mot · GE02Fi223 · 1991-01-25 00:00:00 — minskade skador på miljö och kulturskatter, vilketleder till minskade reparationskostnader,3. minskade kostnader för vägbyggen och vägunderhåll,4. minskad import av drivmedel och därmed minskadbelastning på handels- och bytesbalansen.GlesbygdenGlesbygderna utgör ur trafiksynpunkt besvärligaområden. Av ekonomiska skäl är det svårt attföretagsekonomiskt bygga upp goda serviceföretag. Dettamedför att för glesbygdsboende är bilen i de allra flesta fallden enda fungerande kommunikationsmöjligheten. Det äremellertid viktigt att inte manipulera bensinpriser avregionalpolitiska skäl. Vi måste alla på olika sätt bidra tilloch vara med om att betala de skador som bilismen medför.För att klara ekonomin för de glesbygdsboende harMiljöpartiet de Gröna föreslagit ett speciellt glesbygdsstödgenom en årlig skatterabatt på per personmellan 18 och samt för övriga som visskompensation för de höga drivmedelskostnaderna. Förpersoner som inte skattar betalas pengarna ut kontant. Vianvänder samma glesbygdsdefinition somIndustridepartementet.Avdraget för resor till och från arbetet skall utgå för dendel av sträckan som överskrider enkel resaoberoende av tidsvinst. Detta gör att samma avdrag fårgöras oberoende av färdsätt, vilket gynnar kollektivtresande. Skattemyndigheternas granskningsarbete minskarockså drastiskt.VägtrafikVägtrafiken är en av våra stora nedsmutsare, förgiftareoch står för en stor del av alla skadade i samhället. Antaletdödade är i storleksordningen 800 personer. Tilldetta kommer stora mängder viltoffer.Det är de Grönas åsikt att vi inte längreskall bygga ut motorvägssystemet eftersom vi vill att alltstörre delar av person- och godstrafiken skall gå på räls.Däremot skall underhållet på befintligt vägnät inteeftersättas.I separat motion redovisar vi hur vi vill beskattadrivmedel så att vägtrafiken betalar sina samladesamhällskostnader. Det är uppenbart att så inte sker idag.tabellSpårburen trafikMiljöpartiet de Gröna ser utbyggnad av eldriven ochspårburen trafik som en mycket viktig del i arbetet på attminska den materiella förbrukningen och för att minskaskador på människor och natur samt ta vårt internationellaansvar. Det gäller att göra den spårburna trafiken förmänniskor och gods så attraktiv att det för de flesta skallframstå som det verkligt bra alternativet.Momsbeläggningen av den kollektiva trafiken måstebetraktas som ett medvetet slag mot utvecklingen av denkollektiva trafiken och dess nödvändiga utbyggnad. Detbetyder att ambitionsnivån i miljöarbetet nu har sjunkitkraftigt. de Gröna kräver därför att momsen påland- och sjöburen kollektivtrafik skall tas bort.I en separat motion redovisar partiet en plan på ensatsning på spårburen kollektivtrafik på 65 000 milj.kr. framtill sekelskiftet.tabell tabellSjöfartSjöfarten har stora energiekonomiska fördelar. Mednuvarande utformning har den stora negativamiljöverkningar genom stora utsläpp av koldioxid,kväveoxider och svaveldioxid. Därtill kommer besvärandeutsläpp av olja. Sjöfarten måste för att kunna utvecklas välkunna klara samma miljökrav som andra transportmedel.LuftfartLuftfarten har haft en mycket kraftigutveckling. Den är en stor energislösare och måste därförminska i omfattning. de Gröna vill att flygetskall ha drivmedels- och miljöskatter på samma nivå somför vägtrafiken. Skatterna kan differentieras så att delar avdrivmedelsskatten tas ut som landningsavgifter. På dettasätt kan flygtrafiken till norra delar och tillGotland skonas från stora prishöjningar genom attlandningsavgifterna på aktuella flygplatser sätts lägre.Utveckling av miljövänliga trafiksystemI storstadsområden finns det behov av miljövänligatrafiksystem. Ett sådant är spårbilen. I budgeten harMiljöpartiet de Gröna avsatt 100 milj.kr. för utveckling avmiljövänliga trafiksystem.4.4 KonsumentpolitikKonsumenterna är enligt de gängse teorierna förmarknadsekonomin de som skall styra vad som skalltillverkas och när. För att detta skall vara meningsfyllt måstekonsumenterna vara kunniga. Därför är en godkonsumentupplysning av allra största betydelse. Medriktiga underlag kan vakna och kunniga konsumenter varamiljöarbetets spjutspetsar.KonsumentupplysningenKonsumentupplysningen har kommit iskymundan. Som följd av det kommunala skattestoppetdras nu konsumentupplysningen tillbaka i i mångakommuner. Detta är djupt olyckligt.Konsumentupplysningen måste nu söka sig andra vägar.Det borde vara möjligt att med ett gott statligt stöd kunnautveckla Husmodersföreningar, konsumentgillen ochHushållningssällskapen eller speciellakonsumentintresseföreningar för denna verksamhet.ReklamenReklam är i de flesta fall inte den konsumentupplysningsom behövs. De värsta avarterna av bristfällig informationfinns dokumenterade när det gäller reklam i TV. Denstrider ofta mot marknadsföringslagen.Reklam bidrar starkt till ökad konsumtion och materiellförbrukning. Den bör därför bidra till att täcka delar av sinasamhällskostnader. Det kan ske genom att reklamskattenfördubblas. Etersänd reklam skall också skattebeläggas.Större höjningar är motiverade men måste i så fallkombineras med översyn av presstödet.FörpackningarnaEngångsförpackningar är en del av industrisamhälletslinjära modell att förpassa råvaror i rak linje från ursprungtill avfallshög. Förpackningsraseriet ökar trots allas insiktom att det inte borde vara så. Vi måste hitta medel attminska mängden engångsförpackningar. deGröna föreslår en skatt på perengångsförpackning av plast och aluminium. Undantag görsbara för engångsförpackningar för flytandemejeriprodukter. Inom detta senare område måste systemför returförpackningar snabbt införas.4.5 LivsmedelspolitikStora delar av våra baslivsmedel transporteras långt ochlänge. Det medför att maten blir gammal och attmiljöförstöringen och den globala uppvärmningen ökar ionödan.Det finns goda skäl för att stora delar av våra basbehovproduceras och förädlas så nära våra bostadsplatser sommöjligt. de Grönas politik med sänktaarbetsgivaravgifter och höjda skatter och avgifter påenergiråvaror och miljöfarliga utsläpp leder till att lokaltillverkning främjas.I har vi ingen egentlig livsmedelspolitik. Detfinns en jordbrukspolitik. Med livsmedelspolitik avser vi ensammanhållen politik från primärproduktion, fångst ellerdödande till dess att den förädlade varan eller råvaran finnsi hemmen.Målet för livsmedelspolitiken bör vara att på kort ochlång sikt trygga medborgarnas försörjning med goda ochhälsosamma varor som har tagits fram resurssnålt så att viinte skadar natur och livsmiljö. Det betyder att vi blandannat måste avstå från kemiska bekämpningsmedel ochkraftigt minska användningen av konstgödsel.Primärproduktionen måste vara så utformad att den på ettbra sätt ingår i naturens kretslopp med solenergi somfrämsta drivkraft.Därför föreslår de Gröna kraftiga avgifterpå konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel för attdämpa användningen. De medel som dessa avgifterinbringar skall oavkortat återgå till odlarna i form av enarealersättning. Avgiften beräknas inbringa ca 3 000 milj.kr.per år. Det betyder att odlarna kommer att få ettarealbaserat stöd på i genomsnitt per hektaroch år.Under omställningen inom jordbruket vill Miljöpartietde Gröna att odlarna skall få ett inkomststöd med:1991/. per ha 1992/. per ha 1993/. per ha 1994/. per ha 1995/. per haFör att underlätta omställningen till mindreresursslösande odling föreslår de Gröna attbasmat, som det definieras i vår speciella motion ommatmoms, skall befrias från matmoms. Slopad moms påbasmat finansieras med höjd moms på andra varor.4.6 ArbetsmarknadspolitikenDen fulla sysselsättningens politikOm inte alla tecken slår fel står vi inför en period medkraftigt ökad arbetslöshet. de Gröna anser attvi måste utnyttja en kommande konjunktursvacka till ettmedvetet arbete mot ett grönare, mera solidariskt samhälle.Det är de Grönas mening att vi måste ha enaktiv arbetsmarknadspolitik som utnyttjarkonjunkturnedgången positivt.Satsa gröntMiljöpartiet de Gröna menar att vi nu i stor skala skallsätta i gång att bygga upp och modernisera den kollektivaspårburna trafiken, utveckla spårbilar, förbättratelekommunikationerna över hela landet, sätta i gång medrader av projekt för att få in de inhemska förnybaraenergierna på allvar och starta en massiv energihushållningi hela samhället. Detta gynnar också handelsbalansen.Förbättra arbetsmiljönNu är det att använda arbetsmiljöfondens miljardertill en massiv satsning på att komma tillrätta med allvarligaarbetsmiljöproblem. I detta arbete måste det finnas platsför att göra arbetena mera meningsfyllda så att de långtbättre än stämmer överens med medborgarnas högabildningsnivå. Organisationsförändringar måste också ingå.Miljöanpassa industrinDet är tillfredsställande att regeringen släpper 20 000milj.kr. Utnyttja miljarderna ifonderna till kloka satsningar på att ta bort de allvarligastemiljöförorenarna inom industrin och för att göra demenergieffektivare. Bland annat måste det föreskrivas attindustrier skall återföra sina avlopp till vattenintagen så attde själva genom rening kan bestämma den förverksamheten erforderliga vattenkvaliteten.Satsa på naturvårdenSkötseln av naturreservat har varit dålig underhögkonjunkturen. Det är dags att se till att de börjar skötasigen. Möt ungdomsarbetslösheten nu!Bygg ut och modernisera spårburen kollektivtrafikMiljöpartiet de Gröna har i en trafikpolitisk motionföreslagit kraftfull satsning på utbyggnad och moderniseringav spårburen trafik. Partiet föreslår att 65 000 milj.kr. En blygsam satsning jämfört med deca 900 000 milj.kr. som satsas av helasamhället på all vägtrafik inklusive miljöförluster.Försäljningen av till länenmedför att ytterligare investeringsmedel kan ställas tillförfogande.Minska normalarbetstidenArbetsviljan är hög i . Men livet har också andravärden än att arbeta och att överkonsumera. När vi nu stårinför en lågkonjunktur är det läge att börja minskanormalarbetstiden.Miljöpartiet de Gröna har tidigare motionerat om menaldrig fått gehör för lagfäst rätt att minska lönearbetstidenmed sänkt lön till 20 eller 30 timmar i veckan.Vi vill gå vidare genom att föreslå att vi redan år 1992sänker normalarbetstiden i arbetstidslagen till 39 timmarper vecka och att 1993 ytterligare ett steg tas till 38 timmar.Möjligheten att ta ut ökad övertid skall ökas i motsvarandegrad som sänkningen av normalarbetstiden. Målet är attsenast ha nått ner till en normalarbetstid på 35timmar per arbetsvecka.Reformens betalning är en förhandlingsfråga mellanarbetsmarknadens parter. förslag till sänktaarbetsgivaravgifter underlättar dock de första stegen.4.7 Den offentliga sektornFörändringar inom transfereringssystemenKostnaderna för den offentliga sektorn har börjat skenai väg på ett i det närmaste okontrollerbart sätt. I en ekonomisom syftar till att begränsa den materiella tillväxten hamnarden offentliga sektorn i problem eftersom en sänkt materiellförbrukning minskar den ekonomiska tillväxten och därmedökningen av skattebaserna.En grön politik ställer utomordentligt stora krav påsolidariteten i samhället. Det nya skattesystemet innebär atthöginkomsttagare gynnas med rejälamarginalskattesänkningar. Det blir då inte rimligt attinkomstbortfallsprincipen kan gälla längre över helainkomstskalan. Högre inkomsttagare får räknamed lägre ersättningsnivåer för bl a sjukdom ochföräldraförsäkring för den del av inkomsten som ligger överca 4,5 basbelopp. Det betyder att samhället garanterar ettgrundskydd och att de som vill ha mera än grundskyddet iökad utsträckning får skaffa sig ''guldkanten'' på egen hand.ATP-systemet håller inteNuvarande ATP-system är för sin existens och funktionde närmaste 30 till 40 åren helt beroende av en ekonomisktillväxt i storleksordningen . Det beror på attATP övergår till fullfunktionsstadiet samtatt därefter andelen äldre ökar starkt. Eftersom engaranterad tillväxt i ekonomin och den materiellaförbrukningen på varken är önskvärd ellertrolig faller grunderna för ATP-systemet.Nuvarande offentliga pensionssystem har i sig starkainslag av grundpension. Eftersom det inte går att leva påenbart folkpension med ingen eller låg ATP har systemetkompletterats med pensionstillskott och kommunalabostadstillägg för pensionärer () som bortfaller närATP ökar. Tillsammans med det speciella skattesystemetför pensionärer innebär detta att det i allmänhet är enmycket liten skillnad i disponibel inkomst mellan depensionärer som inte alls har ATP och de som har en ATPbyggd på en genomsnittlig inkomst av ca 4,5 basbelopp (ca145 ).ATP-systemet har en reell betydelse i huvudsak förmänniskor med högre inkomster upp till det så kalladeATP-taket vid 7,5 basbelopp (ca ).tabellGör om ATP till grundpensionMiljöpartiet de Gröna föreslår att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift att framlägga förslag till etthållbart pensionssystem enligt följande riktlinjer:Nuvarande ATP-system, folkpension, pensionstillskott ochKBT ersätts successivt av en grundpension.Grundpensionen skall ligga ungefär på samma nivå somnuvarande folkpension, pensionstillskott och KBT för enordinär pensionärslägenhet. Samma skatteregler börtillämpas som för aktiva.Urfasningen av ATP-systemetskall ske med hänsyn tagen till redan intjänadepensionsrättigheter, som på ett rimligt sätt måste infrias.Grundpensionen bör, liksom , finansieras medarbetsgivaravgifter och i huvudsak vara ettfördelningssystem. Ett visst fondsparande, men i mindreutsträckning än ATP-fonderna, kan finnas främst förutjämning över tiden.Pensionssparande utövergrundpensionen bör ske i privata och/eller avtalspensionersom i huvudsak bygger på premiereservmetoden.Utredningen bör särskilt studera hur pensionstagarnasinflytande över detta sparande skall kunna stärkas.ArbetslöshetsförsäkringenStatsbidraget till finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen bör minska och ersättas av ökadeegenavgifter. Vi föreslår en sänkning som innebär enbudgetförstärkning med 1 000 milj.kr.Ge flyktingarna arbeteRegeringen har inte velat utnyttja den resurs som våraflyktingar är för att bidra till att lätta på problemen inomden offentliga sektorn. Detta är dåligt därför att:flyktingarna far illa av att bara gå och vänta, goda krafterkommer inte till nyttaflyktingfientliga krafter gynnas avatt man ser att flyktingar inget har att göra; de anses snyltaFlyktingarna kan bidra med goda arbetsinsatser inteminst inom den offentliga sektorn.BarnomsorgenMiljöpartiet de Gröna har ställt sig bakom tankarna omföräldraförsäkringen och accepterade den ökning av tidensom genomfördes . Till denna vill partiet införamöjligheten att vara dagbarnvårdare åt eget barn.MiljöanslagRegeringen kommer inte i statsverkspropositionen mednågot preciserat förslag till budget på miljöområdet iavvaktan på den planerade miljöpropositionen.Miljöpartiet har i sin budgetsammanställning tagit uppungefärliga beräknade belopp för vissa miljösatsningar, bl ainköp av urskogar, landskapsvård och återställning avmiljöskador. Dessa belopp är dock preliminära i avvaktanpå regeringens förslag. Vi tar inte nu upp dessa förslag inågon hemställan utan avvaktar motion med anledning avkommande regeringsproposition.FörsvarsanslagDå regeringen avser att framlägga en särskildförsvarsproposition lägger inte nu någraformella anslagsförslag vad gäller försvaret. Vårförsvarspolitiska inriktning framgår av särskildförsvarsmotion. Preliminär inriktning vad gällerförsvarsanslagen framgår av budgetsammanställningen islutet av denna motion.5. Konsekvenser av de Grönas ekonomiskaförslag 5.1 InflationenGenom omfördelning från skatt på arbete till skatt påenergiråvaror och miljöfarliga utsläpp räknar vi med attkostnadstrycket för många företag kommer att minska.Konsumentprisindex kommer inte att öka i den takt somregeringen räknar med. Det hjälper till att minskainflationstakten. Hur mycket är svårt att uppskatta.5.2 Handels- och bytesbalansMiljöpartiet de Grönas politik med minskad materiellförbrukning och minskade arbetsgivaravgifter bör gynnaexportindustrin. Importen minskar och det kommer attskapas produktionsutrymme för export. Detta kommer attverka positvt på såväl handels- som bytesbalansen.5.3 ArbetsmarknadenDe gamla målen i arbetsmarknadspolitiken står kvar. Ensänkt arbetstid fördelar mera solidariskt de arbeten somfinns i en lågkonjunktur. Om- och utbyggnad av kollektivspårburen trafik och omställningen till ett resurssnålaresamhälle bidrar till att hålla arbetslösheten nere. De sänktaarbetsgivaravgifterna har samma verkan.5.4 Tillfälligt höjd skattekvotDet stora investeringsprogrammet kommer att leda höjd skattekvot till den del det finansieras via höjdaenergiskatter, mm som sedan kanaliseras som statsanslag tillmiljöinriktade investeringar. Det rör sig om avBNP. de Gröna kan acceptera att skattekvotenhöjs något under de år en stor kraftsamling måste ske förombyggnaden av samhället i miljövänlig riktning.Förutsättningen är dock att ökade skatteinkomster heltanvänds till miljöinriktade investeringar. Den totalaskattekvoten får inte öka av andra skäl. På längre siktsträvar vi efter en minskad skattekvot.5.5 Effekter för olika samhällssektorerEffekterna av de Grönas budgetförslag påolika samhällssektorer belyses av följandebudgetsammanfattning. Sammanfattningen avserhelårseffekter av budgetförslag för budgetåret1991/92. Alla siffor avser förändringar jämfört medregeringens förslag.tabellHushållenFör att komma tillrätta med de ekologiska obalanserna,som hotar vår överlevnad fordras det att vi totalt minskarvår materiella förbrukning. Som framgår av tabellenkommer hushållens disponibla inkomst att vara ca 12miljarder kronor lägre än i regeringens förslag, vilketmotsvarar av den privata konsumtionen. Detbetyder att den ökning av den privata konsumtionen somregeringen räknar med i finansplanen inte kommer till ståndoch att den materiella förbrukningen därigenom hållstillbaka.Genom förslag till ändrad skatteskala,grundskydd i socialförsäkringarna, mm, kommer enkonsumtionsminskning främst att drabba mellan- ochinkomsttagare. Det blir också ökade möjligheter attförbättra sin ekonomi genom att spara på energi och påandra sätt leva mer miljövänligt.FöretagenNäringslivet kommer att kunna upprätthålla antaletarbetstillfällen på en hög nivå genom de satsningar, somsker när arbetsmiljöfonder och industrifonder börjaranvändas, samt genom utbildningsinsatser via AMS.Satsningen över budgeten för att stimulera till attmedborgarna snabbare byter till utrustningar som ärenergieffektivare medför ökade arbetstillfällen.Totalt sett medför budgetförslag ett plusför företagssektorn på , främstgenom sänkta arbetsgivaravgifter. Detta kommer attunderlätta den minskning av normalarbetstiden medvardera 1992 och 1993 som föreslår.Den offentliga sektornKostnaderna för den offentliga sektorn ökar totalt meddrygt i budgetförslag för attfå igång viktiga miljöinvesteringar. Sänkningen avarbetsgivaravgifterna underlättar också den av ossföreslagna arbetstidsförkortningen. kommerbelastningen inom den offentliga sektorn att minska med deförslag som de Gröna lägger fram, t ex till följdav minskade förslitningsskador ochminskade trafikolyckor och miljöbetingade sjukdomar viden minskad biltrafik.5.6 Regionala effekterEtt flertal av de Grönas förslag har positivaregionala effekter. Hit hör t ex den regionaladifferentieringen med 10 procentenheters sänktaarbetsgivaravgifter i , norra och påGotland. Vidare kan nämnas skatterabatt till följd av högatransportkostnader i glesbygd, sänkt moms på hotell ochrestaurang, återförande av viss kvittningsrätt, sänkt momspå basmat, avdrag för ej yrkesmässig verksamhet ochsatsningen på biobränslen. En utförlig sammanställninglämnas i en särskild regionalpolitisk motion.5.7 Förbättrad miljö och hälsaBudgetförslaget innebär en massiv satsning påförebyggande hälsovård. Förbättrad miljö i vid meningförbättrar hälsotillståndet. Omläggningen till merakollektivtrafik leder till färre dödade och lemlästade itrafiken.5.8 VärderingsförsökEn budget kan också värderas efter andra kriterier än derent ekonomiska. Bakom pengarna ligger värderingar ochönskningar. Det är mera sällan som ett sådantbetraktelsesätt tas med i analysen av förslag.Det är uppfattning att inriktningen avpartiets ekonomiska politik kommer att leda till enpositivare utveckling, socialt och ekologiskt, än regeringenspolitik. Medborgarnas välfärd är beroende av på vilket sättoch till vilka kostnader, ekologiskt och socialt, välståndethar uppnåtts. Den beror också på i vilken mån välståndet,de gemensamma kulturella tillgångarna, tillgodoserfaktiska mänskliga behov. Välståndets fördelning är ocksåviktig.Metoder för resultatuppföljning och målstyrning avsamhällsutvecklingen i termer av sociala och ekologiskaindikatorer måste utvecklas. Detta för att komma ifrån enolycklig fixering vid tillväxt och BNP som samhälleligt måloch resultatmått. Vi vill göra ett första försök medutgångspunkt från fyra solidariteter. Solidaritet med naturen och de ekologiska systemen 2. Solidaritet med kommande generationer 3. Solidaritet med utsatta människor i 4. Solidaritet med människorna i a tabell Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med anledning av regeringens förslagsom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer för den ekonomiska politiken,2. att med anledning av regeringens förslagsom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riktlinjer för budgetregleringen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att få tillstånd internationella överenskommelser för att begränsakapitalets överrörlighet och att regeringen tar initiativ ifrågan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkning av statsbidraget förarbetslöshetsförsäkringen med 1 000 milj.kr.,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkning avarbetsgivaravgifterna.