mot · GE02K416 · 1991-01-25 00:00:00 — Fria medier är en förutsättning för ett fritt och öppetsamhälle. Det är en princip som samtliga anhängare av ettdemokratiskt styrelseskick bekänner sig till. Denna principsmotsats är censur och inskränkning av informations- ochyttrandefriheten. tvingas vi uppleva hur dentotalitära regimen i försöker betvinga bådedet tryckta och det eterdistribuerade ordet i de baltiskaländerna. Detta är ett exempel på den vikt totalitäraregimer tillmäter kontrollen av det fria ordet varhelst detdistribueras.Varje svensk medborgare garanteras enligtregeringsformens 2 kapitel, 1§ första och andra stycket, yttrande- ochinformationsfrihet. Begränsningar av dessa självklara ochnaturliga rättigheter får endast ske med hänsyn till riketssäkerhet, folkförsörjning, allmän ordning eller beivrande avbrott. I övrigt får begränsningar av yttrande- ochinformationsfriheten endast ske om särskilt viktiga skälföranleder det.För oss moderater är det mot denna bakgrund ensjälvklarhet att också etermedia omfattas av sammainformations- och yttrandefrihetsprinciper som gäller förtryckta medier. Av någon anledning har deteterdistribuerade ordet ansetts undantaget från mångfald,konkurrens och etableringsfrihet. Rätten till deteterdistribuerade ordet har statsmakterna givit exklusivt tillett företag, det sk. public service-företaget exklusiva rätten som fått hartidigare av monopolanhängarna hävdats bero på i förstahand tekniska förutsättningar, det vill säga brist påfrekvenser. Andra skäl till inskränkningen i informations-och yttrandefriheten har varit den vikt som tillmäts publicservice. Endast ett licensfinansierat monopolföretag, harmonopolivrarna hävdat, kan erbjuda ett allsidigt ochobjektivt programutbud.Inget av detta överensstämmer med dagens verklighet.De senaste åren har kommunikations- ochinformationstekniken skapat en helt ny mediemiljö. Detfinns inga tekniska begränsningar som hindrarvalfrihet, konkurrens och mångfald för etermedierna.De många satellit- och kabeldistribuerade radio- ochTV-kanalerna som kan tas emot i har visat att detgår att producera bra och mycket högkvalitativa program.För utanför det konkurrensskydd som monopolet alltidinnebär sker en tävlan mellan programföretagen att alltid setill konsumentens önskemål och därefter göra program.Det är därför som etableringsfriheten måste öka så långtdet är tekniskt möjligt för markdistribuerade radio- och TV-sändningar i Sverige.Det är därför som monopol påmarkdistribuerade radio- och TV-sändningar måsteupphöra.Radion är vårt största medium , och med störstpotential för framtiden. I övriga startar nästan varjemånad en ny radiostation sina sändningar. Samma situationkommer att inträffa i den dag yttrande- ochinformationsfrihetens principer även omfattar radiomediet.Mediaberedningen måste lösa radions bojorDen parlamentariska etermediaberedningen somvårvintern 1991 arbetar med att ge förslag på denmarkdistribuerade televisionens framtid i , tycksvara ointresserad av att lösa bojorna för det störstaetermediet och ge det frihet till programinnehåll, etableringoch finansiering.Den parlamentariska beredningens majoritet verkarresonera som så att statliga, och helst många och långa,utredningar krävs för att ett förslag skall kunna presenterasför ledamöter att ta ställning till. Radiomedietfår dock inte hamna i samma politiska långbänk somtelevisionen befunnit sig under mer än ett decennium.Förvisso finns inga utredningar att luta sig mot för att geförslag på radions framtid. Men frågan är om det behövs.Radion är som medium lika viktig för informations- ochyttrandefriheten som det tryckta ordet. Så för att garanteraatt dessa naturliga medborgerliga rättigheter stärks, börlagstiftningen för det tryckta ordet i så stor utsträckning sommöjligt översättas till det eterdistribuerade.Radioutredning i län kan bli plats för en utmärkt utredning förhur fri radio kan genomföras i praktiken och därmed bli enmodell för övriga . I länet bor 770 000 människor i 20 kommuner. har såvälkommuner som är storstäder som landsortskommuner.Befolkningsunderlaget bidrar till att det finns underlag förkonkurrens mellan olika medier.Riksradion är en nationell angelägenhet som vi inteberör i denna motion om försöksverksamhet med fri lokalradio i . (Vi vill dock starkt ifrågasätta om detfinns skäl för statsmakterna att över huvud taget driva sk.public service-radio och -TV. )Radio bör skiljas från () och säljas på den fria marknaden. Denuvarande anställda bör ges förköpsrätt i det nybildaderadiobolaget som alltså täcker länet och därför börkallas för länsradio. Bolaget bör ges koncessionsrättighet påminst fem och högst . För att finansiera sändningarnaskall bolaget ges rätt till fri finansiering, det vill säga såvälsponsring som reklam.På kort sikt, senast i samband med att FM-bandet 104, kan användas för ljudradion måstefrekvensutrymme erbjudas för minst en konkurrerandestation med länstäckning. Ett offentligt monopol skall inteersättas av ett privat!För närvarande arbetar 35 personer på Radio Malmöhusoch verksamheten har en budget på . Omannonspriset sätts till . per 30-sekundersinslag, måste 25 reklaminslagsändas för att kostnaderna, avskrivningar och etttioprocentigt avkastningskrav skall täckas d.v.s. drygt tiominuters reklam . För annonsörer är detta enmycket låg sk. kontaktkostnad, inte minst i relation till vadannonser i dagspress kostar.Ett dussin lokalradiostationerRadio är ett i första hand lokalt medium. Det visar inteminst det radioutveckling i övrigaVästeuropa.Vi menar att enskilda personer, företag ellerorganisationer skall ges rätt att etablera lokalaradiostationer så länge det finns ledigt frekvensutrymme.Lämpliga sändningsområden kan vara en eller flerakommuner. I exempelvis större städer som kansändningsområdet vara delar av kommunen. Det som tordeavgöra sändningsområdets geografiska storlek är detpresumtiva lyssnarantalet, det vill säga antalet invånare. Desändningsområden som därmed blir föremål förkoncessionsgivning skall som huvudprincip alltid erbjudaminst två frekvenser. Därmed uppnås den nödvändigakonkurrens som är en annan viktig faktor vid avregleringenav radiomediet i län.Många av de organisationer som sänder närradiokan förväntas att ansöka och erhålla koncession förlokalradio. Antalet föreningar som kommer att sändanärradio kommer med stor säkerhet att minska vilket kanleda till att några av närradiofrekvenserna kan överlåtas förkoncessionsgivning till den fria lokalradion.Det finns lediga frekvenserI finns 35 frekvenser förljudradiosändningar: 15 av dessa används för riksradionsfrekvenser, 5 för lokalradion och 15 för närradion. Dettaendast inom FM-bandet 88. Med en tätarepackning av frekvenser, med samma kvalitetskrav som iövriga , kan ytterligare frekvenserupplåtas. Till detta skall fogas de ca tio frekvenser som detnya FM-bandet 104--108 erbjuder om bara . Någonbrist på frekvenser finns alltså inte!Internationella erfarenheter visar att det kommersiellaunderlaget för att driva reklamfinansierade radiostationerbör vara 30 000--40 000 presumtiva lyssnare i sändningsområdet. Det tordemed andra ord finnas underlag för minst tio kommersielltfinansierade stationer i . Sett ur dettaperspektiv kommer det att finnas lediga frekvenser.Ett särskilt organ bör inrättas som fördelar koncessioneroch frekvenser i . Lämpligen kan detta utsesav men skall bestå av jurister och tekniker somledamöter. Det politiska inflytandet över informations- ochyttrandefriheten bör, på samma sätt som för det trycktaordet, minimeras.Ett beslut under vårriksdagen 1991 borde kunnainnebära att den nya lagstiftningen kan gälla från och medden . skulle därmed bli platsför en utredning som i praktisk handling visar hur framtidenför radion i övriga kan organiseras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri radio i .