ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo430 · 1991-01-25 00:00:00 — Länsstyrelserna i , och Värmlandslän bedriver gemensamt med trettonkommuner utvecklingsinsatser för att utveckla turismen iVänerregionen och stärka yrkesfisket i sjön för denna utveckling är åtgärder som syftar till attbevara och utveckla bestånden av unika stammarav lax och öring. De fiskevårdande åtgärderna består främsti inköp och utsättningar av laxyngel, s k smolt, samt avtillsyn av fisket. Inom ramen för det gemensamma projektethar grundliga förberedelser i form av utredningar ochförsöksverksamhet genomförts. Projektet har storuppslutning i regionen runt och stiftelsen har bildats av kommunerna vid samtlänsstyrelserna i Vänerlänen.Under hittillsvarande uppbyggnadsarbeten harlänsstyrelserna haft möjlighet att stödja projektet genomsina medel för regionala utvecklingsinsatser. Projektet är nuinne i ett skede som ställer höga krav på länsstyrelsernasekonomiska medverkan. Om inte staten kan bidra meddirekta bidrag till Laxfondens uppbyggnad bör delänsanslag som utgår till berörda län räknas upp medsärskild hänsyn till fondens fortsatta tryggande.För den långsiktiga finansieringen av Laxfonden ärtanken att stat, kommuner och landsting samt näringsliv,organisationer och enskilda tillsammans skall bygga upp enfond i storleksordningen , där avkastningen skullefinansiera nödvändiga årliga insatser för utsättning av smoltoch öring samt fiskevård.Statens andel i denna fond skulle vara vilketskulle kunna finansieras med en årlig insats av10 milj kr med start /92. I avvaktan på attfonden får sådan storlek att avkastningen kan finansieranödvändiga årliga utsättningar av fisk samt fiskevård fårlänsstyrelserna fortsättningsvis ta av tilldelade länsanslag.För fondens uppbyggnad föreslår vi att staten /92 bidrar med som speciellttilldelas de tre berörda länsstyrelserna.Regeringen har i bil. 11 till årets budgetpropositionaviserat att man tänker behandla fiskeristyrelsensframställan om ett nytt anslag: Bidrag till Laxfond ,och därmed sammanhängande frågor vid ett senare tillfälle.Vi anser dock att redan nu kan ta ställning tillstatens andel i uppbyggnaden av den speciella fond somovan berörs i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett anslag på 10 milj.kr. föruppbyggnaden av Laxfond under budgetåret1991/92,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslag till Laxfond förytterligare .
mot · GE02Jo431 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom har pågått ettintensivt arbete för att organisera fisket ifiskevårdsområden. Praktiskt taget hela länets enskildafiske kommer att ingå i fiskevårdsområden. Totalt har 155områden ansökt om bildande, varav 115 är färdigbildadeoch 40 är under bildande. Av de redan färdigbildadeområdena har drygt hälften ännu ej kommit i åtnjutande avstatsbidrag, dels på grund av att medelstilldelningen varitotillräcklig, dels på grund av lång handläggningstid. Omdetta arbete inte kan slutföras på grund av slopadestatsbidrag, vilket regeringen föreslår i åretsbudgetproposition, får det allvarliga konsekvenser förmöjligheterna att tillvarata resursen fiske och utvecklalänets landsbygd.Statens bidrag för fiskevård anvisas för närvarandeunder anslaget ''Bidrag till fiskevård''. Bidrag kan lämnasbl.a. till fiskevårdsåtgärder och till förrättningskostnaderför bildande av fiskevårdsområden. I budgetpropositionenföreslås som nämnts ovan att dessa bidrag skall slopas ochtäckas av de fiskekortsinkomster eller arrendeavgifter somvattenägarna erhåller. De områden som bildats men ännu ejfått några pengar, beroende på att årets budgetmedel redantagit slut, och de som är under bildande, får med dettaförslag inte något bidrag.Under förra året fattade beslut om att de somansökt om bildande av fiskevårdsområden före 1 september1990 skall medges statsbidrag även om förrättningen inte äravslutad före utgången av 1990. Regeringen bryter därmedi årets budgetproposition mot beslut och jagkräver därför att beslutar anslå medel i enlighetmed sitt fattade beslut under /90. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att även för /92behålla anslagstiteln till fiskevård och under dennatitel anvisar medel till förrättningskostnader föransökningar om bildande av fiskevårdsområden sominlämnats före och därmed uppfyllerriksdagens tidigare beslut.
mot · GE02Jo432 · 1991-01-25 00:00:00 — Vattenbrukets ekonomiska förhållanden m.m. producerades inom svenskt vattenbruk 6 524 tonmatfisk i slaktad vikt, vilket motsvarar i beräknadhel färskvikt. Detta innebär en ökning med (+ )jämfört med resultat. Den slaktade fiskenutgjordes till av regnbåge. Vidare producerades ca 240ton musslor samt en mindre mängd kräftor. Detsammanlagda värdet av produktionen inom vattenbrukethar beräknats till 170 milj.kr.Totalt sysselsätts 600 personer direkt i näringen.Priset på svensk regnbågslax styrs av laxtillgången påvärldsmarknaden. Svenska odlare tvingas accepteragällande världsmarknadspriser. Priset varierar ,i huvudsak beroende på storleken av fångsterna av vildlax iStilla havet. i följd har Stillahavsfångsten varitosedvanligt stor.Svenskt vattenbruk konkurrerar inte på samma villkorsom våra grannländer.Finland har en stark och skyddad hemmamarknad, dåhel laxfisk inte får importeras.Danmark är medlem i EG och kan utan tull levererafritt.Norge producerar lax, varför den betydligtmindre kvantiteten regnbågslax i deras totala sammanhanginte utgör något problem.Detta har fått till följd att svenskt vattenbruk förnärvarande befinner sig i en mycket besvärlig ekonomisksituation. Vi vill betona att problemen är av tillfällig natur.De svenska produktionskostnaderna har efter hand sänktsvilket ger goda möjligheter att konkurrera påmarknaden. En förutsättning är dock att näringen gesmöjlighet att övervinna de svårigheter som de tillfälligtstora fångsterna av vild lax fört med sig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attproduktionsförutsättningarna, finansieringsvillkoren ochomständigheterna i övrigt för svenskt vattenbruk skyndsamtmåtte prövas av regeringen.
mot · GE02Jo434 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringen avser att i särskild proposition föreslåriksdagen utformning och omfattning av anslaget på fisketsområde. Avsikten är att denna proposition skall föreläggasriksdagen under våren 1991.Redan i regeringens budgetproposition föreslåsemellertid att bidraget till fiskevård slopas.Anslaget till fiskevård har styrts till sådana åtgärder somger bestående resultat och långsiktigt befrämjar naturligreproduktion av fiskbestånden -- bl.a. bildande avfiskevårdsområden. Detta har bl.a. lett till att utbudet avgoda sportfiskevatten i landet har ökat och är dessutom ettbra exempel på hur man till relativt små kostnader kanbedriva en god och framgångsrik miljövård.En av och genomfördomfattande undersökning (Fritidsfiske 90) visar att hela 2,8miljoner personer i åldersgruppen 18--är intresseradeav fiske och att 2,1 miljoner av dessa utövade fiske desenaste 12 månaderna.70 % fiskade enbart med handredskap (sportfiskare).Det kan också nämnas att antalet fisketillfällen under ett åruppgick till 34 miljoner och ca 600.000 personerturistfiskade totalt 5,3 miljoner dagar. Sportfisket tordetillhöra de mest jämlika av alla friluftsaktiviteter och det gergoda resultat inom förebyggande hälsovård samt tardessutom i hög grad tillvara människors natur- ochmiljövårdsintresse.Anslaget till fiskevård har på intet sätt motsvaratbehovet.Trots detta har bidraget betytt mycket för enförbättrad fiskevård och utveckling av sportfisket bl.a.genom att det stimulerat till insatser från vattenägare ochsportfiskare som i många fall varit en förutsättning förkommunala bidrag.Regeringens förslag att slopa anslaget innebär avsevärtförsämrade förutsättningar för fiskevård och därmed ocksåför fisket. Det ger också minskade möjligheter att vårda vårvärdefulla vattenmiljö.Det mest anmärkningsvärda med regeringens förslag äremellertid att den härigenom går ifrån givna löften. I förraårets budgetproposition föreslogs att de som uppfyllerfordringarna för stöd till bildande av fiskevårdsområde ochansöker om ombildning före börmedges statsbidrag även om förrättningen inte är avslutadföre utgången av . fattade beslut ienlighet med det förslaget och beslutet uppfattades allmäntsom ett löfte om att statsbidrag skulle utgå.Vi anser att regeringen går ifrån tidigare utfästelser ochriksdagens beslut. bör begära att regeringenåterkommer med förslag om hur de givna utfästelserna skallkunna hållas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om hur givnautfästelser om fiskevården skall kunna hållas.
mot · GE02Jo435 · 1991-01-25 00:00:00 — Laxfond är ett samarbetsprojekt mellanVänerlandskapen. Dess syfte är att bl.a. verka för enlivskraftig laxstam i med dess olika flöden.Projektet har också näringspolitiska förtecken såsom enväxande utkomstmöjlighet inom turistnäringen.Jag tycker att denna form av länsövergripandesamarbetsprojekt är väl värda att stödja. Inte bara för dengoda sakens skull utan också därför att det är exempel påväl använda samhälleliga medel.Projektet ligger också i linje med politikför som en ekologisk resurs och deforskningsinsatser vi föreslagit därvidlag.Det är därför viktigt att laxfondsprojektet kan fortskridaoch att erforderliga statliga medel beviljas projektet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga medel till LaxfondVänern.
mot · GE02Jo436 · 1991-01-25 00:00:00 — Projekt är ett projekt somfiskerinämnden startat i samarbete och samråd medlänsmyndigheter, kommunerna och fiskeorganisationer,eftersom laxen har en stor betydelse för fisket iVästerbotten.Syftet med projektet är att främst rädda de laxbeståndsom är mycket nära en utrotning. Detta görs i avvaktan påatt havsfiskeproblemet skall lösas och för att uppbyggnadenav laxbestånden inte skall ta alltför efter det atthavsfisket reglerats.Projekt finansieras i huvudsak medregionala medel från främst kommunerna och länsstyrelsen.De enda centrala statliga medel som tillskjuts är vissaspeciella medel som EG erlägger för att få fiska lax i svenskzon. Länets kommuner har satsat 3 milj.kr. tillprojektet.Trots det alltför hårda fisket i har projektetkunnat visa på vissa resultat. Uppgången och fångsten avlax har ökat i flera av de älvar där åtgärder genomförs.Eftersom den allvarliga situationen för laxbestånden iälvarna i nästan helt beror på ett för hårt fiskei södra , kan det inte vara rimligt att kommuneroch andra regionala organ skall ta hela det ekonomiskaansvaret för de åtgärder som erfordras för att rädda ochutveckla laxbeståndet.Enligt budgetpropositionen har fiskeristyrelsenföreslagit att ett nytt anslag Bidrag till Laxfond försupp. Syftet med laxfonden är att bevara de vilda lax- ochöringstammarna och därigenom skapa ett högklassigtsportfiske och en därpå grundad fisketurism.Det förefaller rimligt att Projekt bordekunna påräkna samma stöd för den verksamhet sombedrivs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till ProjektVästerbottenslax.
mot · GE02Jo437 · 1991-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition föreslår regeringen att bidragtill konkreta fiskevårdsåtgärder till stöd åt sportfiskets ochfiskevattenägarnas organisationer samt till bildande avfiskevårdsområden, inte längre skall utgå.Konsekvenserna av detta blir, om beslutarenligt propositionen, att fiskevården i landet drabbas av ettkraftigt avbräck. Dessutom bryts ett löfte som gavs i förraårets budgetproposition, att statsbidrag skulle utgå förbildande av fiskevårdsområden, om ansökningar lämnadesin före 1/9 1990.I län är 9 fiskevårdsområden under bildande.Ansökningar härom har lämnats in före den 1/9 1990. Denriksintressanta ingår bland de ansökta områdena.Vidare ingår tre områden i , nämligenAntvarden, Lermon och Törnsfall, och ett i ,. I kommun finns två områden,nämligen i Lyckebyån vid Johansfors och Algutsbodasödra. Dessutom finns ett område i Alsterån, frånmynningen till Duveströms kraftverk. Den sammanlagdastatsbidragsdelen för att bilda de nämndafiskevårdsområdena har beräknats till ca 290 000 kronor.Ansökningarna har satt igång en rad aktiviteter.Länsstyrelsen har förordnat förrättningsman, nödvändigdeltagarförteckning har tagits fram, lantmäteriet har utförtuppdrag m m. Genom olika bestämmelser och lagar harföreskrivits ett tillvägagångssätt vid områdesbildningen somkostar mycket pengar. Den som skrivit under ansökan ärbetalningsansvarig.I län finns ca 70 stycken fiskevårdsområdensom redan är bildade.De medel som ställdes till förfogande under anslagetBidrag till fiskevård m m som statsbidrag för bildande av fiskevårdsområdenunder förra budgetåret uppgick till 2,4 miljoner. Dessamedel var förbrukade redan i september 1990.Sportfisket, dvs fiske med handredskap för nöje ochrekreation, har under utvecklats av svenska folkets viktigaste friluftssysselsättningar. Ennyligen gjord undersökning (Fritidsfiske 90) visar att hela2,8 miljoner personer i åldrarna 18--är intresserade avfiske och att 2,1 miljoner av dessa utövade fiske de senaste12 månaderna.Statsbidraget har också verksamt bidragit till ett viktigtmiljövårdsarbete genom att olika åtgärder vidtagits för attförbättra kvalitén på fiskevattnet. Trots att de disponiblamedlen varit synnerligen ringa har de ändå fungerat som enmorot för föreningar m fl och på ideell basis stimulerat tillfiskevårdande insatser.Regeringen måste hålla sitt löfte till defiskevårdsområden som är under bildande. Allt annat ärlöftesbrott. Medel måste tillskjutas i enlighet medFiskeristyrelsens äskande. Då läggs en bra grund försatsning och utveckling av den stora resurs som fiskevattnenutgör. Här kan man skönja positiva utvecklingsmöjligheter.Framför allt är den turistiska sidan av fisket föremål förstort intresse, inte minst i län. Omställningen inomjordbruket gör att många lantbrukare ser sig om efter nyaförsörjningsgrenar. Här kan satsningar på sportfiske ochfisketurism vara en framkomlig väg. Det gäller att ta varapå den stora potential som finns inom detta område till gagnför landsbygden och för hela . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av medelstilldelning tillbildande av fiskevårdsområden.
mot · GE02Jo438 · 1991-01-25 00:00:00 — Innevarande budgetår avsätts tillfiskevårdande insatser runt om i landet. Pengarna går bl.a.till utsättning av fisk, olika förbättringar i vattendrag samttill bildandet av fiskevårdsområden. Dessa fiskevårdandeåtgärder är också av stor betydelse för miljön.I görs insatser i många vattendrag, vilket ledertill bättre öringfiske i havet. I harinsatser i stor utsträckning koncentrerats till utplantering avlaxungar. är ett betydande laxvatten ochpå senare år har de fiskevårdande insatserna gett resultatockså i den starkt förorenade Mölndalsån.I budgetpropositionen föreslår jordbruksministern attanslaget till fiskevård skall upphöra. Fiskevården överlåts istället på enskilda. Fritidsfiskarna får betala högre avgifter,och fiskerättsinnehavarna får göra större insatser förfiskevårdens skull. Särskilt i får detta beklagligakonsekvenser. Öringfisket sker nämligen till största delen ihavet och inte i avgränsade vattendrag. Därmed är det svårtatt ta ut avgift av fritidsfiskarna.De pengar som satsas på fiskevården förmeras fleragånger om genom de frivilliga insatser som utförs inomfiskevården. Det ligger därför ett utomordentligt stortvärde i att även fortsättningsvis stödja insatser för fiskevårdoch därmed också miljövård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till fiskevårdande åtgärder.
mot · GE02Jo439 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T246 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fredning av laxen samt stöd tillprojekt .
mot · GE02Jo440 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr519 hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillåtgärdsprogram för Norrlandslaxen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besökscentrum vid sjön .
mot · GE02Jo443 · 1991-01-25 00:00:00 — Minskad användning av PVC Vid de internationella miljöorganisationernas storamöte i Bergen beslöts att organisationerna skallprioritera kampen mot kloranvändning i världen. Klor finnsframförallt i PVC-plast samt i olika typer av lösningsmedel.Förutom klor innehåller PVC ett antal tillsatsämnen somantas vara cancerframkallande. Fem av de tillsatser somanvänds i PVC finns på kemikalieinspektionens lista över deämnen som är mest miljöfarliga och bör avvecklas.Vid förbränning eller långsam nedbrytning frigörskloren i PVC-plasten, i en blandning av tungmetaller ellernaturfrämmande och svårnedbrytbara ämnen.Avfallsförbränningen ökar också dioxinutsläppen.Den enda miljövänliga utvecklingen av PVC-användningen är avveckling av all användning där det finnsbättre alternativ. Återvinning är orealistisk, bl.a. på grundav att olika PVC-produkter innehåller olika blandningar avtillsatsämnen som alla är nödvändiga för att göra plastenanvändbar.Österrikes miljöminister har föreslagit en avveckling avall PVC-användning . I villmiljöministern att PVC-användningen så gott som utanundantag skall vara borta . har nyligenbeslutat avveckla en stor del av PVC-användningen i landet.I finns ännu ingen plan för avvecklingen. Medhjälp av frivilliga överenskommelser har PVC försvunnit isvenska matförpackningar och arbete pågår med att få bortPVC i importerade förpackningar.Förpackningarna svarar endast för av PVC-användningen. Resten finns för att nämnanågra användningsområden i byggmaterial som rör ochinredningsdetaljer, dörrfoder m.m., i kontors- ochhushållsartiklar.Gemensamt för en mycket stor del av dessa övriga PVC-produkter är att det finns utmärkta, mera miljövänligaalternativ. Den danska miljöstyrelsen har exempelvispåvisat att av PVC-användningen i bygg- ochanläggningsverksamhet kan ersättas på mycket kort sikt.Resten kräver utveckling av nya ersättningsmaterial.Inom bygg- och anläggningsverksamheten står PVC-rören för det största enskilda användningsområdet. Enbartgenom att upphöra med användningen av PVC-rör medgrova dimensioner skulle betydande miljöfördelar uppnås.En minskning av PVC-användningen på byggområdetbetyder också minskat importberoende och ett ökatutnyttjande av inhemskt material som trä, betong m.m.Det är i högsta grad förenligt med svenska miljöpolitiskasträvanden att ett program för avveckling av onödig PVC-användning upprättas. bör som ettunderlag för detta program få i uppdrag att utreda såvälvilka PVC-produkter i som kan ersättas med andramaterial som i vilket tidsperspektiv detta kan ske. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett program föravveckling av PVC-användningen i ,2. att hos regeringen begär att statensnaturvårdsverk får i uppdrag att utreda förutsättningarnaför en avveckling av användningen av PVC i enlighet medvad i motionen anförts.
mot · GE02Jo444 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslag till fiskevård m.m. beslutade (1990/91:JoU14) attstatsbidrag för bildande av fiskevårdsområden inte längreska utgå. Dock ska enligt beslutet de som ansökt ombildande av fiskevårdsområdesförening före den 1september 1990 medges statsbidrag även om förrättningendå inte är avslutad. äskade i åretsbudgetframställning under detta anslag 8 324 000 kronor.Under 70--80-talen har ca 1 100 fiskevårdsområden bildats i med syftet attskapa ändamålsenliga förvaltningsformer för ägosplittradefiskevatten så att de görs tillgängliga för fritids- ochsportfiske.Staten, fiskevattenägarna och sportfiskarna har varitöverens om att detta är angeläget.Ytterligare 875 ansökningar om bildande avfiskevårdsområden kom in före . Desökande har i dessa fall redan ådragit sig stora kostnaderoch har givetvis förutsatt att staten i enlighet medriksdagsbeslutet ska erlägga statsbidrag.I ovannämnda anslag ingår också bidrag till konkretaåtgärder för fiskevård av mera långsiktig karaktär.Sportfiskarnas och fiskevattenägarnas organisationerhar till uppgift att informera om och stimulera till såvälbildande av fiskevårdsområden som till utförande av godfiskevård. En viss organisationsersättning har därför utgåtttill dessa förbund ur detta anslag.I innevarande års budgetförslag är hela anslaget''Fiskevård m m'' struket. Detta är oacceptabelt och skulle komma attfå svåra konsekvenser för inblandade parter.Vi anser att det är mycket angeläget att bildandet avfiskevårdsområden fullföljs. Vi anser också att riksdagensbeslut ska fullföljas. Även fiskevården ochorganisationsstödet i övrigt är starkt motiverade medhänsyn till fiskets stora betydelse för många människor ivårt land. förslag till anslag ''Bidrag tillfiskevård m m'' bör därför bifallas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförts anslår8324000 kr.
mot · GE02Jo445 · 1991-01-25 00:00:00 — Fiskevård i områden som drabbats negativt av På grundav olyckliga väderleksförhållanden fick framför alltGävleborgs och , men även ,, och , ta emot enspeciellt stor dusch av radioaktiva ämnen. Detta medfördei sin tur höga halter av cesium 137 i vildfisk. Halter på över10 000 bq/kg fiskkött är i de värst drabbade områdenavanligt förekommande.Tjernobylolyckan har därmed mycket drastisktförsämrat fiskevårdsorganisationernas möjligheter attbedriva fiskevård och fiskekortförsäljning inom drabbadeområden.Genom statliga åtgärder (SFS 1987:64) kan enskilda somfått minskade inkomster av fiskekortförsäljning samtyrkesfiskare erhålla viss ekonomisk gottgörelse. Någrasärskilda statliga medel för fiskevårdsorganisationerna tillatt bedriva fiskevård och fiskekortförsäljning i de drabbadeområdena har däremot inte anvisats.Den 24 oktober 1989 tillsatte och sportfiske- ochfiskevårdsförbund gemensamt en arbetsgrupp med uppdragatt bl a undersöka behov och storlek av samhällsstöd till avTjernobylolyckan drabbade fiskevårdsorganisationer ilandet. Från arbetsgruppens sida har till berördariksorganisationer framförts förslag till åtgärder förfiskevård m m.Fisket i en riktig samverkan och rätt utnyttjat är enmycket stor resurs för landsbygdsutveckling. Fisket har utvecklingspotential för människor både i landsbygdoch i stad. Det skapar sysselsättning på mångfaldigt sättgenom fiske, service och bygdeturism.Vi anser att det är angeläget att minska de mest negativaeffekterna efter inom berörda områdensamt att staten solidariskt där är med och delfinansierarkostnader för fiskevård m m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att anvisar ett anslag på . för fiskevård till bidrag för att minska de mestnegativa effekterna för fisket inom berörda områden,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt anvisade medel gemensamt bör förvaltas av och och att dessa förbund därefter börfördela anvisade medel till fiskevårdsorganisationer inomberörda län.
mot · GE02Jo446 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår klart försämrade ekonomiska reglerför bildande av fiskevårdsområden. Ett omfattande ideelltarbete är nedlagt och läggs ner för att ordna brafiskevårdsområden. Bildande av fiskevårdsområden är engod insats till allmänhetens nytta. Fiskevårdsföreningarnautför ett mycket stort ideellt miljöarbete.Det är enligt min mening helt felaktigt att försämrastatens stöd till dem som ideellt arbetar för vård avfiskevatten. Fiskevårdsverksamheten är en viktig del ivaktslåendet av natur och miljö. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om oförändrat stöd tillfiskevårdsområden.