ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T210 · 1991-01-25 00:00:00 — Renmassakern på väg och järnväg i Renmassakern på väg och järnväg i måstehejdas. Vi kan inte längre bara se på. Människor dödas,skadas och invalidiseras för livet. Flera tusen renar dödasårligen. Bilar skadas och kostar därigenom samhälle ochenskilda stora kostnader.n Statistik renarÅr1984198519861987198819891990Bildödade renar1 0951 1051 5241 6901 5071 8632 510Tågdödade renar1 4261 2371 9712 1002 4302 5002 800Sedan 1984 har ca 25 000 renar bil- och tågdödats i . En heltoacceptabel utveckling. Totalt åsamkas samhälle och denenskilde stora förluster i form av dödade, skadade och förlivet kanske invalidiserade. Bilar skadas och kostar denenskilde stora summor i reparationer och stillestånd.Varje dödad ren beräknas ha ett värde av . Varje bil som repareras efter enrenpåkörning beräknas kosta i reparation.Totalt åsamkas samhället och den enskilde kostnadersom kan beräknas till 30---- barai län.Några egentliga åtgärder -- förutom information -- harunder åren efter 1984 inte vidtagits i i akt ochmening att komma till rätta med problemen. Detta visarockså de höga olyckstalen under alla dessa år.Den nuvarande situationen är oacceptabel såväl församer, bilägare som tågpersonal. Tågpersonalen tvingasofta agera nödslaktare av ren efter renpåkörningar, enuppgift som hos många bland tågpersonalen skapar psykiskpress och otrivsel. 40--av renpåkörning med bilresulterar i smitning, ofta med stort lidande för den skadaderenen.För att komma till rätta med dessa många olyckorbehövs snara åtgärder. Vi kan inte längre bara ruska av osskänslorna av obehag. Det är hög tid, , att medett helt batteri av åtgärder söka komma till rätta medproblemen. De vaga försök att med reflexer på ett mindreantal renar söka komma tillrätta med problemet -- vilket istort är det enda initiativ som tagits -- är klart otillräckligt.Här några exempel på åtgärder som får anses angelägna.Vi behöver fler fasta renstängsel efter malmbanan.Det behövs mobila stängsel både efter ochvägarna -- i första hand upp mot malmfälten.Vi behöver ersätta saltet i sanden på våra vägar med ettersättningsmedel.Det behövs ständiga informationskampanjer tillallmänheten. Broschyrer till samtliga bilförare.Det behövs tillfälliga hastighetsnedsättningar inombegränsade avsnitt av de mest renfrekventa vägarna.Ett närmare samarbete med rennäringens folk ärangeläget.Samerna måste ta ett ökat ansvar för sina renar viddessas vistelser utefter väg och järnväg.Helikopterspaning över väg och järnväg kan bli envärdefull hjälp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående åtgärder för att komma tillrätta med bil- och tågpåkörningar av ren i bl.a. Norrbottenslän.
mot · GE02T212 · 1991-01-25 00:00:00 — Väg- och järnvägsinvesteringar i östra , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A418 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade väg- ochjärnvägsinvesteringar och andra infrastrukturella satsningari län,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av kollektivtrafiken ivästra .
mot · GE02T213 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A419 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggstart och byggande avGötalandsbanan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om järnvägsbanorna --, --, kust--till--kust-banan ochViskadalsbanan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till länstrafiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underhåll, förbättringar ochbeläggning av mindre vägar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om färdigbyggande av R41, sträckan --.
mot · GE02T214 · 1991-01-25 00:00:00 — En översyn av affärsverkens verksamhet Affärsverken har sitt historiska ursprung , dåSJ blev ett affärsdrivande verk.Det främsta skälet från statsmakternas sida tillinrättandet av affärsverken var att stimulera en snabbareoch mera sammanhållen utbyggnad av en nödvändig ochmycket omfattande infrastruktur, som övergången till ettalltmer industrialiserat land förutsatte.Det övergripande målet för affärverkens inriktning harav statsmakterna fastställts vara att ge medborgarna,näringslivet och den offentliga förvaltningen i landets olikadelar en tillfredsställande tillgång till infrastrukturell servicetill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad och, så långtmöjligt, på jämlika villkor oberoende av geografiskhemvist. Detta regionalpolitiska ansvar har ansetts omistligtför att tillförsäkra medborgarna i landets olika delar ettlikvärdigt serviceutbud till rimliga priser.Effektiviteten i de svenska affärsverken har i regel varitmycket god i internationell jämförelse och avkastningenofta fullt jämförbar med den privata sektorns.Dessa fakta bör man ha i minnet , när krav framställsom att bolagisera och privatisera hela eller delar av fleraverk. Det finns således inga historiskt härledda skäl attförändra företagsformen. Däremot kan det modernasamhället och den ökande internationaliseringen ställa kravpå förändrade spelregler för verken, men vi anser det intevara självklart att aktiebolagsformen alltid och överallttillfredsställer dessa krav.Den pågående översynen av affärsverksreglerna måsteinriktas på att statens möjligheter till övergripande styrningej går förlorade. Reformerade affärsverksregler framför alltvad avser frikoppling från statsbudgeten och arbetsrytmenpå riksdag och departement förefaller centrala isammanhanget, så att den finansiella och operativasjälvständigheten kan öka för verksledningarna. Vi anseratt man bör pröva möjligheterna till någon form av''affärsverksinvest'' i avsikt att möjliggörakapitalanskaffning till infrastruktursatsningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av affärsverkensverksamhet.
mot · GE02T217 · 1991-01-25 00:00:00 — Ettsamarbete med angränsande trafikhuvudmän bör ocksåprövasatt aktivt arbeta för införande av snabbspårvagnpå sträckor med hög pendling och stort resandeunderlagatt öka de statliga investeringarna i terminalanläggningaroch de skånska delarna av stambanornaatt sträckanMalmö--elektrifieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den trafikpolitiska utvecklingeni .
mot · GE02T218 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A428 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbyggnad avflygförbindelser från sydöstra till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av upprustningsanslagtill järnvägar i sydöstra ,4. att hos regeringen anhåller om förslag tillförbättring och utveckling av sjöfarten mellan sydöstraSverige och övriga ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbyggnad avtelekommunikationerna i sydöstra .
mot · GE02T219 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo749 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformning av och åtgärder förett mer miljövänligt transportsystem.
mot · GE02T222 · 1991-01-25 00:00:00 — Infrastrukturella satsningar i skogslänens inland De övergripande målen för trafikpolitiken är, enligtriksdagens beslut, att erbjuda medborgarna och näringsliveti landets olika delar, en tillfredsställande, säker ochmiljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Det övergripande målet harvidareutvecklats i fem delmål som gäller tillgänglighet,effektivitet, säkerhet, god miljö och regional balans.Behovet av infrastrukturella insatser på dettrafikpolitiska området är stort på många områden i landet.Infrastrukturen har också en mycket strategisk betydelseför hela samhällsutvecklingen, därför måste ocksåinsatserna göras på områden där de ur regionalpolitisksynpunkt har stor betydelse. Kommande infrastrukturellasatsningar måste i stor utsträckning göras i skogslänensinland. I flera sammanhang har det arbetats på att skapa bravägar i inlandet.Representanter för de sju skogslänen har i flerasammanhang givit uttryck för behovet av vägupprustningar.Så sent som /91 kom besked om att allttyder på att arbetet med en genomgåenderiksväg/europaväg från till tycks geett tillfredsställande resultat, genom de förslag vägverketlämnat till regeringen.I samband med kommande infrastrukturella satsningarkrävs nu att förslagen följs upp med praktiska insatser iform av kraftiga trafikpolitiska utbyggnader i skogslänensinland. Det behövs kraftiga infrastrukturella insatser för attskapa bättre regionalpolitisk balans mellan inlandet och deområden som redan nu har en mycket bra arbetsmarknad.Skall det bli en tillfredsställande balans mellan landetsolika delar krävs mycket stora infrastrukturella satsningar iskogslänens inland. Industri och befolkning i inlandet måstefå betydligt bättre kommunikationsförutsättningar. De avregeringen aviserade infrastrukturella satsningarna måste istor utsträckning satsas på inlandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av infrastrukturellasatsningar i skogslänens inland.
mot · GE02T223 · 1991-01-25 00:00:00 — Lag om rätt för kommuner att ta ut bilavgift har utarbetat ett förslag tillbilavgifter (SOU 1989:43, SOU 1990:16) som gör detmöjligt för en kommun, eller flera kommuner tillsammans,att ta ut en avgift för rätten att framföra motorfordon på detallmänna gatunätet inom ett visst angivet område.Avsikten är att begränsa biltrafiken inom särskilt hårtbelastade och känsliga områden samt att bidra tillfinansiering av det trafiksystem som betjänar området däravgiften tas upp. Det gäller särskilt kollektivtrafiksystemet.Vi föreslår att regeringen förelägger riksdagenen lag i enlighet med storstadstrafikkommitténs förslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lag ombilavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02T227 · 1991-01-25 00:00:00 — Godstrafiken på NKLJ-banan har upphört. betjänade två stora industrier -- Jernverken iHagfors och -- ca gods i form av stål,gas, skrot m.fl. insats- och färdigvaror till och från dessaindustrier fraktas nu på lastbil. Alla gjorda försök attfå fram medel till ombyggnad och breddning av banan hartyvärr misslyckats. Två stora stålindustrier som också tillförlandet betydande exportinkomster (ca 3 miljarderkronor/år) är i den situationen att man saknarjärnvägsförbindelser.Samtidigt har planer på ett samgående med ettÖsterrikiskt stålföretag aktualiserats. Situationen är ikorthet följande, som man skall inleda ettsamarbete med ett företag som innebär attfjärrtransporterna ökar, övergår stora mängdergodstransporter från järnväg till lastbil på vägar som inte ärdimensionerade för denna trafikmängd. harlånga sträckor så låg standard att den ökade lastbilstrafikengår på länsvägar, i huvudsak väg 240.Väganslagen till länet är alltför små för att möjliggöranödvändiga satsningar på och alla andra angelägnavägförbättringar i länet.Industriorterna i harför närvarande den högsta arbetslösheten i ,som man förhandlar om ytterligare varsel.Möjligheterna att behålla och utveckla företagen iregionen är goda. Den smärtsamma omstrukturering somhar skett har resulterat i lönsamma stålföretag, med tyvärrfärre anställda. För framtida utveckling är det nödvändigtmed förbättrade kommunikationer -- inte försämrade somvi nu har upplevt.Det är nödvändigt med extrainsatser från statens sida föratt lösa de uppkomna problemen. Miljö-industriarbetsmarknadsav både järnvägsfrågan ochvägfrågorna. Staten bör ställa medel till förfogande för attmöjliggöra en ombyggnad av NKLJ-banan till normalspår.Man bör också tillföra länet extra väganslag för attmöjliggöra satsningar på mycket angelägna vägobjekt bl.a.väg 62. Aviserade infrastruktursatsningar bör ge möjlighettill sådana satsningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastruktursatsningar iVärmland, bl.a. NKLJ-banan och väg 62.
mot · GE02T228 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringen har förutskickat stora satsningar på bl.a.kommunikationssektorn . Dels avses dessasatsningar ske i form av trafikinvesteringar istorstadsregionerna samt på kommunikationerna i landet iövrigt.En grundförutsättning för utvecklingen i skogslänen äratt dessa också får tillgång till stora investeringar påtrafikområdet. Det gäller satsningar på järnvägsnätet,sjöfarten, vägnätet samt på flygets område.För att de regionalpolitiska satsningarna i Norrbottenslän skall ge effekt är det viktigt med ordentliga satsningarpå det befintliga järnvägsnätet. Det innebär bl.a. fortsattasatsningar på upprustningen av och norrastambanan. Det gäller såväl investeringar för att räta utkurvor som förbättringar på banan. Vad avser norrastambanan behövs förbättringar av baninvesteringar i formav elförsörjning samt fler mötesplatser som möjliggörsamtidig av och påfart.Ett av kommunikationssatsningar försummat område ärmöjligheterna att utveckla kustsjöfarten. Det samarbetesom de norrbottniska basindustriföretagen bedriver för attgemensamt effektivisera transporterna visar att måttligainvesteringar på terminalområdet, för en insats mellan 1--2miljarder kr. kan stora möjligheter skapas att utvecklasjöfarten på Norrlandshamnarna. Näringslivsgruppen avseratt utreda möjligheterna till förbättrade sjötransporter ochdet är viktigt att detta resultat följs upp med nödvändigasatsningar för att främja sjöfarten på Norrland.För ett till ytan stort län som ärflygkommunikationerna viktiga, fortfarande har mångainnevånare i inlandskommunerna lång väg till närmasteflygplats, i bland över . Det är viktigt att dediskussioner som pågår om byggandet av en svensk/finskflygplats vid leder till konkret resultat.Regeringen bör därför ta initiativ för att påskyndagenomförandet av projektet.För ett utpräglat glesbygdslän som ärvägnätet av avgörande betydelse. En upprustning av främstinlandets vägar är en grundförutsättning för attbefolkningen överhuvudtaget skall kunna bo kvar iglesbygden. Många vägavsnitt i inlandet är , våroch höst, ofarbara. Därför måste en effektiv styrning avvägresurserna ske till inlandsvägarna. Det gäller t.ex. väg400, väg 88 med anslutande länsvägar som exempelvis BD1191 och 653 m.fl. Det s.k. landsbygdssatsningarna bör fåmer resurser för beläggningsarbeten i glesbygdsområdena.Infrastruktursatsningar på kommunikationerna är avavgörande betydelse för glesbygdsbefolkningens fortsattamöjligheter att kunna stanna kvar och verka i sina bygder.Avsaknaden av underhåll för glesbygdsvägarna harmedverkat till en avsevärt sämre standard på vägnätet iNorrbottens inland. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avinfrastruktursatsningar på kommunikationsområdet iNorrbottens län.
mot · GE02T229 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A448 hemställs1. att beslutar att planerna på en bilbro överÖresund skall skrinläggas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en utbyggnad avVästkustbanan mellan och överHelsingborg till dubbelspår genomförs,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av järnvägar iSkåne,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om permanentning avhastighetsgränsen på .
mot · GE02T230 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N292 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om total avreglering av inrikesflygettill ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad konkurrens i telesektorn.
mot · GE02T233 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett modernt industrisamhälle som vårt är utomordentligtberoende av ett väl utbyggt, effektivt drivet ochkontinuerligt underhållet trafiksystem. I vissa stycken finnshär en del brister. Detta kan till dels förklaras med brist påkapital, men en del av problemen finns skäl tro bero på attvi har flera centrala verk, , ,och , som alla bl.a. arbetar medinfrastrukturella frågor inom transportsektorn.Ibland upplever medborgarna att det är en bristandesamordning mellan framför allt och Vägverketnär det gäller investeringar och driftunderhåll. Detta tycksibland leda till att antingen görs inga satsningar alls, iblandinvesteras i både väg och järnväg. Detta till förfång förmiljön och/eller ekonomin. Det är viktigt att de nödvändigaoch önskvärda transporterna kan utföras till rimligakostnader och till minsta möjliga skada för miljön.Med hänsyn tagen till här berörda frågor, men ocksåmed hänsyn till mera allmänna ekonomiska övervägandenoch effektivitetsskäl bör enligt vår mening nu på allvarprövas om inte och skall läggassamman till en myndighet. Samordning bör dessutom skemed övriga trafikverk. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sammanläggning av banverketoch ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning med övrigatrafikverk.
mot · GE02T234 · 1991-01-25 00:00:00 — Infrastrukturen i , m.m. Satsningar på infrastrukturen i SödertäljeI finns en regional obalans. Allt förmycket av expansiv utveckling äger rum i länets norra delar.En absolut förutsättning för en bättre regional fördelning ärförbättringar i trafiknätet i länets södra delar. Ytterligare enförbindelse över -- -- ärnödvändig.Motorvägsbrons haveri visade medskrämmande tydlighet hur sårbart trafiksystemet iSödertälje är. Efter haveriet uppstod stora störningar itrafiken. De 30 000 bilar som passerarmotorvägsbron tvingades in i och detfick mycket stora negativa miljöeffekter förkommuninnevånarna, avgasutsläppen ökade kraftigt.Även i normala fall har centrala en svårtrafiksituation med mycket genomfartstrafik,bullerstörningar och avgasutsläpp. Detta beror på debristfälliga lösningarna av trafikproblemen. Dessutom görSödertäljes topografiska förhållanden med storanivåskillnader att miljöstörningarna från trafiken blirsärskilt allvarliga. WHO:s gränsvärden för kväveoxideröverskrids ofta under rusningstrafik.För närvarande går miljöfarliga transporter genomcentrala . planerar att genomföraett rekommenderat vägnät för dessa transporter. Genom deoerhört stora bristerna i trafiksystem innebärdessa rekommendationer att transporter på ett parkilometer tvingas göra omvägar på flera mil. Det är därmedinte troligt att rekommendationerna kommer att följas.För att lösa problemen i krävs att ettsammanhängande väg- och broprojekt genomförs. Dennahelhetslösning innebär att byggs ut,att byggs samt att dessa anläggningar byggssamman med en trafikled. betraktas Saltsjöbronoch sammanbindningsleden som länstrafikanläggningmedan tillhör riksvägnätet. Dettainnebär att det är olika instanser som skall besluta och olikaanslag som skall bekosta projektet. De berörda instansernamåste samordna sina insatser. Och de måste prioritera uppprojektet. Situationen är nu ohållbar.En av de största satsningarna i länets södra delar ärbyggandet av fjärrtågsstationen Syd. Denkommer att öka kollektivtrafikens attraktionskraft ochavlasta vägnätet trafik, genom god tillgänglighet frånmotorvägen och tillgång till långtidsparkering ochinfartsparkering för pendlare. Stationen skall vara klar1994/95. Det är en nödvändig förutsättning att ocksåtrafikplatsen vid Syd är klar då. måste anvisamedel för detta i takt med andra inblandade parter, annarskommer de positiva miljöeffekterna och vinsterna i restidoch bekvämlighet att förloras.Södertälje ligger från flygplats.Beroende på trafiksvårigheterna i är dockrestidsavståndet betydligt större än vad man kan vänta sig.Detta problem gäller för övrigt alla resenärer söder omStockholm. Det är därför angeläget att den planeradejärnvägen till blir verklighet ochatt den redan från början går från . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbyggnad avtrafiksystemet i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .
mot · GE02T236 · 1991-01-25 00:00:00 — miljö är hårt belastad av utsläpp. För attlandskapet skall kunna bevara sin fina karaktär måsteSveriges regering se till att de beslut som fattas skaparförutsättningar till att utveckla . Den kommandeutvecklingen måste också innebära mindre påverkan påmänniskan och naturen.Miljön är en global fråga. Svenska politikerkommer i sina beslutsunderlag i en allt större utsträckningatt väga in solidariteten till andra länders människor ochderas möjlighet att överleva. Vi måste redan nu se övervilka beslut vi fattar och hur besluten påverkar situationenpå vår jord. Koldioxidutsläppen måste minska för att inteväxthuseffekten skall öka och på en alltmer förorenadplanet minska tillgången på vatten.Den värmländska miljösituationen kan förbättras en heldel om regering och riksdag fattar rätt beslut inom dennärmaste tiden. Flyg- och landsvägstrafiken i måsteminska och den spårbundna trafiken måste öka.Karlstads kommun har en flygplats som är utdömdav miljöskäl. Ny flygplats projekteras nu på ett område,från vilket ca 90 000 människor får sitt dricksvatten.Snabbtågsförbindelse planeras mellan ochKarlstad.Nu finns beslut på att riva upp NKLJ-banan mellanKarlstad och . Detta är ur miljö- ochkommunikationssynpunkt ett dåligt beslut. I stället för attutveckla den spårbundna trafiken avvecklas den för ettflertal regioner i vårt land.Inlandsbanan bör anslutas norrifrån till ochvidare söderut till eller . Detta behandlas i enmotion om hela sträckning.Värmlands, och vår planets bästa är att regeringoch riksdag medverkar till att förbättra järnvägstrafikentill/från och i parallellt med att det reguljäraflyget till och från avvecklas. Då får vi en renareluft och bättre möjligheter till rent dricksvatten, ettdricksvatten som kan bli en exportvara inom en snarframtid. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt järnvägen bör bli dubbelspårig mellan ochStockholm,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt snabbtåg bör sättas in mellan och ,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt reguljärt flyg till och från avvecklas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslutning iVärmland.
mot · GE02T243 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U520 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordnade och ökadeinvesteringar i järnvägstrafik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avreglering av den nordiskaluftfarten,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samnordiska miljöavgifter förflyg- och landsvägstrafiken.
mot · GE02T244 · 1991-01-25 00:00:00 — Spårbunden trafik, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So308 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att satsa på spårburen trafik ochmiljövänliga bränslen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten för kommunerna att ta utlokala avgifter/tullar för att minska biltrafiken i innerstan.