mot · GF02Ub3 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 I förslaget till tilläggsbudget I föreslårutbildningsministern att antalet platser i grundläggandehögskoleutbildning ökas med 2 000 fr.o.m. vårterminen1992. Detta föreslås ske genom en utökning av anslaget D10 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser.Att en fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen ärangelägen är oomtvistligt. Den omfattandestrukturomvandlingen inom vårt näringsliv är den främstagrunden till detta. Därtill kommer att de pågåendeförändringarna inom offentlig sektor också genererar nyabehov av kvalificerad arbetskrfat. Den ökandeinternationaliseringen utgör en annan grund för ökadekompetensbehov. Slutligen är det givetvis de aktuellakonjunkturproblemen som måste beaktas i sammanhanget.De akuta insatserna för den högre utbildningen måstemot denna bakgrund omfatta både fortbildning ochvidareutbildning av redan yrkesverksamma och traditionellhögre utbildning med inriktning mot yrkesförberedandestudier. Det är därför av central betydelse att planering ochfördelning av de medel som regeringen föreslår sker medhänsyn tagen till de akuta utbildningsbehoven som finns isamhället. Att det av samhällsekonomiska skäl är avbetydelse med regional balans med avseende på utbud avhögre utbildning har belysts vid åtskilliga tillfällen. Förnärvarande skulle detta innebära att man avväger insatserpå den högre utbildningens område mot de strukturella ochkonjunkturmässiga problem som råder i olika regioner avlandet.I norra har strukturomvandlingen av näringslivetvarit dramatisk . Det är främst dentraditionella råvarubaserade industrins förändrade villkorsom betingar dessa förändringar. Kompetensbehoven ökardrastiskt i takt med de pågående förändringsprocesserna.Samhället differentieras. Det internationella beroendetökar liksom behovet av ett mångsidigt närings- och yrkesliv.Särskilt tydligt är detta i dit en väsentligdel av norrländsk industri är koncentrerad, särskiltskogsindustrin. är därtill beroende avfortsatta väsentliga infrastrukturella satsningar för attnärings- och yrkeslivet i regionen skall hålla takt med deninternationella utvecklingen.Under 1980-talet har stora satsningar gjorts påhögskolan i /för att bl.a. möta desnabbt växande kompetensbehoven i regionen. Högskolanhar vuxit från en mindre till en medelstor högskola i aktuellhögskolepolitisk terminologi. Teknisk ochnaturvetenskaplig utbildning är omfattande.Lärarutbildningen i är också relativt stor. Densamhällsvetenskapliga utbildningen startade främst medprogram med ekonomi-administrativ inriktning. Ettbredare socialvetenskapligt utbud håller nu på att byggas ut.Flera utbildningar med inriktning mot information,dokumentation och arkiv finns vid högskolan, därjournalistutbildningen kanske är den mestkända. Ett bredare humanistiskt eller kulturvetenskapligtprogram byggs nu upp med hög prioritet inom högskolan.Högskolan i /strävar efter ettdifferentierat utbud av utbildningar och prövar också olikadistributions- och undervisningsformer. Särskilda programför fortbildning och vidareutbildningar utveckladesframgångsrikt redan under slutet av 1970-talet.Distansutbildningar är en specialitet inom högskolan, somutvecklats . ges bl.a.grundskollärarutbildningen, årskurs 1--7, med storframgång i denna form.Utvecklingen av högskolan i /, somstartade sin verksamhet , är ett resultat av en bredpolitisk uppslutning kring en angelägen satsning på högreutbildning i mellersta . Med sittgrundutbildningsanslag på ca 100 milj.kr. har högskolannått samma basanslagsnivå som högskolorna i ,och , dvs. de högskolor som årshögskolereform var universitetsfilialer och som startat 10 årtidigare. Rekryteringen av kvalificerade lärare har varitrelativt framgångsrik, vilket framgår av UHÄs senasteverksamhetsberättelse. Efter högskolan i ärhögskolan i /den högskola i landet somhar största andelen () forskarutbildade i sin lärarstab.Därmed kan högskolan erbjuda ett brett utbud avkvalificerade utbildningar.Högskolan i /kan dock ännu intesvara mot alla de utbildningsbehov som finns iVästernorrlands län. Efterfrågan ökar snabbt. Dessutommåste högskolan konsolideras genom att ytterligaredifferentiera sin verksamhet. Den snabba tillväxten avlinjeutbildning bör kompletterasav specifika program lämpade för fortsatt utbveckling avfortbildning och vidareutbildning. Dessutom börhumaniora och samhällsvetenskap stabiliseras.De satsningar som regeringen nu föreslår är därförangelägna, men för högskolan i /är deotillräckliga. Med tanke på de basförutsättningar dennahögskola har i jämförelse med andra högskolor, och medtanke på det utbildningsbehov som finns i regionen, anservi att platsantalet bör utökas med 100 årsplatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att platsantalet vid högskolan iSundsvall/utökas med 100 platser .