mot · GE02So529 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningBiotekniken måste ges etiska, sociala och miljömässigaramar. anser att det kräver en heltäckandelagstiftning och en kraftfull myndighet, enbioteknikinspektion.Den genetiska integriteten skall skyddas. Den enskildeskall garanteras rätt att slippa lämna ut uppgifter om sinarvsmassa.Regeringen och idrottsrörelsen bör tillsammans utarbetaregler så att missbruk av bioteknik som doping förhindras.Centern kräver skärpt lagstiftning för tillämpning avgenteknik på djur. Frisläppande av gentekniskt förändradeorganismer i naturen skall förbjudas till dess tillförlitligaregler för detta har utarbetats.Sverige måste uppmärksamma effekter avbioteknikutvecklingen för tredje världen, så att den intemissgynnas.Utveckling av stridsgas med hjälp av bioteknik måsteuppmärksammas i internationella fora.Centern anser att genteknikberedningen måstebehandla hela bioteknikområdet och ges en bredexpertrepresentation.Biotekniken handlar om hur man kan se in i ochförändra livet. Utvecklingen på bioteknikområdet gårmycket snabbt. Men informationen och kunskaperna omvad som är på gång är bristfällig. Någon egentligsamhällsdebatt om värderingarna kring bioteknik har ännuinte kommit igång. En sådan är nödvändig.Regeringen har i takt med detta börjat uppmärksammafrågans politiska betydelse. saknas emellertidförståelsen för de omvälvande effekter som bioteknikenkommer att få för samhällets utveckling. Konsekvensen harblivit att de förslag regeringen lämnat och de åtgärder manvidtagit är otillräckliga. Det gäller bl a användningen påmänniska och frisläppandet i naturen av genteknisktförändrade organismer.ForskningenDen biotekniska forskningen står inför mångautmaningar. Det gäller både risker och etiska frågor.Det behövs en kraftig satsning påkunskapsuppbyggande, främst inom den biologiskagrundforskningen. måste utarbeta ett samlatforskningsprogram angående bioteknik. Det är ocksåviktigt att få en kraftig förstärkning av systemforskning ochtvärvetenskapliga studier av effekter av olika biotekniskamodifieringar.Centern anser att de forskningsfinansierade organenskall göra en riskvärdering av forskningsprojekten. Viefterlyser särskilt forskning om risker som är förknippademed genetiskt förändrade organismer i naturen.Centern vill stimulera en etisk diskussion bland forskare.Vi föreslår därför en kraftig satsning, där avforskningsresurserna till bioteknik skall användas tillhanterandet av etiska frågor.KartläggningMed hjälp av den kunskap som växer fram inom deprojekt som kartlägger den mänskliga arvsmassan kommerfler och fler av våra gener att kunna kartläggas. Därigenomkan man förutsäga att vissa personer kommer att insjukna ivissa genetiska sjukdomar och att andra är känsliga och kanbli sjuka. På det sättet kan man få vägledning om hur manskall förändra sin livsstil och välja rätt diet och miljö. Iförlängningen ligger möjligheter till att med hjälp av s kgenterapi föra in gener i arvsmassan hos en individ med engenetisk sjukdom för att kompensera effekten av felandegener.Det perspektiv som kartläggningen av den mänskligaarvsmassan öppnar är hisnande. Genom kunskapen kanmänniskan besegra sjukdomar och kanske rent av i någonmening bestämma framtiden.Det råder i det svenska forskarsamhället delademeningar om huruvida bör delta i kartläggningen avden mänskliga arvsmassan eller inte. Vi anser att ett sådantdeltagande är nödvändigt, men enskilda svenska forskaresmedverkan i paraplyorganisationen räcker inte.Det måste i ökad utsträckning vara ett aktivt deltagande därSverige medverkar i själva forskningsutförandet. Det är detenda sättet på vilket man kan få den verkliga insynen i dekonkreta aktiviteterna. En sådan medverkan är ocksånödvändig för att hålla den svenska forskningen på områdetpå en god kompetensnivå. Regeringen bör vidta denödvändiga åtgärderna för att säkerställa en svenskmedverkan och därmed insyn i kartläggningen av denmänskliga arvsmassan.InsynBiotekniken och inte minst kartläggningen avarvsmassan väcker djupa frågor av etisk, filosofisk, religiöskaraktär. Man rör vid det innersta i människans privata liv.Man nalkas möjligheter till diskriminering av människor påett sätt som vi varit med om.Försäkringsbolag, arbetsgivare etc kan komma att visa sittintresse för den tillgängliga informationen.Insyn i den mänskliga arvsmassan kommer tveklöst attföra forskningen framåt. Den kan bidra till att upptäcka ochbehandla svåra sjukdomar. Flera av de möjligheterna måstetas tillvara. Men den genetiska sekretessen och integritetenmåste garanteras! Några sådana tydliga garantier lämnasinte i den proposition om genteknik på människa somregeringen lämnade till . Fråncenterns sida har frågan behandlats i en tidigare motion ianslutning till propositionen. Vi anser att det skall varastraffbart att kräva uppgifter om en individs genetiskainformation. Regeringen bör utarbeta en lag som skyddarden genetiska integriteten.GenterapiMed genterapi hoppas forskarna att så småningomkunna bota genetiska sjukdomar genom att föra in friskagener i patienternas celler. Man talar redan om det för attbehandla vissa blodsjukdomar.Om genterapi genomförs på kroppsceller så dör deförändrade generna med patienten. De kan inte överförastill patientens kommande barn. Men kan detbli möjligt att förändra gener i befruktade äggcellereller i könsceller. Då kan de nya generna överföras från engeneration till en annan.Genterapi på kroppsceller kan betraktas som avanceradtransplantation. Vi anser att genterapi på mänskligakönsceller måste förbjudas. Det har tidigareföreslagit med anledning av regeringens proposition omgenteknikens användning på människa.Medicin och missbrukMed hjälp av bioteknik kan man producera bl amänskligt tillväxthormon, insulin och interferon. Detta ärämnen som kan användas för att behandla olika former avsjukdomar. Men flera biologiskt framtagna läkemedel kanockså användas som dopingpreparat. Eftersom de ärkroppsegna ämnen finns det inga möjligheter att spåra demi dopingtester. Möjligheterna att med hjälp av genteknisktförändrade mikroorganismer, i laboratoriemiljö produceranödvändiga läkemedel måste tas tillvara och utvecklas.Samtidigt måste missbruk i bl a idrottssammanhangmotverkas. Regeringen bör i samverkan medidrottsrörelsen ta sådana initiativ att missbruk av biotekniki idrottssammanhang förhindras.Djur kan lidaMänniskan har ett alldeles speciellt ansvar för de djurhon utnyttjar. har människan genom avelförändrat djurens egenskaper. I vissa fall har kraven påproduktionsförmåga och ekonomi på ett oacceptabelt sättgått ut över djuren. Den moderna biotekniken medgentekniken öppnar dörren till en mängd nya möjligheterinom djurhållningen.Men hur långt kan, bör och får man då gå i förändring avdjuren för att förbättra tillväxten, öka mjölkavkastningeneller förstärka andra väsentliga egenskaper såsom störremotståndskraft mot sjukdomar?Vi accepterar inte sådana åtgärder som leder till att manskapar permanenta sjukdomstillstånd hos djuren för atthöja produktionen. Insprutning av tillväxthormoner hosmjölkkor är en sådan hantering. Det är inte heller rimligtatt mänskliga gener för produktion av tillväxthormon skallkunna användas för att göra en gris med köttig.Biotekniken ger också möjlighet att sätta in mänskligagener i djur för att de skall utsöndra ämnen i mjölk ochblod, ämnen som kan användas som läkemedel. Mycketomtalad är t ex möjligheten att på detta sätt ''få fram'' en förmänniskan viktig blodkoaguleringsfaktor. Vi anser att dessamöjligheter måste efter noggranna etiska gränsdragningartas tillvara. Regeringen bör lägga fram förslag som leder tillatt tydliga gränsdragningar görs vad gäller användandet avgenteknik på djur.FrisläppandeUtsläpp av gentekniskt förändrade organismer i naturenmåste föregås av en sträng bedömning av möjligaekologiska effekter. De frågor som måste besvaras är avolika slag: Kan en gen som man planterat in i en växtöverföras till den växtens närbesläktade växter i naturen?Kan den första växten själv förvandlas till ogräs? Kangentekniskt förändrade bakterier som släpps ut överleva isin nya omgivning? Kan de spridas till andra ställen än därde släpptes ut?Den svenska lagstiftningen på detta område ärotillräcklig. Den omfattar bara växter och bakterier isamband med växtodling. Den myndighetsorganisation somfinns för att hantera frågan är otillräcklig. På dessa punkterskiljer sig avsevärt ifrån den utveckling som ärpå gång i många andra länder, inte minst inom EG.Vi måste snabbt få klarare regler, gällande lagstiftninginom växtskyddsområdet är otillräcklig. Det saknasdessutom tillämpningsföreskrifter för myndigheterna. Framtill dess bör frisläppande i naturen av genteknisktförändrade organismer inte tillåtas. Detta bör geregeringen till känna.Tredje världenTillgång till viktiga mediciner och inte minst medicinskrådgivning skulle för tredje världen vara av stort värde. Detär här som den moderna bioteknikindustrin kommer in.Men det finns inga enkla tekniska lösningar. Bioteknik kange ny medicin och billigare medicin, men bioteknik och nymedicin innebär inte automatiskt god hälsa.Den moderna biotekniken kan göra i-världen oberoende av viss import från u-världen. USA-företag försöker t ex nu producera naturlig vanilj ilaboratorium. Exemplet illustrerar bioteknikensmöjligheter att överföra jordbruksproduktion i tredjevärldens länder till produktion i laboratorier och industri iden industrialiserade världen.Den moderna biotekniken får inte leda till ytterligareexploatering från tredje världen. måsteuppmärksamma dessa effekter av biotekniken iinternationella fora.VapenStridsmedel som utvecklas med hjälp av bioteknik ärförhållandevis billiga. De kan också skräddarsys för atttjäna användarens ändamål. Oron för detta har ökat isamband med kriget i , eftersom man vet attIrak 1988 bombade en kurdisk by med giftgas.Gränslinjen mellan B- och C-stridsmedel har genom densnabba utvecklingen inom bioteknik börjat förlora sinbetydelse. Genom biotekniken har en storskalig produktionblivit möjlig, som överträffar nervgasernas giftighet mångagånger om. Ökad kunskap kan göra det möjligt målstyragifterna till att angripa speciellt utvalda organ.Bioteknikbaserade stridsmedel kan bli ett allvarligthot. måste uppmärksamma riskerna med dennautveckling i internationella fora.PatentFör jordbruket står stora ekonomiska intressen på spelom patent på levande material blir verklighet också iSverige. Möjligheterna att ta utsäde ur egen skörd kanförsvinna. Djurpatent kan tvinga uppfödarna att betalalicenser och roalty för avkommor i flera generationer.Grundfrågan i patentdebatten är naturligtvis om viöverhuvudtaget har rätt att ändra den genetiskaprogrammeringen av levande organismer och om vi skall harätt att ta patent på ''liv''.I de immaterialrättsliga förhandlingarna inom GATThar fört fram krav på att avsaknaden av patenträttinom ett visst område skall betraktas som handelshinder ochdärför regleras i . På så sätt skulle kunnaförbjuda inskränkningar i pantsystemets omfattning.Länder kan då mot sin vilja tvingas acceptera patent påmänskliga vävnader, djur, växter och mikroorganismer. Vianser att i internationella fora skall driva att patentpå liv inte skall accepteras.Vi anser att patentlagstiftningen inte är tillämpbar inomdet biotekniska området. Vi föreslår mot denna bakgrundatt regeringen i internationell samverkan utarbetar andraformer för upphovsrättsliga regler än patent. Dessa reglerbör garantera fri tillgång till de genetiska resurserna,som de stimulerar vidareutveckling avbiotekniken.GenteknikberedningDen av regeringen tillsatta genteknikberedningen harenligt uppfattning fått direktiv och en inriktningsom inte tillräckligt uppmärksammar andra delar inombiotekniken än de som hänger samman med gentekniken.Detta trots att den internationella debatten,patentlagstiftning etc talar om och berör bioteknik i denvidare betydelsen. En vidgning av direktiven är angelägen.Sverige har en mycket svag lagstiftning påbioteknikområdet. Det behövs en samlad heltäckandelagstiftning som anger de etiska, sociala och miljömässigaramarna för biotekniken. En kompetentmyndighetsorganisation måste byggas upp för attkontrollera och följa utvecklingen. har under följdav år lämnat förslag avseende forskning, lagstiftning,administration etc gällande biotekniken. Regeringen måstege genteknikberedningen tilläggsdirektiv så att riksdagensbehandling om biotekniken fullföljs.I genteknikberedningen finns en bredexpertrepresentation och företrädare för ett stort antaldepartement. Däremot saknas företrädare för den kunskapsom finns hos miljöorganisationerna, de fackligaorganisationerna, jordbrukets organisationer ochdjurskyddsorganisationerna. En komplettering avexpertgruppen är nödvändig. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning pågrundforskning,4]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att säkerställa svensk medverkanoch insyn i kartläggningen av den mänskliga arvsmassan,2. att hos regeringen begär förslag till lag omskydd av genetisk integritet i enlighet med motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ till att förhindra attbioteknik utnyttjas för doping,[att hos regeringen begär förslag till skärptlagstiftning vad gäller användande av bioteknik pådjur,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frisläppande av genteknisktförändrade organismer,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bioteknik och tredjevärlden,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biotekniska vapen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om immaterialrätt,3][att hos regeringen begär attgenteknikberedningen får i uppdrag att utvidga sitt arbeteså att behandling av bioteknikenfullföljs,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till ochexpertmedverkan i genteknikberedningen.2]