mot · GE02U246 · 1991-01-25 00:00:00 — ÄvenVärldsbankens årsrapport, som helt ägnas fattigdomen, haren optimistisk underton i det man söker visa att det ärmöjligt att angripa fattigdomsproblemen.Genom kris har Världsbanksgruppen(och InternationellaUtvecklingsfonden/) liksom (FN:sUtvecklingsprogram/UNDP och fackorganen) fått en kraftigt ökad inriktning på de minst utveckladeländerna, särskilt i söder om har kritiserats starkt för demiljömässigt mycket allvarliga konsekvenser som ett antalstora Världsbanksfinansierade investeringsprojekt visat sigha i en ekologiskt mycket starkt påfrestad u-landsmiljö. Dessa projekt har dessutom i flera fall inneburitomfattande tvångsförflyttningar av fattiga människor.Denna kritik har i flera avseenden haft god grund. Det ärdärför glädjande att det nu skett en betydelsefullomsvängning inom Världsbanken.Såväl som UNDP har fått minskade resurser under1980-talet. Det slår hårt mot de två tyngsta multilateralabiståndsorganen, vilka är inriktade på att stödja defattigaste , särskilt i söder om . Detbör vara målsättning att söka få till stånd ökaderesurser till detta arbete. Vi föreslår bl.a. mot dennabakgrund höjda anslag till UNDP.Miljöfrågan har fått växandeuppmärksamhet. Alla de stora multilaterala organen haridag miljöavdelningar som granskar verksamheten frånmiljösynpunkt och också arbetar fram miljöprojekt. som tidigare betraktade detta som utslag av ''grönkonditionalitet'' har en mer positiv syn på miljöfrågan.Även på befolkningsområdet växer en samsyn fram. Iåtskilliga är av befolkningenunder . Att i tider av ekonomisk kris bygga skolor ochfå fram arbetstillfällen till växandeungdomskullar är inte möjligt. Här har organisationer somUNFPA och en stor uppgift. Detta särskilt sombistånd på befolkningsområdet av mottagarna upplevs sommindre kontroversiellt om det kommer från ett multilateraltorgan, där de själva är medlemmar och har inflytande.De svenska biståndsmålen gäller hela det svenska u-landsbiståndet. Även inom ramen för de multilateralabiståndsorganens verksamhet bör därför betydligtmer kraftfullt verka för att ökad hänsyn tas till såväl attstödja en demokratisk samhällsutveckling och respekt förmänskliga rättigheter som att i högre grad beakta ochfrämja miljöaspekterna. Det är en central uppgift förutredningen om det multilaterala biståndet att finna formerför detta. Det får inte bara handla om att i allmänna ordalagframhålla principer utan också att genom praktiska initiativomsätta dessa biståndsmål i konkreta åtgärder som demultilaterala organen kan vidta.Vår syn på EG och biståndspolitiken redovisas ipartimotionen i Europa.9. Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS)Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) har till uppgift att med biståndsmedelfrämja ekonomisk och social utveckling i vissa ochatt utvidga och stärka förbindelser med dessaländer. Verksamheten styrs av principerna för den svenskabiståndspolitiken även om BITS:s verksamhet i första handhar varit inriktad på att främja ekonomiskatillväxt.BITS är ett mycket värdefullt instrument för samarbetefrämst med medelinkomstländer, som kräver ett mindredjupgående engagemang från som biståndsgivare.Det är därför angeläget att slå vakt om och utveckla denverksamhet BITS bedriver. Det innebär bl.a. att denbreddning av arbetet mot flera av biståndsmålen, såsommiljö och demokrati men även social utjämning, som nupågår bör drivas vidare.Ansvaret för östbiståndet har inneburiten avsevärd utvidgning av BITS:s verksamhet.Motsvarande förändringar kan knappast förutses framöver.I övrigt kan vi emellertid inte hålla med regeringen om attBITS:s tekniska bistånd behöver utvecklas i långsammaretakt än hittills.Om man bortser från östbiståndet kommer BITS nästaår att få en ökning av anslaget för tekniskt bistånd med bara10 milj.kr. Om de internationella kurser som har planeratsför skall genomföras återstår då mindre resurser förövriga insatser än vad BITS disponerar . Det riskerar attdrabba planeringen för stöd till bl.a. och Filippinerna.Mot den bakgrunden föreslår vi en uppräkning av anslagetmed 20 milj.kr.I avsnitten om demokrati respektive miljö har ovanföreslagits att BITS skall få särskilda ämnesanslag --parallella till SIDA:s -- på dessa bägge områden (5respektive 10 milj.kr.). Om det i ett BITS-land finns ett meromfattande behov av miljö- eller demokratiinsatser somkan tillgodoses i former som passar BITS:s arbetssätt bör dekunna tillgodoses utan att SIDA tvingas gå in.Riksdagens majoritet har tidigare avslagit förslag frånvårt håll om att bindningen av BITS:s tekniska bistånd tillupphandling i skulle avskaffas. Regeringen föreslårnu att samtliga biståndsorgan skall ha möjlighet att utnyttjakompetens från tredje land. Vi förutsätter att detta innebäratt bindningen även av det finansiella stödet avvecklas ochatt myndighetens instruktion ändras i denna riktning.BITS:s internationella kurser är av omvittnat högkvalitet och är ett mycket värdefullt inslag i biståndet. Debör därför successivt byggas ut. Vi vill särskilt betonamöjligheterna att använda dessa kurser för att främjakunskapsöverföring om marknadsekonominsförutsättningar och mekanismer samt om metoder attutveckla demokratiska strukturer.10. AnslagsfrågorRegeringens förslag om att finansiera kostnader förasylsökande över biståndsanslaget avvisas. Östsamarbetet,som enligt förra årets riksdagsbeslut omfattar 300 milj.kr.per år , placeras utanför enprocentsramen.Därmed står sammanlagt ytterligare tillförfogande för u-landsbistånd. Biståndsramen höjs till 14171 milj.kr.Folkpartiet liberalernas alternativ har en starkhumanitär profil. Vi föreslår bl.a. höjningar av anslagen tillåtgärder för flyktingar genom FN:s flyktingkommissarie() och FN:s fond för Palestina-flyktingar(UNRWA). Vi begär en ytterligare kraftig höjning avkatastrofbiståndet. Vi betonar vikten av humanitärt biståndi . Vi föreslår ökade anslag till () och till anslaget särskilda program, däriblandåtgärder för familjeplanering och för handikappade.Vi vill vidare ge biståndet en starkare inriktning pååtgärder för att främja demokrati. Vi föreslår en utökningav SIDA:s anslag för demokratifrämjande och en liknandeanslagspost till BITS. föreslås bli nyttprogramland. Det bistånd som förmedlas via enskildaorganisationer föreslås höjt i nivå med SIDA:s äskande.Resurserna för miljöbistånd utökas i förhållande tillregeringens förslag. Det gäller både anslaget förmultilaterala insatser som regeringen inte höjer alls och deresurser som ställs till SIDA:s förfogande. Ett liknandeanslag införs också för BITS.Utnyttjandet av SAREC:s anslag för u-landsforskninghar varit mycket högt. En rad viktiga verksamheter avbetydelse bl.a. för miljövården och kampen mot aids pågår.Insatser till förmån för demokrati och mänskliga rättigheterhar påbörjats och håller på att byggas ut. Mot denbakgrunden är SAREC anmärkningsvärt snävt behandlad iårets budget och förefaller i praktiken få minskade resurser.Vi föreslår en höjning med 40 milj.kr. utöver regeringensförslag.Anslagsposten särskilda program föreslås förstärkt medsammanlagt 50 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag.Detta tillskott skall i första hand användas förhandikappinsatser, befolkningsfrågor, hiv/aids ochförvaltningsbistånd.Vi föreslår slutligen att 50 milj.kr. utöver regeringensförslag ställs till förfogande för insatser i skuldtyngda (betalningsbalansstöd).Vi föreslår sammanfattningsvis följande förändringar iförhållande till regeringens förslag.Multilateralt biståndUNDP+ 50FN:s befolkningsfond (UNFPA)+ 20IPPF, Internationella familjeplaneringsfederationen+ 20FN:s barnfond ()+ 30FN:s fond för Palestinaflyktingar (UNRWA)+ 20FN:s flyktingkommissarie ()+100FN:s utvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM)+ 2FN: boende- och bebyggelsecenter (HABITAT)+ 5Multilaterala miljöinsatser+ 50Mekongkommittén+ 6Bilateralt biståndAngola+ 25Guinea-Bissau+ 5Kap Verde+ 5Moçambique+ 5Uganda+ 10Indien+ 35Nicaragua+ 10Regionala insatser i Centralamerika+ 35Regionala insatser i Afrika+ 20Demokrati, MR, humanitärt bistånd+100Katastrofer+200Särskilda miljöinsatser+ 25Särskilda program+ 50Enskilda organisationer+ 40Costa Rica+ 40Filippinerna+ 20SAREC+ 40BITS:s tekniska bistånd+ 20Miljöanslag till BITS+ 10Demokratianslag till BITS+ 5Swedfund+ 40IMPOD+ 12SIDA:s administration+ 10Särskilda insatser i skuldtyngda länder+ 50Näringslivsutveckling genom ny myndighet+ 10Vietnam--100Kenya-- 25 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om enprocentsmålet som etappmål,innehållet i enprocentsramen och det samlade biståndetsökning som andel av BNI,2. att avslår regeringens förslag att finansierakostnader för asylsökande på 700 milj.kr. överbiståndsanslaget,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndets effektivitet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett fristående sekretariat förutvärdering av biståndet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillvaratagande av hemvändandebiståndsarbetares erfarenheter,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om övergång från bundet tillobundet bistånd,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvarsfördelningen mellanSIDA och BITS,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndskompetensen påambassaderna,9. att med ändring i regeringens förslag tillriktlinjer för demokratibiståndet som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omuppbyggandet av en demokratisk infrastruktur,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till uppbyggande avpolitiska partier och andra fria organisationer,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett omfattandeanalysarbete beträffande biståndsformer som kan främjaövergång till demokrati och flerpartisystem,12. att med ändring i regeringens förslag tillriktlinjer för demokratibiståndet som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om sambandetmellan marknadsekonomi och politisk pluralism,13. att med ändring i regeringens förslag tillriktlinjer för demokratibiståndet som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omdemokratidialogen samt om frysning och sänkning avlandramar,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om synen på flerpartisystem i ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om årliga oberoende redovisningarav läget beträffande demokrati och mänskliga rättigheter ide svenska mottagarländerna,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om humanitärt bistånd i ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till Polisario,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till utländska enskildaorganisationer,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en långsiktig utfästelsebeträffande ökningen av det bistånd som förmedlas viasvenska enskilda organisationer,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strukturanpassning medmänskligt ansikte,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning avförvaltningsbiståndet för utveckling av marknadsekonomiinom ramen för särskilda program,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om IMPODs ställning i det nyabiståndsorganet och ett utvidgat arbete för att främja u-landsimport till ,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till områden i detfransktalande ,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöbistånd,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av anslagsposternaför katastrofer och stöd till återuppbyggnad,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd inom bostadssektorn ochi städerna,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av biståndet vadgäller befolkningsfrågor, bl.a. inom ramen för särskildaprogram,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barn och ungdomar i biståndet,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnoinriktat bistånd,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser mot HIV/aids bl.a. inomramen för särskilda program,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för handikappade inomramen för särskilda program,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om systemet med programländer,33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling av bistånd,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till ,35. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till ,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndet till ,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till krigets offer i ,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte längre bör ingå ikretsen av reguljära samarbetsländer för BITS,39. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bindningen av BITSs tekniskabistånd,40. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om BITSs internationella kurser,41. att beslutar fastställa biståndsramen /92 till 14 171 milj. kr.,42 att till UNDP för /92 anslår50 milj.kr. utöver regeringens förslag,43. att till UNFPA för /92anslår 20 milj.kr. utöver regeringens förslag,44. att till IPPF för /92 anslår20 milj.kr. utöver regeringens förslag,45. att till för /92anslår 30 milj.kr. utöver regeringens förslag,46. att till UNRWA för /92anslår 20 milj.kr. utöver regeringens förslag,47. att till UNHCR för /92anslår 100 milj.kr. utöver regeringens förslag,48. att till UNIFEM för /92anslår 2 milj.kr. utöver regeringens förslag,49. att till HABITAT för /92anslår 5 milj.kr. utöver regeringens förslag,50. att till Multilaterala miljöinsatser /92 anslår 50 milj.kr. utöver regeringensförslag,51. att till för budgetåret1991/92 anslår 6 milj.kr. utöver regeringens förslag,52. att för /92 bestämmermedelsramen för till 25 milj.kr. mer än regeringenföreslagit eller således 225 milj.kr.,53. att för /92 bestämmermedelsramen för till 5 milj.kr. mer änregeringen föreslagit eller således 100 milj.kr.,54. att för /92 bestämmermedelsramen för till 5 milj.kr. mer än regeringenföreslagit eller således 80 milj.kr.,55. att för /92 bestämmermedelsramen för till 5 milj.kr. mer änregeringen föreslagit eller således 480 milj.kr.,56. att för /92 bestämmermedelsramen för till 10 milj.kr. mer än regeringenföreslagit eller således 120 milj.kr.,57. att för /92 bestämmermedelsramen för till 35 milj.kr. mer än regeringenföreslagit eller således 435 milj.kr.,58. att för /92 bestämmermedelsramen för till 10 milj.kr. mer änregeringen föreslagit eller således 290 milj.kr.,59. att för /92 bestämmermedelsramen för till 100 milj.kr. mindre änregeringen föreslagit eller således 225 milj.kr.,60. att för /92 bestämmermedelsramen för till 25 milj.kr. mindre änregeringen föreslagit eller således 125 milj.kr.,61. att för /92 bestämmermedelsramen för Regionala insatser i till 35milj.kr. mer än regeringen föreslagit eller således 145milj.kr.,62. att för /92 bestämmermedelsramen för Regionala insatser i till 20 milj.kr.mer än regeringen föreslagit eller således 225 milj.kr.,63. att för /92 bestämmermedelsramen för Demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd till 100 milj.kr. mer än regeringenföreslagit eller således 650 milj.kr.,64. att för /92 bestämmermedelsramen för Katastrofer m.m. till 200 milj.kr. mer änregeringen föreslagit eller således 1 010 milj.kr.,65. att för /92 bestämmermedelsramen för Särskilda program till 50 milj.kr. mer änregeringen föreslagit eller således 400 milj.kr.,66. att för /92 bestämmermedelsramen för Bistånd genom folkrörelser och andraenskilda organisationer till 40 milj.kr. mer än regeringenföreslagit eller således 775 milj.kr.,67. att för /92 bestämmermedelsramen för Särskilda miljöinsatser till 25 milj.kr. merän regeringen föreslagit eller således 260 milj.kr.,68. att beslutar göra tillprogramland och för /92 fastställer enlandram på 40 milj.kr.,69. att för /92 anslår 20 milj.kr.ytterligare för bistånd till ,70. att för /92 till U-landsforskning anslår 40 milj.kr. mer än regeringenföreslagit eller således 430 milj.kr.,71. att för /92 till Teknisktsamarbete genom BITS anslår 20 milj.kr. mer än regeringenföreslagit eller således 335 milj.kr.,72. att beslutar inrätta ett särskilt anslag tillBITS för Särskilda miljöinsatser och för /92anslår 10 milj.kr.,73. att beslutar inrätta ett särskilt anslag tillBITS för Främjande av demokrati och mänskligarättigheter och för /92 anslår 5 milj.kr.,74. att för /92 anslår ytterligare40 milj.kr. till ,75. att för /92 till IMPODsverksamhet anslår 12 milj.kr. mer än regeringen föreslagiteller således 36,5 milj.kr.,76. att för /92 till SIDAsadministration anslår 10 milj.kr. mer än regeringenföreslagit eller således ,77. att för /92 till Särskildainsatser i skuldtyngda anslår 50 milj.kr. mer änregeringen föreslagit eller således 550 milj.kr.,78. att för /92 tillNäringslivsutveckling genom ny myndighet anslår 10milj.kr. mer än regeringen föreslagit eller således 35 milj.kr.