mot · GE02U614 · 1991-01-25 00:00:00 — Överallt i världen kränks och förnekas människorsgrundläggande rättigheter. Detta gäller framför allt demedborgerliga och politiska rättigheterna men även deekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna.I senaste årsrapport redovisasåterigen att allvarliga övergrepp mot de mänskligarättigheterna förekommer över hela världen i form avåsiktsförtryck, tortyr, försvinnanden, fängslanden utanrättegång och mord utförda av regeringsanknutnadödspatruller.Vi har belägg för att massmord har utförts avregeringsstyrkor och för att enskilda personer, både män,kvinnor och även barn, med berått mod har dödats av sinaregeringar. Motiven för dessa mord har i de flesta fallenvarit att offren misstänkts för opposition mot den härskanderegimen. Men människor har också dödats för sin religion,sin etniska tillhörighet och för kontakter eller släktskap medmänniskor, som ansetts vara fiender till regeringarna.Dessa övergrepp och detta förtryck förekommer framförallt i odemokratiska samhällen, där regimerna inte tålopposition och där förtrycket är en förutsättning för attregimen skall kunna sitta kvar.Respekten för varje människas värde, åsikter ochrättigheter oavsett kön, ålder, ras, etnisk eller religiöstillhörighet får sin fasta grund i ett demokratisktstyrelseskick och i rättssamhället. Befolkningens rätt tillmänskliga rättigheter är en naturlig del i demokratinsverksamhet och utveckling.Det är därför viktigt att slå fast att varje form av förtryckär ett brott mot mänskliga rättigheter och också ett brottmot grunderna för hur demokratin skall fungera.Respekten för demokrati och mänskliga rättighetermåste ständigt hävdas och försvaras. När detta sker får detofta karaktär av kritik mot sittande regeringar.Sverige vill att kampen för demokrati och för mänskligafri- och rättigheter skall vara ett viktigt led i vårutrikespolitik. Det är viktigt att denna politik drivs medfasthet och konsekvens och att det inte med otydligauttalanden, glidningar i begreppen och ändringar iformuleringarna skapas osäkerhet om vad den svenskautrikespolitiken står för.Det gäller att mäta med samma mått oavsett var ivärlden övergreppen sker och tala med samma inlevelse ochmedkänsla om människors rätt till frihet och trygghet i allaländer oavsett vilken politisk regim som härskar.Så sker . Det är allvarligt när trovärdigheten iden svenska utrikespolitiken undergrävs av att Sverigehåller ett tonläge vad gäller fjärran länder och ett annat närdet gäller förhållanden i vår närhet.Internationella konventioner och internationellopinionsbildning för arbetet med de mänskliga fri- ochrättigheterna framåt. Ingen regering kan säga, attmänskliga rättigheter är en nationell fråga. I enlighet medFN-stadgan har världens länder förpliktigat sig attsamarbeta när det gäller övergrepp mot de mänskligarättigheterna. Som medlem i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna är det särskilt viktigt att Sverigefullföljer detta åtagande.ESK-processen har här bidragit till en ny syn när detgäller uppföljning och efterlevnad av gjorda åtaganden.Detta borde ge ökad tyngd och styrka också åt FN:s arbete.Konventionsbildningen inom FN:s ram har gjort storaframsteg. Ett exempel på detta är konventionen om barnetsrätt som antogs 1989. antogs också ett frivilligttilläggsprotokoll, som gällde avskaffandet av dödsstraffet,till konvention om de medborgerliga och politiskarättigheterna.Dock anser vi moderater att det fortfarande finns storabrister när det gäller att följa upp hur besluten följs. FN:ssystem för uppföljning, kontroll och rådgivning bör stärkas.Sverige bör arbeta på att förmå flera stater att ansluta sigoch på att få flera stater att respektera de normer ochprinciper som finns.När nu har tagit plats i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna, bör vi ta vara på varje tillfälle attmed stor beslutsamhet agera i dessa frågor.Vi ser en utveckling mot ökad demokrati på flerahåll i världen. Tidpunkten borde därför vara särskilt lämplignu att inom FN:s ram medverka till att bryta upp gamlalåsningar och söka nya lösningar för en förbättraduppföljning och efterlevnad av FN-stadgan.Att insikten om uppföljningens betydelse ökar också iFN-sammanhang visar det förhållandet att man till den nuantagna har kopplat ett system förbistånd.Sveriges uppgift är inte bara att kritisera och reagera.Lika viktigt är att vi genom vår utrikespolitik stärker ochutvecklar respekten för de mänskliga rättigheterna. Dettabör ske både bilateralt och inom FN-systemets ram. Stödetför mänskliga rättigheter skall vara särskilt tydligt i vårbiståndspolitik. Att främja en demokratisk utveckling är juett av de fem målen för svenskt biståndsarbete.Demokratimålet beaktas inte tillräckligt i den svenskabiståndspolitikens utformning. Tvärtom har den svenskaregeringen varit alltför passiv när det gällt övergrepp motmänskliga rättigheter i våra samarbetsländer.Det är möjligt att utforma den svenska biståndspolitikenså att den verkligen stöder en utveckling i demokratiskriktning. Vi bör stödja utvecklingen av ett rättssamhälle, enfri press, fack och folkrörelser. har enligt vårmening stora förutsättningar för att verka för en sådanutveckling.Långvariga biståndsinsatser i flera av de länder, som tar emot svenskt bistånd, har i mycket ringautsträckning lett till en sådan demokratisk utveckling imottagarländerna. Svåra övergrepp mot de mänskliga fri-och rättigheterna förekommer i alltför många avmottagarländerna för svenskt bistånd.I den moderata motionen rörande tredje världen och ibiståndsmotionen redogörs för den moderatabiståndspolitiken. Där föreslås åtgärder för att förmå deländer, som är mottagare av svenskt bistånd, att stärkarespekten för mänskliga rättigheter och främja endemokratisk utveckling.Arbetet med att stödja mänskliga fri- och rättigheterframstår som allt angelägnare. Allt fler blir medvetna omdet förtryck, som förekommer i alltför många länder ochallt färre är beredda att acceptera dubbla budskap från destyrande. Man kan inte bekänna sig tilldemokratins principer och begå svåra brott motgrundläggande mänskliga rättigheter.Passiviteten när det gäller att påtala brott mot mänskligarättigheter kan dessvärre sökas i att många länder i någotavseende själva agerar så att de inte kan undgå kritik. Mendet får inte lägga hinder i vägen för att söka finnautgångspunkter för ett agerande i dessa frågor.En förutsättning för att kunna utöva sina rättigheter är,att man känner till reglernas existens. Det bör vara ensträvan att i alla länder föra in undervisning om mänskligarättigheter och om det personliga ansvaret att intemedverka till att utöva förtryck. Information om mänskligafri- och rättigheter måste spridas till alla och särskilt till vissanyckelgrupper.Sverige bör verka för att stärka FN-systemetsmöjligheter att främja respekten för de mänskliga fri- ochrättigheterna. Detta kan ske på flera olika sätt. Bland annatbör systemet för uppföljning och kontroll förbättras. för de mänskliga rättigheterna bör kunnautveckla sitt arbete bl.a. genom att sammanträda oftare.FN bör också intensifiera sitt samarbete med deregionala kommissioner för de mänskliga rättigheterna,som finns på flera håll.Sverige bör i FN-sammanhang verka för att resursernaökas för centrum för mänskligarättigheter, som leds av svensken . Denna del av bör enligt vårmening få ökade möjligheter att genomföra rådgivnings-och konsultinsatser på fältet.Som medlem i måste särskiltbevaka att det föreslagna tilläggsprotokollet till 1984 årstortyrkonvention om möjligheter till inspektion av fängelsertas upp till behandling vid kommissionens nästa möte.Sverige bör också inom bl.a. FN-systemets ram verka föratt brott mot mänskliga rättigheter påtalas och fördöms. moderata motionen som behandlar tredje världenföreslås, att ett fristående institut inrättas för att kunna följaoch främja utvecklingen av mänskliga rättigheter.Det är angeläget att bygga upp ett samarbete mellansådana institut och internationella organ med sammainriktning. Samarbetet bör omfatta förmänskliga rättigheter och regionala kommissioner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett intensifierat svenskt agerandei frågor som rör mänskliga fri- och rättigheter i syfte attstärka FN-systemet och respekten för efterlevnaden av FNskonvention om de mänskliga rättigheterna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör verka för ökaderesurser för att ge FNs centrum för mänskliga rättighetermöjlighet till ökade rådgivnings- och konsultinsatser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att som medlem i bevakar att tilläggsprotokollet tilltortyrkonventionen tas upp till behandling vidkommissionens nästa möte,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett främja utvecklingen av mänskligarättigheter.