mot · GE02Bo72 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av proposition 1990/91:146 om ändring i (1987/:10), m.m. I propositionen föreslås vissa förändringar i plan- ochbygglagen (PBL) m.m. Vi kommer nedan att redovisa ivilka avseenden vi har en från propositionen avvikandeuppfattning.2.2.1 Fysisk planeringMed stöd av PBL kan landets kommuner styradetaljhandelns lokalisering och dess varusortiment. Någonförändring av denna konkurrensbegränsande regleringföreslås inte i propositionen. Vi beklagar detta.Dessa regleringar gör att konsumenternas fria val, ochbutiksägarnas bedömningar av vad som kan säljas, ersättsmed kommunpolitiska beslut. Politiker träder ikonsumenternas ställe. Resultatet blir försämrad serviceoch sämre varuutbud för konsumenterna. Så som vi i annatsammanhang redovisat anser vi att kommun i detaljplaninte skall kunna styra detaljhandelns lokalisering ochvarusortiment. Därmed kan konkurrensen komma att öka,vilket bl.a. leder till ökad valfrihet och lägre matpriser.2.2.2 ByggandeI propositionen berörs vidare boverketsnybyggnadsregler. Enligt departementschefen är detangeläget att verket eftersträvar ytterligare förenklingar avreglerna. Vi vill för vår del gå längre. Antalet bestämmelsermåste, som vi vid upprepade tillfällen framhållit, reducerasbetydligt och helt utformas som funktionskrav.4.2 GenomförandetidenI propositionen föreslås att vid ändring av en detaljplanskall vad som gäller om genomförandetid för planen gällaäven för de frågor som planändringen avser.Redan i samband med att PBL antogs av riksdagenreserverade vi oss emot förslaget om genomförandetider förplaner. Vi hävdade att systemet med genomförandetiderinnebar en oacceptabel inskränkning av äganderätten.Genom godtyckligt satta genomförandetider, inom ramenför 5--, kan kommunerna skaffa sig total kontroll övermarkanvändningen. Någon absolut byggrätt föreliggerendast för ägaren . Detta ledertill att planeringshorisonterna blir korta och osäkerhetenstor. Till exempel kan fritidshustomter inte längrereserveras för nästa generation och företag kan inte längrekosta på sig att ha reservmark för eventuell expansion.Dessa invändningar har ännu fog för sig.Propositionens förslag innebär en ytterligare urholkningav ägarens möjlighet att utnyttja sin byggrätt. Förnärvarande gäller enligt praxis att om en plan ändras skallen ny genomförandetid börja gälla. Enligt propositionenskall den tidigare gällande genomförandetiden ävenomfatta de frågor som planändringen avser. Teoretiskt settöppnar detta möjlighet för omfattande planändringar närendast återstår av genomförandetiden. Dettainnebär en försämring för dem som berörs av planen. Vimotsätter oss förslaget. Enligt vår uppfattning skallsystemet med tidsbegränsning av detaljplaner avskaffas.Rätten att bygga skall gälla utan tidsbegränsning.7.2.1 Bygglovsplikt för grundvattentäkter i vissa fallEnligt propositionen skall en kommun, om det finnssärskilda skäl, genom detaljplan ellerområdesbestämmelser kunna bestämma att bygglov krävsför att anordna eller väsentligt ändra anläggningar förgrundvattentäkter för vissa fastigheter. Vi godtarpropositionens förslag i princip. Vi har i annat sammanhangframhållit att institutet områdesbestämmelser skallutmönstras ur PBL. Vi anser att det är felaktigt att medhjälp av områdesbestämmelser reglera bl.a. byggnation ochmarkanvändning. Mot denna bakgrund bör kommunensbeslut i dessa frågor endast kunna ske genom detaljplan.8. Utökad bygglovsplikt för skyltar och ljusanordningari värdefull bebyggelsemiljöEnligt propositionen skall kommunen ges rätt att iområdesbestämmelser besluta att bygglov skall krävas föratt sätta upp eller väsentligt ändra skyltar ochljusanordningar inom sådana områden som utgör värdefullabebyggelsemiljöer.I enlighet med vad vi ovan framfört motsätter vi oss attkommunen genom områdesbestämmelser införbygglovsplikt. Vi kan därför inte godta propositionensförslag i denna del. Till detta kommer att behovet avreglering inte kan anses vara särskilt stort. Inom områdenmed detaljplan krävs bygglov för attsätta upp eller väsentligt ändra skyltar eller ljusanordningar.Kommuner kan således i stor utsträckningreglera förhållandena i de aktuella avseendena. Då fråga ärom värdefulla bebyggelsemiljöer utanför detaljplan vill viframhålla att uppsättande av skyltar eller ljusanordningarsjälvfallet kräver ägarens tillstånd. Vi menar att det kanförutsättas att en ägare normalt sett inte medverkar till enförfulning av värdefull bebyggelsemiljö. Mot dennabakgrund bör avslå propositionens förslag idenna del. All erfarenhet visar att enskilda människor ärbättre skickade att ta hand om och värna värdefull miljö änpolitiker och kommunaltjänstemän.10. Handläggning av ersättningsfrågor i samband medplanläggningI propositionen föreslås att innan ett beslut fattas omantagande, ändring eller upphävande av detaljplan ellerområdesbestämmelser, skall kommunen få förelägga demsom till följd av beslutet kan komma att drabbas av sådanaskador som avses i 14 kap. 8 § första stycket 2 och 3 PBL attinom framställa anspråk på ersättning eller inlösen.Den som inte framställer sådant anspråk har förlorat sin rätttill ersättning eller inlösen.Flera remissinstanser har haft invändningar motförslaget. Hovrätten för västra har avstyrktförslaget och anfört att ersättningsfrågorna med anledningav ifrågasatta detaljplaner är komplicerade och att det finnsrisk för att den föreslagna bestämmelsen leder till attutredningskostnaderna vältras över på fastighetsägarna.Näringslivets byggnadsdelegation har framhållit atttidsfrister av detta slag alltid innebär risk för rättsförlusterför enskilda. Delegationen har vidare betonat att den typ avskadesituationer det här är fråga om vanligen ärkomplicerade att överblicka från teknisk och ekonomisksynpunkt och att kan vara en alltför korttidsperiod. Vidare anför delegationen:Det får vidare anses som en nackdel, attersättningsspörsmål kan väckas provokativt på berördasakägares risk (preklusionsrisk) medan plansituationenännu är svävande, kanske i flera omgångar, innan någotdefinitivt beslut träffas i planärendet. Sakägarna pressas tilli vissa fall hypotetiska ställningstaganden på detta vis tillprojekt, vars realism det för stunden är svårt att säganågonting om. De anspråk, som härigenom ställs påenskilda att utföra komplicerat utredningsochvärderingsarbete, bör m.a.o. få ställas så att säga påförsöksbasis, utan som f.n. är fallet bör de vila på ett fastoch pålitligt beslutsunderlag, som det allmänna är berett attta det fulla ansvaret för.Vi delar de kritiska synpunkter de nämndaremissinstanserna framfört. Mot denna bakgrund börpropositionens förslag i denna del avslås av riksdagen.11. Beräkning av ersättningsbelopp i visst fallEnligt propositionen skall den s.k. begränsningsregelnutformas så att värdet, om kommunen begär det, inte fårbestämmas högre än ett belopp som motsvarar vad somenligt anvisningarna till 36 § kommunalskattelagen fick drasav vid beräkningen av realisationsvinst om fastighetenavyttrats , omräknat till nuvärde vidvärdetidpunkten.Så som vi anförde då PBL antogs av anser viatt en markägare skall hållas skadeslös vid ingrepp iäganderätten. Ägaren skall alltså ha ersättning för det fullamarknadsvärdet av sin egendom. Vi vidhåller dennainställning. Mot denna bakgrund motsätter vi osspropositionens förslag gällande begränsningsregeln.Det bör ankomma på vederbörande utskott att utformaerforderlig lagtext. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs1. att -- med avslag på propositionens förslaggällande genomförandetiden -- avskaffar systemet med entidsbegränsad byggrätt i enlighet med vad i motionenanförts,2. att beslutar att bygglovsplikt förgrundvattentäkter i vissa fall endast skall kunna reglerasgenom detaljplan i enlighet med vad i motionen anförts,3. att avslår propositionens förslag om utökadbygglovsplikt för skyltar och ljusanordningar i värdefullbebyggelsemiljö,4. att avslår propositionens förslag omhandläggning av ersättningsfrågor i samband medplanläggning i enlighet med vad i motionen anförts,5. att avslår propositionens förslag angåendebegränsningsregelns utformning i enlighet med motionensförslag.