mot · GE02Ub823 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är nu angeläget, att alla läraresöker efter möjligheter att aktualisera en ''internationelldel'' av sitt ämne. I all fortbildning av lärare bör också ingåinslag av ämnesvis internationalisering. Vid all planering avundervisning och annan verksamhet bör man försöka attfinna någon internationell anknytning till aktiviteten.När händelser världen över blir naturliga samtalsämneni skolan, kan det utnyttjas för en internationalisering av sågott som varje ämne.De politiska förändringarna på olika håll i världen harnu skett så snabbt, att inga läroböcker längre är heltaktuella. Då är det särskilt angeläget att undervisningen kanhållas aktuell.I ämnena historia, geografi och samhällskunskap blir detnaturligt att nya gränser och ändrade statsskick jämförs medhur det tidigare varit. Historien visar, att revolutionerandehändelser ofta varit ursprung till statsbildningar. Det kanvara stimulerande inslag i undervisningen att försökapresentera aktuella internationella händelser i ett historisktperspektiv.När kristna, judiska och muslimska stater ställs motvarandra i internationella konflikter, borde det t.ex. varanaturligt att i ämnet religionskunskap och/ellersamhällskunskap aktualisera religionens roll i politiskakonflikter.Invandrarnas mattraditioner kan bli arbetsområde ihemkunskap och/eller samhällskunskap. Invandrarnasmusik-, dans- och lektraditioner kan få utrymme i t.ex.ämnena musik och idrott. När andra länders situationaktualiseras i samhällsorienterande ämnen, kan man i t.ex.ämnena bild och slöjd studera arbetsområden som har medklädedräkt, bostäder och möbeltraditioner att göra.I både ämnet svenska och i andra språk kan ämnen förspråkövningar hämtas från aktuella händelser.HögskolanVi tar här upp några aspekter på behovet avinternationalisering även inom högskolan.Det är vår övertygelse att språkprogrammet måsteförstärkas och de internationella kontakterna öka. Detgäller dels att förbättra utbildningen för blivandespråklärare, dels att låta fler studera språk även om de intehar för avsikt att sedan bli lärare.Europarådet har uttalat att alla blivande språklärare börfå tillfälle att tillbringa ''a substantial period of time in acountry where the language is spoken as a mother tongue''.I andra sammanhang har angivit omfattningenav denna utlandsvistelse till sex månader.Det har vidare uttalats att redan verksamma språklärarebör beredas möjlighet att med regelbunda intervallerbesöka de länder vilkas språk man undervisar i. Denna tidfår inte bli för kort. varierar tiden för vistelseutomlands mycket mellan olika utbildningsorter. För attvistelsen skall vara riktigt värdefull bör tiden inte understigaen termin. Det är av stor vikt att resurser ställs tillförfogande för detta. Därför föreslår vi att . satsasinom ramen för lärarutbildningarna för att förverkliga dettakrav. Även de individuella fortbildningsstipendier för läraresom regeringen föreslår skall inrättas bör ökas med 5 miljkr, och denna ökning av anslagen bör användas för attbereda redan verksamma lärare möjlighet att tillbringa entid utomlands.Men även i andra utbildningar som är internationelltinriktade bör en viss obligatorisk utlandsvistelse ingå. Vitänker då på den internationella ekonomlinjen och decivilingenjörsutbildningar som har internationell inriktning.På sikt bör varje högskolestuderande som önskar detockså ha möjlighet att förlägga åtminstone en termin av sinstudietid till ett utländskt universitet. Det kommer att ta tidoch kosta pengar att bygga upp en kontaktorganisation fördetta, även om vi får draghjälp av . Just därför är det nu bråttom.För att ett internationellt utbytesprogram skall bli meraän ett fragmentariskt nedslag i en annan utbildningsvärldmåste studierna i utlandet ges samma värde sommotsvarande i . Omvänt gäller att svenska kursermåste accepteras av utländska universitet.Vi måste med andra ord arbeta för eninternationalisering som gäller ömsesidiga anpassningaräven av kurser och kurskrav. Detta har också den indirekta,positiva effekten att vår egen utbildning sker enligtinternationell standard.I varje längre utbildningslinje borde det finnasmöjligheter för studenterna att studera ett språk. Man kantänka sig separata språkkurser eller att språk studerasparallellt med andra ämnen. Antagligen är det senare attföredra eftersom språk vinner på att studeras under enlängre, sammanhängande tid. På en del högskolor bedrivssådan språkundervisning redan, och på många andra finnsplaner för hur man skall kunna införa språkundervisninginom ramen för de olika utbildningslinjerna. Det är viktigtatt sådan undervisning kommer till stånd. Därför börsärskilda resurser ställas till högskolornas förfogande. Vimenar att ett anslag på bör anvisas för dettaändamål under anslaget D 4. Vissa särskilda utgifter inom högskolan.Kurslitteratur och föreläsningsserier bör förekomma påfrämmande språk. Ambitionen borde vara att hakurslitteratur även på andra främmande språk än engelska.Naturligtvis förutsätter detta att det finns alternativkurslitteratur, eftersom alla inte behärskar samma språkutöver engelska.Svenska institutetSvenska institutet har bl.a. till uppgift att stimulerastudie- och forskningsutbyte inom och att ökainternationaliseringen inom studier och forskning.Genom att främja stipendieutbyte och individuelltpersonutbyte samt att ge information om studie- ochforskningsmöjligheter i båda riktningarna spelar instituteten viktig kompletterande roll i strävandena attinternationalisera den svenska utbildningen ochforskningen.Många länder i Öst- och har ett stortbehov av -- och önskemål om -- ökade kontakter medSverige på utbildnings- och forskningsområdet. Från svensksida är intresset likaså starkt för ett ökat samarbete. För attåstadkomma detta krävs både ökade resurser för stipendieroch medel för ett obundet person- och forskningsutbyte.Svenska institutet fick 1988 i uppgift av regeringen attbygga upp ett informationscentrum som genominformation, dokumentation och annan service skallmedverka till att utbytet inom högskola och skola mellanSverige och andra länder skall främjas och underlättas.Detta centrum gavs namnet informationscentrum förinternationellt utbyte (NAMIC). Huvuduppgiften är attsamordna information och fungera som ett nätverk mellanhögskolor och gymnasieskolor och de studerande ellerlärare/forskare som söker information. Riksdagenbeslutade att verksamheten skulle permanentas.I år har institutet begärt en anslagsförstärkning med 600 000kr för denna verksamhet. Verksamheten är viktig och vianser därför att NAMIC:s anslag bör öka med de begärdamedlen.Studielån vid utlandsstudierFrån och med 1989 kan svenska studenter som studerarutomlands få svenskt studiestöd. Detta riksdagsbeslutgrundade sig på en insikt om att en ökadinternationalisering är nödvändig även inomutbildningsområdet och att goda möjligheter tillstudiefinansiering är en viktig förutsättning för en sådanutveckling.Centrala () har kunnatkonstatera att förväntningarna synes ha infriats. Antaletansökningar om studiemedel för studier utomlands har,jämfört med tiden före reformen, tredubblats fram tillsommaren 1990 och en fortsatt ökning förväntades underhösten.Nästan alla studier utomlands är förknippade med högakostnader för terminsavgifter och för resor till och frånstudielandet.CSN kan bevilja extra studiemedel för utlandsstudier.Men dessa studiemedel omfattar enbart studielån. Ofta kanskuldsättningen för dem som väljer att studera utomlandsbli dubbelt så stor som skuldsättningen för motsvarandeutbildning i . Naturligtvis är detta en försvårandeomständighet även för dem som väljer att studera barakortare tid utomlands. Även för dem som studerar kortaretid i utlandet innebär de höga terminskostnaderna enekonomisk påfrestning.Det vore rimligt om man kunde hålla skuldsättningen förstuderande utomlands på en nivå jämförbar med den somstuderande i erhåller för motsvarande utbildningar.Därför bör CSN kunna bevilja bidrag i stället för lån förterminsavgifter och resor. Detta system har tillämpats iNorge . Vi föreslår att bidrag för merkostnadlämnas av kostnaderna förterminsavgifterna. Kostnaden för detta har beräknats till 20milj kr. för /92.International Baccalaureate DiplomaMycket av det som vi ovan beskrivit som en önskvärdutveckling av den svenska gymnasieskolan har redanförverkligats och är väl utvecklat inom den enda heltinternationella gymnasieutbildning som finns, nämligenInternational Baccalaureate, IB.Denna internationella läroplan och examen utveckladesi slutet av och som första skola i världen börjadeUnited i att tillämpaden . Godkända examensresultat leder till ettIB-diplom som accepteras av universitet i 65 länder runtomi världen, inklusive Sverige.IB:n erbjuds vid ca 400 gymnasieskolor i ett 60-talländer. Elever med IB-examen har allmän behörighet tillsvenska universitet och högskolor. I vissa fall måstekomplettering ske för särskild behörighet, beroende påvilken utbildning som sökes.United World CollegesBland de skolor som varit pionjärer i arbetet med atttillämpa och utveckla IB:n, återfinns United WorldColleges (UWC). Det är en serie internationellainternatskolor som har till syfte att genom utbildning sökaöverbrygga de barriärer som olika språk, religion,nationalitet och kultur utgör och därmed skapa förståelsemellan unga människor.UWC tar på stipendiebasis emot elever som är mellan 16och från bortåt 100 länder. Stor vikt läggs vidaktiviteter utanför skolarbetet. T.ex. deltar varje elev inågon form av samhällstjänst för att lära sig göra en insatsför samhället och sina medmänniskor.Sverige har deltagit i detta internationellautbildningsprojekt sedan starten och sammanlagt harca 350 svenskar genomgått den tvååriga utbildningen. Densvenska kvoten har legat på mellan tolv ochfemton elever. Till dessa platser söker ca 100 gymnasistervarje år. Varje elev kostar ca , dvs. förhela den svenska kvoten blir det knappt 2 miljoner /91 fick den förUWC från . Dessutom fick bidrag för modersmålsundervisningen.Förutom detta bidrag finansieras de svenska elevernamed interkommunala bidrag, men till största delen meddonationer från olika stiftelser och fonder. Ävenföräldrarna får bidra en del.I vår partimotion om skolan framför vi krav på attstatsbidraget till skolan ska knytas till eleverna. Varjekommun beslutar förstås själv om de interkommunalabidragen, men vi tycker det är lite anmärkningsvärt att t.ex.de två storstäderna och inte låter någondel av bidraget följa de från dessa kommuner uttagnaUWC-stipendiaterna, trots att de ju lämnar hemkommunenför att gå i gymnasiet utanför hemkommunen.När statsbidragen görs om bör de självfallet följaeleverna också till UWC-skolorna, liksom till andra IB-skolor. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.För att minska de uttagna UWC-elevernas beroende avprivata stiftelsers välvilja bör anslaget till stipendier tillsvenska nationalkommittén för UWC höjas och tillförastotalt . Detta motsvarar kostnaden för tre eleverunder . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svensk strategi för att ökainternationaliseringen av utbildningsväsendet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om start av undervisning i engelskafrån första klass,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dubbla tillval på grundskolanshögstadium,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolors möjlighet att välja annatspråk än engelska som första främmande språk,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om språkundervisningen pågymnasieskolans yrkesförberedande linjer,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om språkgymnasier,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undervisning på främmandespråk i icke-språkliga ämnen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dubbelt timtal för B- och C-språk,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråk som tillval,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om östeuropeiska språk som tillvalpå ,11. att till Utbildning för undervisningsyrkenför /92 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit eller således 1 ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stipendier för lärare,13. att till Fortbildning m.m. för budgetåret1991/92 anvisar . utöver vad regeringenföreslagit eller således ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om språkundervisning påhögskolornas utbildningslinjer,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om NAMIC,16. att till Vissa särskilda utgifter inomhögskolan för /92 anvisar 10 600 000 kr.utöver vad regeringen föreslagit eller således ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiemedel vidutlandsstudier,1][att till Studiemedel för /92anvisar . utöver vad regeringen har föreslagiteller således 3 ,1]17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidraget till gymnasiestudieri utlandet,18. att för /92 beslutar anslå480 . till för UWC ienlighet med vad i motionen anförts.