mot · GE02U258 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till demokratikampen i Det svenska biståndet ska främja en demokratiskutveckling. SIDA redovisar att åtskilligt har gjorts i detbilaterala samarbetet med de 19 programländerna och hurdet särskilda demokratibiståndet använts. Men vad gör vimot förtrycket i det stora flertalet där intehar någon biståndsverksamhet? Ofta är läget värre där --det är därför vi inte anser oss kunna ha ettbiståndssamarbete med dem.I handelspolitiken gäller dock inga biståndspolitiskamål. Exporten går före demokratin. () nu med en halv miljardsfordran på . EKN har också lånat ut pengar tillEgypten, , , , , Förenadearabemiraten och andra länder, där förtryck råder.Demokrati i u-landPolitiska partier i vår mening existerar inte i många , i varje fall inte i de fattigaste. Där bygger partiernaoftare på språk- och trosgemenskap än på ideologier ochintressen. Förhållandet majoritet--minoritet kan därförinnehålla explosiva motsättningar.Demokrati handlar om medborgarnas makt att rådaöver sina egna liv, makten över resurserna: arbete, jord ochkapital. Förutsättningen är att de har reell möjlighet attdelta på jämställd fot i landets styrelse, att de kan uttryckasina åsikter, att det finns rättssäkerhet och att valen gårhederligt till.Demokratin måste definieras i konkreta termer. Vilketinflytande har människorna och hur utövas dettainflytande? Förekommer valfusk och röstköp?Representerar de valda sina väljares intressen i parlamentoch lokala församlingar? Hur kan människor uttrycka sinaåsikter? Kan de utöva sin religion? Får de använda sitt egetspråk? Finns yttrande- och tryckfrihet? Finnsorganisations-, strejk- och förhandlingsrätt? Kan kvinnornadelta i det politiska, sociala och ekonomiska livet? där de icke-privilegierade kan få sina problem ochkrav framförda?Omvälvningarna i har givit eko i u-världen.En våg av demokratirörelser växer fram. Vi har sett det iKina och vi ser det just nu i . Miljöförstöringen hargivit upphov till nya rörelser, som sammanför miljö- ochkvinnorörelser, bonde- och lantarbetarorganisationer ochurbefolkningarnas organisationer. Det är en kamp ommarken och maten, som växt sig särskilt stark i Amazonasoch i Indien.Dessa nya rörelser förföljs brutalt med militär och polis.Journalister, människor som arbetar för de mänskligarätigheterna, miljöaktivister och fackliga ledare mördas.Vad kan göra?Utöver vad som redan görs i biståndssamarbetet måsteett mycket bredare stöd ges till människornas eget arbeteför att organisera sig. Fackföreningar, bondeorganisationeroch andra folkliga rörelser måste få både finansiellt ochrättsligt stöd. Vi kan bistå dem med utbildning.Större insatser måste göras för att bistå självständigamassmedia, som med ytterst knappa resurser har attkonkurrera med statsstyrda -- oftakontrollerade av militären -- och de transnationellamediajättarna.I detta arbete kommer vi att möta hinder från regeringar,som kommer att kalla detta inblandning i inreangelägenheter. Vi ser redan hur de försöker stoppautländsk kritik med detta argument. Det måste bemötaseffektivt. Stater som undertecknat internationellakonventioner måste bibringas insikten att brott mot dessaär en internationell angelägenhet, inte en inrikespolitisk.Vänsterpartiet tar i en annan motion upp den svenska u-landspolitiken och föreslår en utredning. Redan nu borde vidock -- för att förhindra en upprepning av fallet --kunna besluta att vid kreditgivningtill ska beakta de biståndspolitiska målen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat bistånd till folkligaorganisationer och självständiga massmedia i tredjevärlden,2. att begär initiativ av regeringen under FNsfolkrättsdecennium för att FN skall få resurser till attbevaka att internationella konventioner följs och biståoffren för överträdelser,[att beslutar att exportkreditnämnden skallbeakta biståndsmålen vid kreditgivning till u-länder.1]