mot · GE02Ub147 · 1991-03-14 00:00:00 — Frågan är dock av en sådan vikt attdet bör redovisas i den kommunala skolplanen hur skolansarbetslivskontakter är tillgodosedda.Centerns förslagSkolans arbetslivskontakter skall redovisas i denkommunala skolplanen.Reformens genomförandeInnan vi går in på tidpunkten för reformensgenomförande vill vi slå fast att skolans viktigaste resurs ärdess personal. För att reformen skall lyckas är detnödvändigt att skolledare, lärare och alla andra som arbetari skolan är väl informerade och förberedda inför deförändringar som skall genomföras. Medkommunaliseringsbeslutet och beslutet om ett nyttstatsbidragssystem är det kommunerna som har det ytterstaansvaret för personalens fortbildning men staten måste tasin del av ansvaret genom att ställa tillräckliga resurser tillförfogande.Av propositionen framgår att reformen skall genomförasså att all intagning till gymnasieskolan /96 avserde nya programmen. Intagningen till programmen får startainför /93.Den statliga regleringen av nuvarande gymnasieorteravvecklas dock först fr o m /94. Detta ledertill att en kommun som i det nuvarande systemet inte harrätt att driva egen gymnasieutbildning först måste träffaavtal med andra kommuner om gymnasieutbildning för''sina egna'' elever för av reformensgenomförande för att därefter planera förgymnasieutbildning i ''egen regi''. Det naturliga måste varaatt den statliga regleringen upphör att gälla somreformen inleds, d v s 1992/93.Centerns förslagDen statliga regleringen av nuvarande gymnasieorteravvecklas fr o m /93.Reformens finansieringI ett tidigare avsnitt har vi redovisat förslag som återfören del av den finansiering kommunerna skulle bidra med tillsektorsanslaget (). Den andra delen består av ettrationaliseringskrav på under enfyraårsperiod. Det bör noteras att rationaliseringskravet ärberäknat på hela sektorsanslaget, således inte bara pågymnasieskolan. Omfattningen på rationaliseringskravetkan jämföras med det besparingskrav som drabbat skolani årets budgetproposition. Den besparingen uppgår till 355milj. vilket motsvarar av sektorsanslaget. Attdöma av de olika partiernas motioner finns det en majoriteti som accepterar årets besparing.Vi framhöll i vår motion om det offentliga skolväsendet(Ub259) att ett sektorsbidrag som är utformat som ettgenerellt finansiellt stöd till kommunernas helaundervisningsväsende måste få hanteras av kommunernasjälva. Illa underbyggda och bristfälligt motiverade, avstaten initierade, besparingsförslag, som drabbarkommunerna, kan uppfattas som att statsmakterna nuändrat uppfattning i detta avseende.Det är dock svårt att bedöma vilkamöjligheter kommunerna har att skapa en så rationellorganisation som kommer att krävas för att besparingsmåletskall uppnås, i all synnerhet som det spänner . Vi menar därför att det bör ankomma på denparlamentariska arbetsgrupp för uppföljning avstatsbidragssystemet, som beslöt om i sambandmed propositionen om ansvaret för skolan, att också följadenna fråga. Om det visar sig att kvaliteten i undervisningenblir lidande eller reformen på annat sätt riskerar attmisslyckas på grund av rationaliseringskravet, börkommittén påtala detta för regeringen.Centerns förslagDen parlamentariska kommitté som skall tillsättas,med syfte att följa och utvärdera statsbidragsreformen, böräven få i uppdrag att utvärdera gymnasiereformensfinansiering.Betyg och läroplanerEfter upprepade initiativ från sida tillsatteskolministern en parlamentarisk beredningmed uppgift att ge förslag till ett nytt betygssystem igrundskolan, gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen. Beredningen är för sitt fortsatta arbeteberoende av den läroplansöversyn som aviseras i sambandmed propositionen om gymnasieskolan. Ett förslag till ettnytt betygssystem måste rimligen vara relaterat tillbestämda mål i de kommande kursplanerna.Om betygsättningen görs kunskapsrelaterad, blirkunskaper värdefulla och skolans verksamhet respekterad.Det är därför särskilt viktigt att den kommande läroplanenredovisar en kunskapssyn som betonar förståelsen förhelhet och sammanhang och förmågan att användakunskaperna, så att det inte enbart blir de lätt mätbarakunskaperna som premieras i skolans undervisning.Centerns förslagElevernas arbete i gymnasieskolan skalldokumenteras genom målrelaterade betyg.Den kompetensinriktade vuxenutbildningenI propositionen påpekas, med all rätt, att det fortfarandefinns stora utbildningsklyftor att överbrygga och att nyaständigt uppstår. Det finns stora skillnader iutbildningsnivåer mellan individer, mellan äldre och yngre,mellan infödda svenskar och invandrare. Men det finnsockså en regional dimension i skillnaderna i utbildning somi sin tur samspelar med näringslivsstrukturen i landet.Tillväxten -- även inom utbildningsområdet -- sker i förstahand i storstadsområdena och i universitetsorterna medanandra delar av landet -- med en sämre utbildningsstruktur --riskerar att ytterligare utarmas.Med det nya statsbidragssystemet går alltid reurserna tillhemkommunen som i sin tur endera skall erbjudautbildning på hemorten eller betala för utbildningen i någonannan kommun. Huvudprincipen är att man skall studera ihemkommunen i första hand och i annan kommun först närden utbildning man efterfrågar saknas i den egnakommunen. För många vuxenstuderande kan det dockfinnas goda skäl att mer fritt få välja studieort. Det kan varafördelaktigt att anpassa studierna till arbetstider ocharbetsresor eller att kunna studera på andra tider än vadsom erbjuds i hemkommunen. För många elever kan detvara mer fördelaktigt att studera på distans eller med enannan studietakt än den som erbjuds i det reguljärautbudet. Kort sagt, det kan finnas många särskilda skäl.Mot den bakgrunden borde det vara lämpligt att införaregler när det gäller hemkommunens skyldighet att iklädasig betalningsansvaret för vuxenstudier på annan ort somliknar dem som skall gälla för gymnasieskolan. Där sägs attden som med hänsyn till sina personliga förhållanden harsärskilda skäl att gå i skola inom kommunen skall jämställasmed hemmaungdomen etc. På motsvarande sätt börsärskilda skäl kunna gälla för vuxenstuderande, som villstudera på annan ort.Centerns förslagDen som på grund av sina personliga förhållanden harsärskilda skäl att studera på annan ort skall omfattas avsamma rättigheter som den som studerar på hemorten.Distansutbildning -- statens skolor för vuxnaI propositionen föreslås att statens skolor för vuxna skallupphöra och att verksamheten skall vara avvecklad senastden . aviseras att en särskild utredningskall tillsättas för att belysa hur en utveckling avdistansutbildning skall komma till stånd inom det offentligaskolväsendet, framförallt inom komvux.Centern har förordat att enkraftsamling borde ske av de resurser som strävar mot attutnyttja alla de möjligheter som den moderna teknikenerbjuder, när det gäller att distribuera utbildning på distans.I motioner till årets och föregående års har viredovisat den utveckling som sker, inte minst inometermediaområdet. Vi har pekat på den kompetens inomområdet som finns inom Utbildningsradion (URAB), vidvissa högskolor och inom statens skolor för vuxna. Vi harvidare fäst uppmärksamheten på de behov avdistansundervisning som föreligger för svenska elever somvistas utomlands och då främst på gymnasienivå.När det gäller den verksamhet som bedrivs vid statensskolor för vuxna så är behoven väl vitsordade. För mer än10 000 elever spridda över hela landet ärdistansundervisning den enda tänkbara formen förvuxenutbildning. gäller det utbildningar sominte finns tillgängliga inom rimligt avstånd från hemorteneller är så udda att de endast kan erbjudas i denna form. Iandra fall är det elevens personliga förhållanden som gördet omöjligt att studera på annat sätt. Bundenheten till hemoch familj, fysiska eller psykiska handikapp, bristandeekonomiska resurser etc är hinder som redovisas men somkan överbryggas med distansundervisningsformen.Möjligheten att studera i den takt som passar den egnaförmågan och att upprätthålla ett förvärvsarbeteär ytterligare ett gott skäl. Dessutom är utbildningsformenbillig, både för individen och för samhället.Mot den här bakgrunden vore det oklokt att avveckla enväl fungerande verksamhet, innan man vet vad som skallsättas i stället. Den kommande utredningen kommersannolikt att leda fram till att det skisseradedistansundervisningsinstitutet bör inrättas, men det ärenligt vår mening lika sannolikt att ett sådant institut förutveckling av pedagogik, material, metoder och teknikockså i fortsättningen skall ha elever. behöver äveni framtiden någon form av ''rikskomvux'' som kan svara uppmot de stora utbildningsbehov som uppenbarligen finns,även i kommuner med väl utvecklad kommunalvuxenutbildning.Det finns ytterligare en faktor som måste vägas in i detnu aktuella beslutet. Enligt propositionen harkommunerna -- med det nya statsbidragssystemet -- fåttresurser för vuxenutbildning med hänsyn tagen tillbefolkningsunderlag m m. I det sammanhanget får mandock inte glömma bort, att beslutat om ettsuccessivt införande av det nya systemet med en fyraårig''bidragstrappa''. Alla kommuner har således inte likvärdigamöjligheter att nu ta på sig kraftigt utökade uppgifter inomvuxenutbildningsområdet.Centerns förslagAtt avvisar regeringens förslag att avvecklastatens skolor för vuxna.Att tillstyrkerförslaget om en samlad översyn för att utveckla formernaför distansundervisning.Att denna översyn samordnasmed den översyn som också skall göras beträffande svenskundervisning i utlandet.Förestående läroplans- och kursplanearbeteI tidigare avsnitt av denna motion har vi lämnat en delkompletterande förslag när det gäller de nationellaprogammen för yrkesutbildning. Förslagen är på intet sättheltäckande men de belyser ändå de problem som föreliggernär det gäller att utforma yrkesutbildningar som svarar motadekvata behov. Ett sätt att komma till rätta med detta äratt dra nytta av den kompetens som finns hos företrädareför de olika branscherna och hos arbetsmarknadens parter.I det kursplanearbete som har bedrivits i samband med depågående ÖGY-försöken har denna kompetens tagitstillvara i de olika kursplanegrupperna. Vi utgår ifrån att såockså kommer att bli fallet i det läroplans- ochkursplanearbete som förestår.Centerns förslagI det kommande läroplans- och kursplanearbetet börföreträdare för arbetslivet ges tillfälle att medverka. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tiden för de gemensammaämnena kan läggas ut på ett flexibelt sätt ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att grendelning skall vara möjligäven i årskurs 1,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatta möjligheterför kommuner att få anordna utbildning påomvårdnadsprogrammet,4. att avslår proposition 1990/91:85 såvitt avserförslaget om att beslut att inte ta emot viss sökande tillgymnasieskolan skall kunna överklagas i domstol,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av plåtslagare inombyggprogrammet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning för sjöfartenspersonalbehov inom energiprogrammet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning med textil inriktninginom hantverksprogrammet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning för storhushåll inomhotell- och restaurangprogrammet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av tandsköterskorinom omvårdnadsprogrammet,10. att avslår proposition 1990/91:85 såvittavser förslag om reduktion av antal timmar i destudieförberedande programmen,11. att med avslag på proposition 1990/91:85 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökning av det samhällsvetenskapligaprogrammet med, i första hand, ,12. att med avslag på proposition 1990/91:85 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utökning av den garanteradeundervisningstiden för de naturvetenskapliga ochsamhällsvetenskapliga programmen ,13. att till bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet för /92 anvisar . utöver regeringens förslag, eller således . i enlighet med vad i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samordnat språkprogram förgrundskolan och gymnasieskolan,15. att med avslag på proposition 1990/91:85 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i den gemensamma kärnan somskall ingå i samtliga program -- utöver regeringens förslag --även skall ingå religionskunskap,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolans arbetslivskontakterskall redovisas i den kommunala skolplanen,17. att med avslag på proposition 1990/91:85som sin mening ger regeringen till känna att den statligaregleringen av nuvarande gymnasieorter avvecklas /93,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning och utvärdering avgymnasiereformens finansiering,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betyg i gymnasieskolan,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att studera på annan ortinom vuxenutbildningen,21. att avslår proposition 1990/91:85 såvittavser förslag om avveckling av statens skolor för vuxna,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samlad översyn för attutveckla formerna för distansundervisning,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning med den översynsom skall göras av svensk undervisning i utlandet,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslivets medverkan i detkommande läroplans- och kursplanearbetet.