mot · GE02Ub600 · 1991-01-25 00:00:00 — Universitet i södra/mellersta Tillväxten av kunskapsyrken går mycket snabbt iSverige. Utbildning, forskning, utvecklingsarbete,formgivning, utredningar, marknadsföring och annanmasskommunikation är exempel på väsentligayrkesområden som är stadda i snabb utveckling i vårt land. ''Kunskapshanterarna'' växer till antal medca. Så har skett åtminstone under de senastedecennierna. var antalet drygt 800 000 och i början av det nya seklet har antalet stigitkraftigt till väsentligt över 1 miljon sysselsatta i landet somhelhet.Ett nytt produktions- och distributionssystem av varoroch tjänster håller på att utvecklas inom hela denindustrialiserade världen. De traditionella formerna förindustri och näringsliv håller snabbt på att förändras och detär nödvändigt att vårt land håller god takt med våromgivning, i första hand i . Det traditionellaindustrisamhället var uppbyggt på en organisation avproduktionen baserad på stordrift, enhetlig produktion,hierarkisk ordergivning och kontroll av produktflöde. Dennaturliga lösningen innebar vertikalintegration och hierarki och råvara till produktförädling ochkonsumtion. De nya produktionsförhållandena bygger påfinmaskiga och snabba transport- ochkommunikationssystem, flexibilitet och nätverk, allt för atteffektivt kunna utnyttja kvalificerad kompetens ochkreativa människor.De nya produktionsmetoderna förutsätter ett bra ocheffektivt utbildningssystem. Flera utredningar visar nu att vii ännu inte bedriver högre utbildning ochforskarutbildning i en omfattning som står i paritet medvåra konkurrentländers. Däremot visar nyligenpresenterade undersökningar att våra högskolor ochuniversitet håller en kvalitet som väl mäter sig medjämförbara institutioner inom OECD-världen.I konsekvens med den här skisserade utvecklingen harUHÄ i sina senaste anslagsframställningar föreslagit enutbyggnad av högskolans grundutbildning med minst 18 000 platser. Dessutom har flera utredningar inom bådenäringsliv och offentlig förvaltning gjort gällande att landetbehöver en snabbare utbyggnadstakt av högskolan än vadsom nu är fallet. I flera fall hävdas behovet av inrättande avytterligare universitet.Genom att genom sin avancerade industri ochsin komplexa samhällsbildning gjort sig särskilt beroende avatt befinna sig i den industriella frontlinjen blir tillgången påkvalificerad kompetens inom yrkeslivet av särskildbetydelse. Detta förhållande accentueras särskilt nu dånäringslivets kompetensberoende snabbt ökar, vilket flerastudier pekar på.Mot denna bakgrund blir den regionala balansen vadgäller tillgång till högre utbildning och forskning avavgörande betydelse för samhällsutvecklingen. Högreutbildning och forskning blir en fundamental faktor inomsamhällets infrastruktur. I kan vi konstatera att detfortfarande råder väsentlig obalans i dessa avseenden. Imellersta finner vi ett av de mindre väl försörjdaområdena vad gäller satsning på högre utbildning ochforskning. finner vi här en region som är utsattför strukturomvandlingens effekter i högre utsträckning änriket i genomsnitt.Strukturomvandlingen i mellersta företersamma grunder som strukturomvandlingen i vårtindustrisamhälle generellt. Näringslivet måsteomorganiseras genom att produktionsprocessernaeffektiviseras, produkterna förädlas i högre grad och attmarknadsföringen effektiviseras och internationaliseras.Emellertid är strukturomvandlingen i mellerstaNorrland snabbare än i de flesta andra områden av landet.Detta är i sin tur beroende av att regionen ansvarat förlandets behov av råvarubaserad och energibaseradproduktion i högre grad än någon annan del av riket.Därmed ligger mellersta åtminstone ett pardecennier efter de mera progressiva regionerna i sinstruktur. Det är därför viktigt att man här gör särskildainsatser så att denna, för den klassiska industrialiseringen ilandet viktiga, region även i fortsättningen kan vara ennaturlig del i det produktiva och det internationellt aktivaSverige. En förutsättning för detta är attstrukturomvandlingen kan accelereras vilket förutsätter eneffektiv tillgång till högre utbildning och forskning. Denhögre utbildningen bör ses som motor för nationell ochregional utveckling.Mot denna bakgrund föreslår vi att övervägeren snabbare satsning på utveckling av högre utbildning ochforskning än vad som regeringen föreslår i sin proposition.Kompetensproblemen har ökat snabbt under de senasteåret. Den regionala obalansen vad gäller högre utbildningoch forskning har därtill blivit mera tydlig under det senasteåret. Vi föreslår därför att en universitetssatsning iMellannorrland genomförs på basis av de redan existerandehögskolorna där. En sådan satsning bör göras med syfte attskapa en internationellt konkurrensmässigt gångbarinstitution. Man bör också sträva efter att bygga en ny typ avuniversitet anpassat till samhällets behov av samspel mellanforskning och utveckling. Detta kräver att en ny typ avorganisation utvecklas för högre utbildning och även att nyaformer för pedagogik och forskning prövas.Vid högskolorna i /och Östersundfinns intressanta miljöer och erfarenheter för en sådanutveckling. Den av oss föreslagna ansatsen kan också sessom ett intressant försök att förnya vårtuniversitetsväsende. Det är för samhället av vital betydelseatt högskolorna intar en väsentligt mera aktiv roll isamhällsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om universitet i södra/mellerstaNorrland.