mot · GE02K610 · 1991-01-25 00:00:00 — Insyn i kommunala bolag Överförandet av verksamhet i bolagsformaccelererar i allt snabbare takt. Sålunda omsatte dekommunala bolagen år medanomsättningen växt till hela 1988.De vanligaste motiveringarna för sådan bolagisering äratt verksamheten blir effektivare, beslutsgången snabbare,större frihet att välja affärsstrategi och ökade krav påsekretess av konkurrensskäl.Det finns flera invändningar mot ett sådant synsätt.Först måste man ställa frågan i vilken mån kommunernaskall konkurrera med näringslivet. Om handlingar av visstslag måste sekretessbeläggas torde detta i regel kunna skeinom den reguljära verksamheten, vilket ju också är falletvad gäller t.ex. anbudshandlingar och frågor som rörkommuninvånarnas personliga förhållanden. Vad sedangäller effektiviteten bör utgångspunkten vara vilkaverksamheter kommunen överhuvudtaget skall syssla med.Kommer man fram till slutsatsen att kommunen alltframgent skall vara producent av en viss tjänst ellernyttighet ställs frågan om bästa möjliga resursutnyttjande ifokus. Det kan handla om att bättre tillvarata personalensinitiativförmåga och kompetens, effektivare organisationresp. ledningsfunktion och bättre uppdelning iresultatenheter. Reformer av det här slaget låter sig välgenomföras inom ramen för nuvarande kommunallag.I sammanhanget bör erinras om att forskare på KTHvisat att lönsamheten för de kommunala bolagen varit dålig,vilket betyder att de också varit en dålig affär för berördakommuner. Otvivelaktigt hamnar också de kommunaltförtroendevalda i bolagsstyrelserna i dubbla lojaliteter. Denprimära rollen för en förtroendevald är politikerns. Menuppgiften att som förtroendevald politiker företrädakommuninvånarnas intressen kommer i vissa fall i konfliktmed rollen som ledamot i en bolagsstyrelse, därverksamheten regleras av aktiebolagslagen.Det allvarligaste problemet med bolagisering avkommunal verksamhet torde ändå vara begränsningen avmedborgarnas kontroll och insyn i de kommunala bolagen.När aktiebolagslagen tar över sätts offentlighetsprincipenpå undantag.Innebörden av förslaget till ny kommunallag är förvissoatt kommunfullmäktige i varje enskilt fall skall kunnaavgöra graden av offentlighet i de kommunala bolagen.Detta skulle emellertid enligt vår uppfattning vara en farligväg att beträda, eftersom det innebär att reglerna kommeratt variera från kommun till kommun. Att en majoritet kankomma att hemligstämpla ärenden av vitalt allmänintresseinom ett kommunalt bolag med skydd av aktiebolagslagen,öppnar möjligheter till ett godtycke som står i starkmotsatsställning till medborgarnas krav på demokratiskinsyn och kontroll av den kommunala verksamheten.Reglerna för reguljär verksamhet i nämnd-och styrelseform är fastlagda i kommunallagen och gällerlika i alla kommuner.De viktigste kriterierna är:1. Full offentlighet och insyn i verksamheten 2. Rätt för medborgarna att överklaga kommunalabeslut 3. Likabehandling av alla kommuninvånare 4. Ledamöter i nämnder och styrelser utsesdemokratiskt och kan ställas till ansvar i allmänna val.Dessa kriterier måste enligt vår uppfattning varagrundläggande då regeringen lägger fram sitt förslag till nykommunallag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av demokratisk insynoch kontroll i alla former av verksamhet.