mot · GE02T44 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Gotländska vägfrågorI propositionen redovisar regeringen omfattandesatsningar på investeringar i infrastrukturen som kommeratt innebära att i sin helhet stärker sinkonkurrenskraft gentemot övriga länder i . Noterasbör dock att satsningen framförallt sker på de störretrafiklederna och i storstadsområdena.Tillväxtpropositionen behandlar enbart investeringar iinfrastrukturen. Drift och underhåll förutsätts ske medordinarie medel enligt budgetpropositionen. Där föreslåsför drift och underhåll för ett anslag om 6 125 Mkrvilket är (+ ) anslag. Mednuvarande prognos för kostnadsstegringar mellan 1991 och1992 innebär det ett minskat produktionsutrymme om . Detta är mycket illavarslande eftersom det inte täckertrafikens årliga vägslitage. Pågående kapitalförstöring inomvägunderhållet kommer inte att kunna hejdas utan kommeristället att accelerera, vilket får allvarliga konsekvenser inteminst för landsbygdsvägarna.Regeringens målsättning om en levande landsbygdkommer inte att kunna förverkligas om inte förutsättningenför finansiering av drift, underhåll och förbättring avlandsbygdsvägarna väsentligt förbättras. Hur påverkar dåtillväxtpropositionen och övrig förväntad finansiering avväghållningen förhållandena på ? Eftersom det ärsvårt att utläsa någon förbättring så är risken uppenbar attGotland får ytterligare svåra försämringar förkommunikationerna till och från ön och på ön. Jag vill idetta sammanhang särskilt framhålla följande:Färjetrafiken till och från GotlandUtvecklingen inom färjetrafiken under de senaste årenär starkt oroande. Prisutvecklingen nu senast genomresemomsen är helt oacceptabel. Som en följd häravkommer turismen i en mycket brydsam situation och tilldetta kan läggas omställningar inom jordbruket som gördenna näring högst osäker. Andelen sysselsatta inom dessanäringar är i förhållande till landet i övrigt mycket stort påön, varför nedskärningarna blir oerhört kännbara. Dettahar jag påtalat i särskilda motioner . Härtill kommer den i tillväxtpropositionenaviserade nedläggningen av sockerbruk senast efter1995 års betkampanj. En nedläggning påverkar kraftigtsysselsättningen inom industrisektorn, vilket jag ocksåpåpekar i separat motion.För att motverka den negativa utvecklingen inomjordbruk, turism och industri är det absolut nödvändigt attkommunikationerna mellan och fastlandetavsevärt förbättras beträffande prisnivå, turtäthet och övrigservice.I sammanhanget vill jag peka på regeringens beslut den14 februari om att skall utsträckas till attomfatta --och därmed utgöra ennord-sydlig inlandsriksväg genom norra och mellerstaSverige. I en kommentar till beslutet sägerkommunikationsministern att blir en viktigturistled genom inland och att ett omfattandearbete läggs ned i berörda kommuner för att stimuleraturismen.En enhetligt numrerad riksväg skulle utgöra ett viktigtmedel i det arbetet.Analogt med detta vill jag föreslå att riksväg 73Stockholm--och Växjö-Oskarshamnförlängs till . Att på detta sätt inlemma i detsvenska trafiknätet innebär ett nytänkande som inte minsthar psykologisk betydelse för turismen. Väl medveten omatt vägarna går över vattnet så finns parallellen redan i dagi Europavägsystemet.Gotlands ''vägar'' till fastlandet går till Nynäshamnrespektive . svarar för alla allmännafärjeleder i landet utom lederna mellan ochfastlandet. På alla allmänna färjeleder som Vägverketdriver åker passagerare och fordon helt gratis. I denjämförelsen synes priset för en resa mellan ochfastlandet inte acceptabelt.Att kräva gratis resa mellan och fastlandetsynes inte realistiskt och har heller aldrig gjorts. Däremotborde vägpriser över vattnet kunna tillämpas, där denstatliga bilersättningen kunde utgöra riktmärke. Staten börsvara för färjetrafikens infrastrukturkostnad d v skapitaltjänstkostnader för tonnaget jämte hamnavgifter.Möjligheter såsom exempelvis någon form av taxfreeförsäljning skall kunna prövas såväl som möjligheten till enbättre konkurrens inom båttrafiken. Hela trafikföringenmellan och fastlandet är nu så problematisk att jagi motion T 645 krävt en särskild oberoende utredning.De gotländska vägarnaUtvecklingen av de statliga anslagen till drift ochunderhåll är oroväckande. En sänkning av standarden pålandsbygdsvägarna kan inte accepteras. som harsin bebyggelse spridd över hela ön skulle få allvarligaförsämringar. För del är det framföralltgrusvägarna som har en klart undermåligstandard. Det kalkrika materialet på ön gör grusvägarnasärskilt besvärliga. De blir smetiga, mjuka och sliriga vid våtväderlek och stenhårda och gropiga vid torr väderlek. Pågrund av det fina materialet, nedkrossad kalksten, blir deockså mycket dammbenägna.För att motverka detta måste dammbindning med saltutföras i betydligt större omfattning än vad som är brukligtför övriga grusvägar. I sammanhanget kan påpekas att deallmänna statliga vägarna på , som i princip harsamma material som , ärbelagda. Vägdirektören på har som målsättning attfå samtliga allmänna statliga vägar belagda till sekelskiftet.Det är i och för sig en vällovlig målsättning med det måsteske i snabbare takt om en rimlig standard skall kunnauppnås även på det lågtrafikerade vägnätet. Det är ennödvändig förutsättning för att kunna klara omställningeninom jordbruket och att kunna klara erforderligaturistsatsningar på den gotländska landsbygden. Inte minstcykelturismen är beroende av att det finns ett godtagbartvägnät som inbjuder till cykeltrafik. Det är ett rättvisekravatt de gotländska grusvägarna beläggs.Gotland är det enda länet i landet som har helt saltfrittunder vinterhalvåret. Det gäller både statliga ochkommunala vägar. De gotländska trafikanterna är mycketpositiva till detta och anpassar hastigheten vid halt väglag,varför olycksstatistiken inte försämrats. på önhar också en utmärkt information till bilisterna vialokalradion.De gotländska trafikanterna accepterar inte attvintersaltet kommer tillbaka. Mot den bakgrunden rimmardet dåligt att man använder dubbelt så mycketsalt för att dammbinda vägytan jämfört med en normalgrusväg på fastlandet. Därför måste en beläggning kommatill stånd . Även ur miljösynpunkt medförbeläggning stora positiva effekter.Av statliga vägar är grusvägar.Förstärkning och beläggning av dessa har av Vägverketkostnadsberäknats till ca , ett mycket blygsamtbelopp i förhållande till de vinster som skulle göras omvägarna beläggs.Samordnad statlig och väghållning påGotlandI propositionen redovisas förslag till ny organisation förVägverket. Om beslutar i enlighet med förslagetså vill jag föreslå att tillförs den östra regionen ochinte den sydöstra som är föreslaget i propositionen. Enligtmin uppfattning föreligger ett betydligt störrekommunikationsutbyte för del med den östraregionen. Kontakt har förevarit från medVägverket och och därvidhar man inget att erinra mot att denna överföring sker.När det gäller väghållningen på så föreliggeringen koppling av naturliga skäl till vägarna på fastlandetom man bortser från färjeförbindelserna. Därför finnsingen samordningsvinst att hämta med något annat län.Däremot borde en samordning av den statliga ochkommunala väghållningsproduktionen på förefallavara en lösning för att effektivisera verksamheten och ettsådant förslag har utarbetats av vägdirektören på Gotland.Den mest effektiva åtgärden torde vara att bilda ett särskiltproduktionsbolag för väghållningen. Detta bolag ägsgemensamt av och . Bolagettillhandahåller sedan de tjänster som beställs.Med hänsyn till läge och därmed begränsademöjligheter till samarbete med andra län torde vägfrågornapå ön bäst handläggas inom länet. Det är därför nödvändigtatt myndighetsdel (beställardel) för detgotländska vägnätet stationeras på ön. Tillräckligabefogenheter bör kunna delegeras ut så att detta blir fallet.Sammanfattningsvis bör det finnas goda möjligheter attutveckla trafikfrågorna till och från och på ön ommina yrkanden om dels en särskild utredning omfärjetrafiken och dels här ovan nämnda vägfrågor får enpositiv behandling. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att får iuppdrag att planera och genomföra förstärkning ochbeläggning av det gotländska vägnätet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i nya organisationGotland tillförs den östra regionen,3. att hos regeringen begär att måbeakta vad i motionen anförs om inlemmande av isvenska trafiknätet.