mot · GE02T35 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Trafik och infrastrukturDet är en gigantisk trafikinfarkt vi står inför, säger , VD för (SvD 90.12.06)Liknande varningar om att hela transportsystemet iEuropa kommer att braka samman hörs allt oftare från destora företagens direktörer. De kräver att få bygga flerautostrador för sina behov. Uttalandena bygger påförhoppningen att tillväxten av vägtrafiken ska få öka hurmycket som helst. Det är motorvägsarkitekternas,bilföretagens och bilistorganisationernas talesmän somattackerar ländernas regeringar med förlegade krav.Men till och med storföretag börjar tänka i nya banor.Opinionen för miljön och järnvägen är stark. Ett visstintresse för järnvägen börjar därför sätta sina spår också hosden . Och 1991 är valår. Frågan är omregeringen och riksdagsmajoriteten tänker gå från enbartord till handling.Vänsterpartiets utgångspunkt är atttransportstrukturen måste förändras i grunden. Vi tror intepå den typ av tillväxt som ökar enbart för att transporternaökar i mängd och omfattning. Vi vill framför allt ökakvalitén. Därför måste det till en omfördelning mellan olikatransportslag. Detta ska ske med hänsyn till miljön, för attspara naturresurser och för den regionala utvecklingensskull.Trafikpolitiken är i jämförelse med andra områden detmest tacksamma att ta sig an för att få omfattande ochrelativt snabba miljöförbättringar. Det förutsätter attriksdagen vågar stå emot de starka krafter som inte villacceptera en förändring av trafikstrukturen och skärptarestriktioner mot vägtrafiken. Vi anser att har rådatt gå i spetsen för en framsynt trafikpolitik.Vi föreslår att spårbundna transporter skall utgöra baseni landtransportsystemet och att den miljövänliga sjöfartenmåste utvecklas. prioriterar dessatransportslag framför flyget och vägtrafiken. Järnvägenmåste både rustas upp och byggas ut, nya färjefarter ochbåtgodspendlar startas. Däremot vill vi minska flyg- ochpersonbilstrafiken samt de tunga transporterna på landsväg.Det innebär att inga resurser behöver eller ska satsas påytterligare motorvägar, ''bärighetspaket'', flygplats- ellerbroprojekt i mångmiljardklassen. Pengarna behövs tilljärnvägen och den miljövänliga kollektivtrafiken.Vänsterpartiet har i olika partimotioner inlämnadeunder allmänna motionstiden redogjort ochargumenterat för övergripande förslag på trafikområdet. Vihar också visat hur de ska finansieras. I en rad enskildamotioner, som också har stöd av partiets riksdagsgrupp,framförs kompletterande förslag till satsningar på olikaregioner och järnvägsbanor, på forskning, på avanceradekollektivtransportsystem, om snabbtågsatsningar, SJ:sprispolitik m m. Vi hänvisar till yrkandena i samtliga dessamotioner.Vänsterpartiet vill satsa enbart pånyinvesteringar i järnvägen fram . Eftersomreinvesteringarna är försummade bedömer viatt det krävs totalt ca 100 miljarder enbart till järnvägen.Regeringen visar i tabellform att den får ihop 72 miljardergenom att addera fonden med ordinarie anslag, och det skaräcka till järnvägar, vägar och länstrafikanslag.Hundra miljarder?Många har fått uppfattningen att regeringen vill satsa 100nya miljarder på trafikens infrastruktur under resten av 90-talet. Av propositionen framgår att det på sin höjd handlarom att ytterligare kan anslås viastatsbudgeten.Regeringen räknar på följande sätt:1. De ordinarie anslagen ska räknas in. Regeringen utgårfrån att anslagen för t ex järnvägsinvesteringar ska vara kvarpå nuvarande ytterst låga nivå, vilket innebär 16 miljarderkr fram . Hur mycket utöver detta kanfå ur fonden är osagt.2. Motsvarande ordinarie anslag till vägarna beräknarregeringen till 22 miljarder. Vägarna får dessutom 5miljarder till det s k bärighetsprogrammet för att klara EG:soch skogsindustrins krav på allt tyngre vägfordon. Därtillkommer ca 30 miljarder om avgifter på vissa motorvägaroch broar införs. Det betyder att vägarna får totalt 57miljarder utöver vad som eventuellt betalas ut ur fonden.3. Samfinansiering: Regeringen har förhoppningar omatt företagen frivilligt skall satsa pengar på vissajärnvägsprojekt. Men de enda projekt som intresserar depenningstarka företagen är Öresundsbrobygget och vissamotorvägar, vilket förutsätter väg- och broavgifter. Privatakonsortier har redan bildats för ändamålet. Men påjärnvägssidan vill regeringen nu i stället överlåta påBanverket att pressa kommuner och län till satsningar ibanor som hör till statens ansvarsområde.4. Infrastrukturfonden inrättas med 5 miljarder ipotten. Ytterligare 5 miljarder kommer till 1991/92. Någongång senare kommer 10 miljarder till. 20miljarder kr skall räcka till investeringar på samtligaområden. Dessutom ska fonden bidra med medel tillförstärkning på delar av vägnätet för att det ska kunna bäraännu tyngre godstransporter (0,5 miljarder tillbärighetsprogrammet). Här hänvisar regeringen till EG:skrav.InfrastrukturfondVänsterpartiet hävdade vid förra årets behandling avfondfrågan att resurserna skulle användas till enbartmiljövänlig kollektivtrafik och till satsningar på järnvägen.Vi anser fortfarande, även när fonden byggs ut, att det ärdet riktiga användningsområdet.Vänsterpartiet har i nämnda partimotioner visat hur vifinansierar miljövänliga trafikprojekt. På kort sikt vill vikomplettera regeringens fond med en infrastrukturskatt påde större företagen. Ytterligare resurser kommer till genomvårt förslag om en ny skatt på den inrikes flygtrafiken. I dagär flyget helt befriat från bränsleskatt. Under senare delenav 90-talet kan vårt förslag om markavgifter kompletteratmed områdesavgifter för biltrafiken skapa en långsiktig ochvaraktig investeringskälla för trafikens infrastruktur.Regeringens förslag om vägavgifter, som ska tillförasfonden, är till för att finansiera nya motorvägsprojekt. Viavvisar systemet med vägavgifter av flera skäl.För det första anser vi att det inte behövs flermotorvägar. För det andra alstrar nya vägar ytterligarebiltrafik. För det tredje motsätter vi oss ett system därsamhället tvingar bilister att välja färdväg antingen på endyr men snabb autostrada eller på omvägar som kommer attfå allt mindre anslag till upprustning. Risken finns attmånga kommer att ''välja'' den farliga gratisvägen.Tillväxtpropositionen ställer som villkor att pengar urinfrastrukturfonden endast kommer att betalas ut om detgår att hitta samfinansiärer! Det innebär att flerajärnvägsprojekt som är startklara inte kan komma igångtillräckligt snabbt trots fonden.Vänsterpartiet anser att samfinansiering inte ska vara ettvillkor. Vi anser dessutom att det är fel att ge det privatanäringslivet möjlighet att styra samhällets trafikpolitikgenom att låta dem prioritera projekt de anser vara mestlönsamma.Regeringen har tillsatt en delegation som ska föreslå hurfondens pengar ska användas. Delegationen består bl a avgeneraldirektörerna för de berörda verken. Vägverketschef är besviken för att de anslag som nämnts är försmå. presschef kommenterar det faktum inte vet vad man får ur fonden: ''Så vi får väl slåss förvåra projekt''. Ännu svårare kan det bli för attbehöva ''slåss'' med kommuner och länstrafikmyndigheterför att få loss pengar eftersom där inte finns någraekonomiska överskott!Vänsterpartiet föreslår att fondens grundplåt på 10miljarder kr 1990/91--1991/92 utökas med 10 miljarderredan 1992/93 samt att fondkapitalet endast får används tilljärnvägar och kollektivtrafiksatsningar. Anslag tillupprustning av nedslitna och trafikfarliga vägar över helalandet bör ökas genom en omfördelning från Vägverketsinvesteringsanslag för nya riksvägar inom de ordinarieanslagen.Snabba järnvägsinvesteringarFör att det snabbt ska bli rejäla satsningar på järnvägenbehövs det dels ett dubbelt så stort anslag som regeringenföreslagit till nyinvesteringar 1991/92 över ordinarie budget,d v s (Finns i vår partimotion ''En nytransportpolitik''). Genom partiets förslag tillinfrastrukturfond ska dessutom ytterligare 1 miljard gå tillnyinvesteringar i järnväg /92.I det kortare perspektivet, /92, vill vipåskynda projekt enligt stomnätsplan 30. Framtill ska sedan ambitionerna fördubblas jämfört medPlan 30 (= till nyinvesteringar).Västkustbanan ett exempelI propositionen nämner regeringen vilka projekt denanser vara av ''nationell betydelse'', d v s vilka som äraktuella för fondmedel. För järnvägen nämns bl a''dubbelspårsutbyggnad längs hela ''. Trotsalla års prat om banans betydelse är fortfarande bara 15 %av banan dubbelspårig. utsåg banan i mittenav 80-talet till ett internationellt viktigt projekt i Nordiskahandlingsplanen för ekonomisk tillväxt. Men samtidigtrangordnades lika högt.I praktiken prioriterades endast Scan-Link-motorvägen -- E6 -- i , det dyraste statligavägbygget någonsin i . För att en vissdubbelspårsutbyggnad på , som löperparallellt med , skulle komma till stånd tvingadessenare däremot flera kommuner bidra till finansieringen.Men ännu saknar av denna järnväg dubbelspår.Hela kan få dubbelspår för 4,1 miljarderkr. anser att detta projekt som fått väntalänge nu måste fullbordas snabbt. Vi kräver attalla ytterligare motorvägsplaner för stoppas. Med enfullt utbyggd Västkustbana och förlängning till kanflertalet tunga och trafikfarliga godstranporter överförasfrån väg till järnväg. Om däremot vägavgifter införs ochanvänds till utbyggnad av återstoden av till motorvägkommer att förbli i strykklass medanvägtrafiken får ökande företräde.Statens järnvägarRegeringens argument för att förändra SJ:sförutsättningar går runt i obegripliga cirklar: SJ är genomsin trafikeringsrätt på järnväg ''det enda transportföretag iSverige som kan producera och sälja transportlösningar därjärnvägstransporter ingår''. Regeringen vill att fler ochprivata företag ska få göra likadant. Det leder till slutsatsen:''Utsätts SJ för utökad konkurrens måste SJ ges sammavillkor för sin verksamhet som andra aktörer påtransportmarknaden'' -- alltså måste SJ ombildas tillaktiebolag enligt regeringen.Tidigare har regeringen förespråkat att SJ enbart skulleengagera sig i järnvägstrafiken. Men följer regeringenriksdagsrevisorerna i spåren och anser att det som bedrivsvid sidan av trafiken på järnväg kan ses som ett naturligtkomplement. Så nu engagerar sig SJ fullt ut vid sidan avjärnvägen. har en stor transaktion genomförtsmellan Posten och SJ. , ett dotterbolag till harköpt Postens Diligenstrafik, . SJ ska dessutom påentreprenad svara för en stor del av transporterna inomramen för postverkets lättgods.Riksdagens revisorer har kritiserat regeringen för attden inte följer upp och kontrollerar SJ-koncernentillräckligt. Regeringen har tagit allt för lätt på sin uppgiftatt redovisa för hur SJ skött sig. Vi anser kritikenbefogad och ser fram emot att får bättre insyn ialla affärsuppgörelser och dess syften. När regeringenavpolleterade den gamla politiskt tillsatta SJ-styrelsen ochersatte den med en grupp direktörer befarade vi att det nyaSJ skulle agera allt för egenmäktigt. Vi fick rätt.Å andra sidan finns det exempel på att regeringen ageratnitiskt och felaktigt i den styrning som trots allt förekommit.Revisorernas utredning konstaterar att regeringen ageradeutöver sina befogenheter när den gav iuppdrag att upphandla fastställd trafik av SJ till ett regleratbelopp. Upphandlingsförfarandet har kritiserats också avtrafikutskottet, men utan resultat.Regeringens ''information'' till har endastskett genom budgetpropositionen och varit mycket tunn.Uppgifter och förslag i tillväxtpropositionen är likaintetsägande och bristfälliga.Vänsterpartiet kräver med hänvisning till revisorernasförslag att regeringen ger relevant och fullödiginformation och insyn i SJ:s verksamhet för bådeaffärsverket och dotterbolagen. Regeringens förslag itillväxtpropositionen om soliditet bygger påregeringens uppfattning att SJ snabbare ska sälja utfastigheter och verksamheter som inte har direktanknytning till järnvägstrafiken. Det senare kravet harradikalt ändrats. Därmed bör också kraven påsoliditetsnivån förändras.Regeringens godstransportpolitik saboterar SJ:smöjligheter att utveckla godsfrakterna på järnväg. Vi anseratt regeringen måste ompröva alla förslag som ytterligaregynnar landsvägstransporterna.Vänsterpartiet anser att SJ ska fortsätta som affärsverk.Vi anser inte att kraven på lönsamhet eller soliditet skaskärpas.ÖresundsbroprojektetRegeringen förutsätter att en överenskommelse medDanmark blir klar så att en särskild proposition ombrobygget kan föreläggas för beslut föresommaren -91.Broprojektet som är en del av Scan-Link är en satsningsom strider mot allt vad en förnuftig utveckling av trafikenkräver. argument är väl kända -- vi vill attprojektet stoppas för alltid och att resurserna i ställetanvänds i enlighet med den politik vi beskrivit ovan. Vistöder den kraftiga opinion som säger nej till bron ochåterkommer med motion om och när regeringenpresenterat sitt förslag.Reformerad investeringsplaneringVänsterpartiet anser att idén med en infrastrukturfond ärbra. Om kravet på samfinansiering tas bort som vi föreslagitger det större möjligheter till snabba beslut. Om fondenutökas enligt förslag finns det också bättreförutsättningar att t ex satsa på flera stora projekt samtidigt.Men delar inte regeringens ensidiga synpå nationella och ''strategiska projekt''. Vi menar t ex att deflesta av järnvägsnätets delar är viktiga för att de nationellaoch internationella järnvägstransporterna i landet skafungera riktigt. skulle t ex inte fungera särskilt välom vi bara byggde ut snabbtågsnät mellan de störstastäderna men struntade i resten. På samma sätt är det medden geografiska spridningen -- vi måste ha snabbkörda ochväl underhållna banor med en sträckning till våra nordiskagrannländer längst upp i norr lika väl som i södra godstrafiken och persontrafiken på spår är lika viktigai alla landets delar.Vi delar regeringens uppfattning att desamhällsekonomiska effekterna bör beskrivas för olikaprojekt. Men det förutsätter att analysen bygger på hurolika alternativ och avvägningar mellan de olikatrafikslagen påverkar samhällsekonomin.Vänsterpartiet stöder därför förslag om enfullständigare behandling. Det innebär att den ska omfattafrågor som gäller hushållning med naturresurser,bebyggelseutveckling, markanvändning ochmiljökonsekvenser. Vi anser att ska delta i ensådan behandling för att de folkvalda ska få störremöjligheter till styrning och inflytande överhelhetsbedömningen.VägfrågorVägverketVänsterpartiet tror inte på den organisationsmodell somtagits fram för . Dels antar vi att den nyaindelningen i sex vägregioner gör att ett antal län får svårtatt hävda sina intressen i förhållande tillstorstadsområdena. Dels anser vi det vara förkastligt attdelegera de avgöranden till som regeringenföreslår, dessutom på företagsmässiga grunder.Vägverket har bildat ett dotterbolag, ,som getts omfattande befogenheter till engagemang i väg-och broprojekt utan finansiering. Hur ska detta bolag somkommer att leda uppbyggnaden av ett avgiftsfinansieratväg- och brosystem kunna styras av en miljöinriktad ochsamhällsekonomisk helhetssyn? Vi kräver att regeringenbättre analyserar detta problem.Vänsterpartiet upprepar sitt förslag om att Vägverketinte ska ha hand om fördelningen av länstrafikanslagetsjärnvägsvägsdel. Vi anser att detta bättre kan skötas avBanverket som har samhällsansvar för järnvägen.Ännu värre slitage och tyngre godstransporterRegeringen tar nu steget fullt ut och genomför enfullständig EG-anpassning av drivaxel- och boggitrycket förde tyngsta fordonen. Det överlåts till att ta framförslag till finansiering och genomförande av 11,5 tonsdrivaxeltryck och 19 tons boggitryck. är högsta tillåtnadrivaxeltryck och boggitrycket (1995).Än en gång hänvisar regeringen till EG:s krav, mendessutom till ett kommande ''transportavtal'' mellan EGoch EFTA. har regeringen trots allt medgett att enytterligare höjning av drivaxeltrycket skulle innebäraenorma kostnader för ökad bärighet på delar av vägnätet.Enligt tidigare riksdagsbeslut får närmare 7miljarder utöver ordinarie anslag till ettbärighetspaket p g a tidigare höjningar av högsta tillåtnavikt.Vänsterpartiet har konsekvent sagt nej till tyngre fordonoch satsningar på ökad bärighet eftersom kostnaderna äroförsvarliga, vägslitaget enormt samt för att det innebär alltmer gods på väg på bekostnad av järnvägens möjligheter attkonkurrera. Detsamma gäller i ännu högre grad omregeringens förslag inte går att stoppa.Ett närmast skandalöst uttalande harkommunikationsministern gjort i sammanhanget.Utgångspunkten är att det första bärighetspaketet till vissdel finansierades genom en överenskommelse med åkarna.Nu aviserar att skatten på tungavägtransporter, vilken höjdes , snartmåste sänkas igen för att anpassas till EG. Om uttalandet ärallvarligt menat så kommer regeringen med sin politik attslå ut merparten av de spårbundna godstransporternamedan de tunga vägtransporterna ökar ytterligare.Vänsterpartiet kommer självfallet inte att acceptera ensådan politik.Det har dessutom framkommit att det inte är Vägverketeller annat statligt organ som valt ut de vägar och broar somfår bidrag för totalt för att bära tyngre fordon.I stället är det transportörer och skogsbolag som fått avgöravar satsningarna skulle göras.Vänsterpartiet avvisar förslaget om att ytterligare höjahögsta tillåtna drivaxel- och boggitryck. Vi kommerdessutom att yrka avslag på ett eventuellt förslag att sänkaskatten för tunga godstransporter på väg.Västsverige som försöksområde för DRIVE-projektetVänsterpartiet har konsekvent agerat för att stoppabilindustrins och de statliga myndigheternas samarbete iDRIVE- och Prometheusprojekten. Vi har i ett flertalmotioner om bl a transportforskning, bilismen o s v krävt enredovisning av omfattningen av engagemanget.DRIVE-systemet är alls ingen förutsättning för attstorstädernas biltullar ska förverkligas. DRIVE innebärdessutom vare sig trafiksäkerhets- eller miljösatsningar utanbygger på att trafiken på våra vägar ska förtätas. I sin''visionära'' förlängning innebär och , autopiloter och en drastiskt ökande vägtrafik.Detta är förklaringen till varför bilkoncernerkrävde pengar till forskningen på området.Vänsterpartiet yrkas avslag på propositionens förslag attge Transportforskningsberedningen ytterligare medel tillDRIVE. Vi har tidigare krävt att alla dess forskningsanslagska överföras till forskning om miljövänlig kollektivtrafik.Vi upprepar kravet även här och hänvisar till våra tidigaremotioner om DRIVE och . Projekten måsteavbrytas liksom den pågående försöksverksamheten iVästsverige.InrikesflygetRegeringen vill ha ökad konkurrens i inrikesflyget. Ipropositionen hänvisar den till det trafikpolitiska beslutet iriksdagen 1988: ''En effektiv konkurrens mellantrafikutövare och transportsystem skall förenas med enökad samverkan mellan olika transportmedel ochtrafikslag. ''Det är närmast pinsamt att behöva seriksdagsmajoritetens beslut refererat som i ovanståendecitat! Motsägelsen inom en enda mening kan inte framståklarare. Desto mer oklart är hur det som beslutades 1988dessutom ska kunna kombineras med ett ökat miljö- ochenergiansvar. Men regeringen visar ingen falsk blygsamhetpå området. Det heter i avsnittet om flygtrafiken: Detrafikpolitiska målen om tillgänglighet, effektivitet,säkerhet, god miljö och regional balans ligger fast.Trots detta har regeringen accepterat Luftfartsverketsexpansionsplaner som förutsätter en ökning av flyget medca . I tillväxtpropositionenföreslår regeringen i konsekvens med detta ökadkonkurrens och avreglering, samt anpassning till EG.Ansvarig myndighet för den civila luftfarten ärluftfartsverket. Verket har bl a till uppgift att ''främja en påsunda ekonomiska villkor grundad utveckling avluftfarten''. En annan huvuduppgift är tillsynen överflygsäkerheten. Frågan är hur pass ''sunda'' de villkor ärsom präglas av en omfattande avreglering och en allthårdare konkurrens mellan flygföretagen.I propositionen om trafikpolitiken inför 90-taletkommenterade regeringen den s k sekundärtrafiken, medmindre plan, som ökade drastiskt . Trots lägrekostnader för pilotlöner (! ), vanligtvis avsaknad avkabinpersonal och lägre luftfartsavgifter blir det relativthöga kostnader per passagerare.Men bland regeringsförslagens många ord omlönsamhet, avreglering och ökad konkurrens finns sällansäkerhetsaspekterna nämnda. nämns de isamband med uppfattningar.Beträffande flygsäkerheten anser kommittén att dennuvarande höga säkerhetsnivån bör kunna bibehållas äveni en avreglerad situation. ''En dynamisk utveckling avflygtrafiken kan dessutom bidra till ökad trafiksäkerhet itransportsystemet totalt sett genom överföringar från andratrafikslag med mindre säkerhet än flygtrafiken. ''uppfattning om flygets expansion ochsäkerheten är en helt annan. Vi redovisade den bl a i motionT710 från där vi ställde krav med utgångspunktfrån den tragiska olyckan i . Där begärdevi att regeringen skulle tillsätta en parlamentariskkommission för trafiksäkerheten. Motionen bifölls inte,därför upprepar vi förslaget i föreliggande motion.Enligt en specialstudie beställd av det svenskafinansdepartementet (LU,Bilaga 22) visar de amerikanskaerfarenheterna bl a följande:Att de nya företagen med oorganiserad arbetskraft ochdärmed lägre lönekostnader än de etablerade företagen haftframgång....Den ökade konkurrensen har medfört attflygföretagen har tvingats att kritiskt granska samtligakostnadsposter...Man räknar med att kostnaderna harminskat . Lägre lönekostnader är en av orsakernaen annan är lägre kapitalkostnader genom attflygplansflottans medelålder ökat på grund av lägreinvesteringsbenägenhet...En bestående effekt avavregleringen är ändå lägre priser i reala termer förkonsumenterna.Regeringen hänvisar i årets tillväxtproposition till attKonkurrenskommittén förväntar att en avreglering fullt ut,leder till ett ökat trafikutbud, med nya direktlinjer ochtotalt sett lägre biljettpriser. Men effekterna på miljön ärdäremot svårbedömda!Vänsterpartiet vill inte medverka till en utveckling sombeskrivits ovan. Vi vill minska flygtrafiken både för miljönsoch trafiksäkerhetens skull och vi accepterar ingenavreglering. I tidigare partimotion motiverar viytterligare vår inställning till flygtrafiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att infrastrukturfonden endastskall användas till investeringar i kollektivtrafik ochjärnväg,2. att avslår regeringens förslag om vägavgifter,3. att beslutar att samfinansiering inte skallvara ett villkor för finansiering ur infrastrukturfonden,4. att beslutar att fonden skall tillförasytterligare utöver regeringens förslag ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att beslutar att urinfrastrukturfonden skall gå till nyinvesteringar i /92 i enlighet med motionens förslag,6. att hos regeringen begär relevant ochfullödig information och insyn i verksamhet,7. att beslutar att SJ ska drivas som affärsverkäven ,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt analysen av samhällsekonomiska effekter m m i enlighetmed motionen skall fördjupas och utgå från boverketsförslag,9. att beslutar att ansvar förfördelningen av länstrafikanslag på järnvägsområdet skallöverlåtas på ,10. att beslutar att i enlighet med vad somanförts i motionen de högsta tillåtna drivaxel- ochboggitrycken skall sänkas till nivå,11. att beslutar att avslå regeringens förslag omanslag till samt att hela projektet och densk försöksverksamheten i avbryts omgående,12.att beslutar att flygtrafiken inte skallavregleras.