk metod svarar uran för av landets energitillförsel (). Enligt FN:smetod svarar uran för av landets energitillförsel (). Ur vetenskapligsynpunkt måste FN-metoden anses vara den mer korrektaeftersom den likställer alla energiråvaror.4.1 analysReaktorolyckorSkälen för att förkastar uranenergin somenergikälla är många. Industrietablissemanget har med storframgång lyckats koncentrera intresset enbart påkärnkraftverkens säkerhet och därvidlag framgångsriktanknutit till det nationella självförtroendet. När man årefter år trumpetar ut att svenskarna är skickligare än andraatt konstruera och driva kärnkraftverk -- ''Svenskakärnkraftverk är världens säkraste'' -- så är det inteunderligt att svenskarna gärna vill tro detta. Även vimiljöpartister vill gärna tro att det är sant och kan inte finnanågra starka argument emot att det inte skulle kunna varafallet.Det betyder dock ingalunda att kärnkraftverken skullevara helt säkra. Det yttersta hotet är alltid en härdsmältamed stora utsläpp som följd. Den kan inträffa och om deninträffar så kan följderna bli fullständigt förödande. Destora farorna kan vara brott på reaktortanken eller för deäldre reaktorerna brott på ledningarna tillcirkulationspumparna. Andra stora risker är totalströmlöshet på grund av sabotage eller krig. En serie avmänskliga felhandlingar kan givetvis också resultera i atthärdsmälta uppstår.Konsekvenserna av ett stort utsläpp (som dock endastomfattade av den totala härdvolymen) blir som vi vet frånTjernobyl förödande. I talar man om atthittillsvarande kostnader är av storleken 200 miljarderkronor och det nämns siffror på 1 000 till 2 000 miljarder med hänsyn till kommandekonsekvenslindrande åtgärder. Hur många dödsfall i cancersom kommer att inträffa bland den närboende befolkningensom inte varnades eller bland de tiotusentals soldatersom beordrades att delta i uppröjnings- och skyddsarbetenefter olyckan kan aldrig helt klarläggas, men det rör sigsannolikt om tusentals. Vi måste alltid förutse risken attmista som beboeligt område så länge reaktorerna iBarsebäck är i drift, etc.UranbrytningMen vid sidan av dessa risker finns andra tillsammansminst lika starka för att avstå från uranenergin.Den första är uranbrytningen. Den miljöförstöring ochde skador på lokalbefolkningarna på de platser därgruvorna finns är moraliskt oförsvarbara. En omfattandespridning av tungmetaller och syra drabbar omgivningarna.Radonhalten är av naturliga skäl högre i urangruvor än i allaandra gruvor och dödligheten i lungcancer har varitdärefter. Vi skall inte tynga motionen med all dendokumentation som finns om detta. I sammanhanget börnämnas att de avfallsmängder som uppstår viduranutvinning är av samma storleksordning per TWh somkolmängden till ett kolkraftverk. För Sverigesuranförsörjning rör det sig om c:a per år.BränsletillverkningAnrikningen, som har skett och fortfarande sker imilitära anläggningar som byggts föratombombsproduktion, är liksom uranbrytningen mycketenergikrävande. Här framgår sambandet tydligt mellan dencivila och militära kärnenergin. Skandalerna kring detoansvariga sätt på vilket man handhaft den militärakärnenergiverksamheten är otaliga. Den senaste är att detamerikanska uppskattat kostnadenför att återställa skadorna av de utsläpp som skett från deamerikanska kärnvapenanläggningarna i ,och Oak Ridge till . Det kusligaste med dessafenomen är det systematiska sätt på vilket man söktundertrycka sanningen om problemen, exempelvismedicinska undersökningar om överdödlighet i leukemibland dem som arbetat i dessa anläggningar. Ikärnvapenländerna , , och Frankrikehar man systematiskt sökt dölja alla de fall avmiljöförstöring och skador på människor somkärnvapenproven förorsakat från proven i och överBikini till proven i Kasakstan och Mururoa.Utbränt bränsleDe upparbetningsanläggningar som den svenskakärnkraftsindustrin anlitat, La Hague ochWindscale/, är omgivna av skandaler. Just nu ärStudsvik AB i färd med att öppna samarbete md denengelska upparbetningsanläggningen i i norraSkottland. Varje tekniker vet att varje teknisk processutsätts för haverier och slarv. De utomordentligtkomplicerade kemisk-mekaniska anläggningarna förframställning av reaktor- och bombmaterial är ingalundanågot undantag. Man arbetar med processer därkoncentrerad salpetersyra är arbetsmedium och som pågrund av strålningen måste vara helt fjärrstyrda. Varjetekniskt fel leder till oerhörda komplikationer på grund avstrålningsrisken. Kärnkraftsindustrin läcker och kommeratt läcka radioaktivitet. Man framhåller från industrins sidaatt de enskilda utsläppen är obetydliga i förhållande tillbakgrundsstrålningen. Dock har ''bakgrundsstrålningen''ungefär fördubblats i världen sedan . Världen gårsakta eller kanske snabbt mot en nukleär förgiftning om vimänniskor inte stoppar kärnenergin i alla dess former.Problemen med det utbrända bränslet är inte löst, och vimiljöpartister anser det moraliskt oacceptabelt attkommande generationer skall få ta hand om dettahöggiftiga avfall efter det att det producerats. Dehar ingen chans att protestera eller säga nej. I varje fallborde ingen ha rösträtt när det gällerkärnkraftens framtid.Det utbrända bränslet innehåller plutonium som är detlämpligaste materialet för kärnvapen. Det är därför ettdyrbart material. I de flesta länder planerar man att utvinnaplutoniet ur det utbrända bränslet. Det finns tvåintressenter för plutoniet. De senares framtid är dock högst ovissmed hänsyn till risker och kostnader. har beslutat att slutförvara bränslet utanupparbetning. Det gör våra slutförvar till framtidensplutoniumgruvor. Enligt uppfattning finns detingen säker eller ens acceptabel lösning påavfallsproblemen. Det finns bara mer eller mindre dåliga.Det gäller därför att avbryta produktionen av avfalloch så välja den minst usla lösningen.Kärnkraft -- kärnvapenKärnvapenhotet är fortfarande det största hotet av ensnabb förintelse av hela den mänskliga kulturen. Denavrustning som skett är obetydlig och berör mindreän av den totala kärnvapenkapaciteten. Förbindelsenmellan kärnkraft och kärnvapen är tekniskt-vetenskapligtintim, likaså är den organisatoriskt och ansvarsmässigtintim i kärnvapenmakterna. I är det exempelvis'''' som svarar för framställningen avplutonium.Civila kärnkraftsprogram och forskningsprogram är somvi senast lärt från mycket användbara för att döljaframställning av kärnvapen. -- --har ytterst begränsade möjligheter att beivra detta, vilketförre IAEA-chefen medgett. Destater som är mest intresserade av att framställa kärnvapenbrukar för övrigt tacka nej både till kontroll ochmedlemskap i ''Icke-spridningfördraget''. Om situationen iSovjet skulle utveckla sig till allvarliga inre strider så kanolika parters innehav av kärnvapen bli en mardröm.Det finns endast ett sätt att radikalt minska riskerna ochförbättra kontrollen av kärnvapen: att stoppa den s.k.fredliga kärnenergin.Kärnkraftens ekonomiNu är det å andra sidan så att kärnkraftens ekonomi ärsådan att den rimligen bör avveckla sig själv. Det har juredan börjat. Allt tyder på att antalet reaktorer i världenkommer att minska , d.v.s. fler tas ur driftän som tas i drift. I västvärlden beställs ingareaktorer. Detta trots att kraftverken inte betalar sina egnakostnader. De försäkringar som kraftföretagen tar för atttäcka skador på sin egen utrustning -- kraftverket -- täckerbetydligt högre belopp än de 800 miljoner somkärnkraftsföretagen är skyldiga att täcka genom försäkringnär det gäller skada på tredje man. Det enda rimliga är attreaktorinnehavaren skall ha ett strikt och obegränsatansvar. Detta bör gälla varje verksamhet och är alltså intenågot speciellt krav som bör riktas mot reaktorinnehavare.Att staten skall gå in och täcka risker mellan 800 miljoneroch 4 000 miljoner är en statssubvention som omgående börupphöra.I stället borde staten ha viss royalty på kärnkraftverkensvinst (vilka förvisso är obetydliga) för att få täckning för allade utvecklingskostnader som staten tagit på sig alltsedankärnkraftsprogrammets start . Fortfarandebetalas utvecklingsbidrag via energiforskningsprogrammettill kärnkraften, vilket bör upphöra. Kärnkraften böravvecklas inte utvecklas.Kärnkraft och växthuseffektenKärnkraftsanhängarna försöker ofta ge sken av attkärnkraften skulle vara väsentlig för att lösakoldioxidproblemet. Av det skälet har de ofta sökt ge storpublicitet åt detta problem. De visar ett oerhört mycketstörre intresse för koldioxiden som svarar för av växthuseffekten än för de andra växthusgaserna.De söker däremot aldrig att med siffror kvantifieraproblemet. Naturligtvis har de i princip rätt, d.v.s. om manbyter ut en TWh fossil energi mot en TWh uranenergi såminskar utsläppen av CO 2 i motsvarande mån. Det är bara så att kärnkraftensvarar för av världens energiförsörjning och de fossila bränslenaför . Skulle man lösa CO 2-problemet med kärnkraft skulle alltså kärnkraftenbehöva 15-dubblas. Skulle man börja förverkliga dettaskulle programmet antagligen snabbt avbrytas på grund avde kärnkraftskatastrofer som skulle inträffa. Skulleprogrammet kunna genomföras skulle det självdö genomatt uranreserverna skulle uttömmas på något årtionde.Naturligtvis kommer ingenting av detta att ske eftersomdet saknas ekonomiska resurser för ett sådant program och,som ovan nämnts, kärnkraftens ekonomi är inte sådan attmarknadskrafterna kommer att bidra till någon snabbexpansion alls.4.2 Regeringens förslagDe sidor i propositionen som berör kärnkraften förbigårde flesta av de problem som framgår av vår analys. Det ärinte överraskande. Den typ av allsidig analys som vi gettavskyr kärnkraftsetablissemanget. Man talar enbart omsådant som kan kontrolleras inom landet och där man kanpåstå att alla problem kan lösas med teknik. Rubriken påavsnittet är också mycket riktigt kärnsäkerhetsfrågor, vilketvisar att regeringen sopar övriga frågor, uranbrytning,bränsletillverkning, upparbetning, slutförvaring,kärnvapenfrågan och långsiktiga totaleffekter undermattan. Frågan om sabotagerisker och krigsrisker omnämnsej trots att alldeles i strid med en bombat minst en reaktor i Irak.Man accepterar i stort sett att reaktorernas livslängd är40 år, vilket strider mot hittillsvarande erfarenheter.Man berör försäkringsfrågan där man säger sig tro attPariskonventionen skulle hindra svenska staten att besluta,att svenska reaktorinnehavare skall ha strikt ansvar förskador på tredje man i och hans egendom. Vi harsvårt att tro att skulle hindra svenskastaten att ställa sådana krav.Vilken försäkringskapacitet som föreligger är egentligeninte en huvudfråga. Om reaktorägarna tvingas till ett striktansvar så kommer de förmodligen att anstränga sig för attfinna högsta möjliga försäkringskapacitet. Ett rimligt kravär att försäkringstäckningen gentemot tredje man skall varaminst lika hög som den reaktorägaren har för att täcka sinaegna förluster vid ett haveri.Regeringen berör kompetensfrågorna hos dem somhandhar våra kärnkraftverk. Eftersom kärnkraften skallavvecklas finner vi det märkligt att regeringen uttalar att detär önskvärt att en hög kompetens långsiktigt skallvidmakthållas. Det blir ytterligare ett bevis för attregeringen i realiteten har avskrivit som slutårför kärnkraften. Med detta slutår måste man väl räkna medatt avvecklingen av såväl personal som reaktorer måstebörja . Men naturligtvis är det av vikt att detfinns kvalificerad personal i tillräckligt antal ända tills densista reaktorn är avvecklad.Regeringen berör finansieringssystemet förkärnbränsleavfallet. Regeringen avser inte att göra någraförändringar. Av såväl tekniska skäl som moraliska skälifrågasätter vi nuvarande system.4.3 förslagViktigast av allt är erkännandet att uranenergin inte ärförenlig med välfärd och därför måste avvecklas.Om det funnes politisk enighet så vore det möjligt attutan otillbörliga konsekvenser avveckla kärnkraften på treår. Då måste emellertid koldioxidtaketgenombrytas. skulle dockkoldioxidutsläppen kunna vara nere på högst nivå.Några nya pannor eller motorer för elgenerering med fossilabränslen skulle ej få byggas. Det skulle man för övrigtknappast hinna med. Detta är enligt vår uppfattning det urmoralisk synpunkt bästa alternativet. Skulle en storreaktorolycka inträffa med liknande konsekvenser somTjernobyl så skulle folket sannolikt kräva en snabbavveckling. Även om avslår vårt förslag omsnabbavveckling så borde man minst begära en välgenomarbetad plan för en sådan avveckling som kanaktualiseras förr än vi anar.Om man anser att koldioxidtaket till varje pris skallvidmakthållas även kan vi tänka ossen långsammare avveckling som då får ta tiden fram till år2000. Det betyder en årlig minskning av kärnkraftsenerginmed c:a , vilket ungefär överensstämmer med vårmålsättning om en årlig minskning av landetsenergiomsättning . Naturligtvis kan dock ej denna tvåprocentigaenergieffektivisering enbart inriktas på elanvändningen. Vimåste därför räkna med, dels en kraftig satsning påbiobränsle för elproduktion, dels en ökad användning avolja främst i befintliga kraftvärmeverk. För att kompenseradet senare krävs en motsvarande minskning av bensin- ocholjeanvändningen inom trafiksektorn och för privatvillauppvärmning.Viktigast av allt är dock att statsmakterna ger en klarsignal att kärnkraften skall bort. Detta sker genom att redani år en reaktor stoppas. Med den starka elbalans som vi harkan detta inte leda till vare sig effekt- eller energibrist påelsidan. Det skulle dessutom bli en kraftfull signal tillsvenska folket att hushålla med el vilket förmodligen skullekompensera för större delen av den minskadeproduktionskapaciteten. Avstängningen borde kunna skeutan några som helst legala komplikationer om man väljeren av de av staten helägda reaktorerna i Ringhals.Av väl kända skäl skulle vi hellre vilja börja med attställa av en av reaktorerna i , men med hänsyn tillde mer komplicerade åtgärder som erfordras för att stoppaett icke statsägt aggregat föreslår vi att ett avBarsebäckaggregaten får bli avställningsobjekt nummertvå.5. Fossil energiDe fossila bränslena svarade för av den registrerade energianvändningen i världen.Fördelningen var följande:Kol24 %Olja34 %Fossilgas12 %Koldioxidutsläppen vid förbränning per energienhetfördelar sig ungefär som 10:8:5 och och mängden koldioxidvarierar mellan och koldioxid per kilobränsle. Vilket betyder att avfallsprodukten alltid vägermer än bränslet.Så här länge räcker världens kända reserver vidnuvarande världsförbrukning:Kolc:a 250 årOljac:a 40 årFossilgasc:a (Uran )Tendensen är att förbrukningen ökar med i snitt ett parprocent av dessa ej förnybara energiformer.Samtidigt upptäcks naturligtvis nya källor. Jorden är dockvid det här laget ganska väl undersökt och de nya källornaär i allmänhet av sämre kvalité. De bästa bitarna är redantagna.5.1 KolKol svarar för av energitillförsel räknat enligt svensk metodoch räknat enligt FN:s metod.Kol är billigaste bränsle. Importpriset låg 1989på /kWh. Men det är också det ur miljösynpunktmest problematiska. Det innehåller vanligen svavel. Askhalterna ligger på och högre. Askan innehåller ett stort antalmiljöfarliga ämnen, främst tungmetaller. De viktigasteföroreningarna är: arsenik, kadmium, kobolt, krom,koppar, kvicksilver, nickel, uran, vanadin, bly.Detta har framtvingat en reningsteknik som ärmycket avancerad. Aska och flygaska har sedan gammalttagits om hand. På moderna svenska energianläggningarhar man relativt god rening där även svavlet tas om hand.På stålverkens koksverk är det sämre. De föroreningar somman inte klarat av är kvicksilvret som förgasas vidförbränningen och därför endast delvis fastnar i filtren samtkväveoxiderna. Kväveoxidrening introduceras nu vidkraftvärmeverket i som första anläggning i landet.Men eftersom materian är oförstörbar (med undantagför kärnreaktionerna) så finns alla föroreningarna kvar iform av ett miljöfarligt avfall. Arsenikhalten i marken vidgamla koksverk är katastrofalt hög och förhindrar attmarken utnyttjas om den inte först renas. Om askupplagenligger så att de urlakas av strömmande vatten kangrundvatten och vattendrag förorenas och därmed ocksånärliggande sjöar. Sur nederbörd påskyndar urlakningen.Vid svavelrening uppstår stora mängder kalcium- ochmagnesiumsulfat och mindre mängder sulfit. För en 200MW kraftvärmeanläggning i kontinuerlig drift är det fråganom c:a avfall om svavelhalten i kolet är . Urlakning av avfallsupplagen kan leda till attsulfitjoner sprids i grundvattnet.Dessa problem samt det faktum att kolet vid sinanvändning ger upphov till mer koldioxid per kWh än någotannat fossilt bränsle innebär att kolet är vårt mestmiljöfientliga bränsle. Ytterligare starka skäl motkolanvändningen är den oerhörda miljöförstöring somuppstår vid kolgruvorna och den stora olycksrisken ochhöga olycksstatistiken vid gruvbrytningen. Dessutom är kolett importbränsle med det utlandsberoende och de riskerför störningar i energiförsörjningen som det medför. Allttalar mot en fortsatt kolanvändning i möjligen medundantag för stålframställningen där alternativet träkolunder överskådlig tid kommer att vara för dyrt.5.2 OljaOljan är världens mest använda energiform och svararför ungefär en tredjedel av den registreradeenergitillförseln. Priset för råolja är c:a /kWh(vid ett råoljepris av 20 $/barrel). Billigast var oljanomkring 1971 då priset låg på c:a /kWh i den tidenspenningvärde (c:a /kWh i dagens). Den svarar i dagför av energiförsörjning räknat enligt svenskmetod och räknat enligt FN:s metod.Oljan innehåller miljöfarliga föroreningar, främstsvavel, vanadin och nickel. När oljan renas från svavel iraffinaderierna får man rent svavel under det attrökgasrening ger samma miljöfarliga avfall som vidkolförbränningsanläggningarna. Sot och stoft innehålleråtskilliga procent vanadin och nickel vilket gör att det måstebehandlas som miljöfarligt avfall.