mot · GE02K404 · 1991-01-25 00:00:00 — Fri radio och TV Innehåll 1.Sammanfattning5 2.Staten kränker yttrandefriheten6 3.Europa får fria media6 4.Stärk yttrandefriheten8 5.Etableringsfrihet för radio och TV9 6.Tillåt fri finansiering10 7.Sveriges Radios organisation12Hemställan13 1. SammanfattningNärradiolagens utformning, som är grunden förnärradionämndens försök att tysta Radio Nova iVagnhärad, är stötande från yttrandefrihetssynpunkt. Detvisar än en gång att blir allt mer isolerat i ett Europadär utvecklingen går mot ökad frihet och mångfald i etern.I både Öst- och pågår en snabb utvecklingmot fria etermedier. I tyder åtskilligt på att denpolitiska utvecklingen leder till en etablering av fria medier.Det är bra att etermediepolitiken avpolitisk handlingsförlamning nu utreds av enparlamentarisk beredning. Målet för beredningens arbetebör vara att det svenska radio- och TV-monopoletavskaffas. I princip skall endast tekniska begränsningartillåtas inskränka etableringsfriheten för radio- och TV-sändningar.I motionen föreslås att de två kvarvarande frekvensernaför markbundna TV-kanaler skall upplåtas till friståendeägare med koncessioner på högst . När nya friståendekanaler etablerats bör en av två TV-kanalersäljas till fristående intressenter. För radion bör gälla attkoncession skall kunna beviljas varje fysisk eller juridiskperson så länge de tekniska förutsättningarna så tillåter.Alla koncessionsärenden skall handläggas av en statligkoncessionsgivande myndighet, varför kabelnämnden ochnärradionämnden kan läggas ned.Förbudet mot kommersiell reklam i radio och TV börupphävas, för att möjliggöra finansiering av friståendekanaler. Reklamsändningar bör dock inte tillåtas i SverigesRadios kanaler, eftersom företaget har ensamrätt tilllicensintäkterna.Även organisation är föremål för denparlamentariska beredningens arbete. I motionen avvisaskoncernledningens försök att centralisera makten tillmoderbolaget. I stället föreslås att moderbolaget avskaffas,och två separata programbolag inrättas -- ett för radio ochett för TV -- med var sitt avtal med staten.2. Staten kränker yttrandefrihetenHösten 1990 knackade kriminalpolisen på hosmoderaternas och föreningsordförande i . Syftet var att anställa förhör omnärradiostationen sändningar.Sedan den 20 juni 1990 sänder Radio Nova reklam i stridmed närradiolagens reklamförbud. harmedlemsföreningarna i Östra Sörmlands Närradioföreningfått sina sändningstillstånd indragna. Bland annat harnärradionämnden tystat sändningarna för ,och ! Nämnden har överlämnat ''fallet''till allmän åklagare för att utröna vem som brutit motradiolagen. Och företrädare för ochfolkpartiets respektive lokalorganisationer får besök avpolisen.Förvisso innebär Radio Novas reklamsändningar ettbrott mot närradiolagens reklamförbud. Icke desto mindreställer Radio Nova dagens etermediepolitiska situation påsin spets.Närradiolagens utformning, som är grunden förförsöken att tysta Radio Nova, är stötande frånyttrandefrihetssynpunkt. Det är ett exempel på hursocialdemokraternas handlingsförlamning ietermediepolitiken gör till ett radio- och TV-monopolets reservat i ett som i övrigt präglas avökad yttrandefrihet och växande mångfald i etern.3. får fria mediaDen tekniska utvecklingen och demokratiseringen avÖsteuropa har förändrat synen på etermedias rätt till friheti nästan hela . En omfattande avreglering och ettinförande av etableringsfrihet skapar möjligheter till friopinionsbildning. De statskontrollerade monopolen blir alltfärre.I de tidigare kommunistdiktaturerna i har friaradiostationer gjort entré. De betraktas som viktigaförutsättningar för det öppna och demokratiska samhället.Människorna i dessa länder har bittra erfarenheter avstatskontrollerad nyhetsförmedling.I början av år 1990 startade den första icke-statliga,kommersiella radiostationen i . Från Litauenshuvudstad började radiostationen M 1 sända tillinvånarna. Det dröjde inte länge förrän M 1 fick sällskap ietern av ytterligare en fristående station, Radiocentras, somvänder sig till en något äldre publik. Dessa kanaler bådekompletterar och konkurrerar med varandra. Varubristengör det visserligen svårt att sälja reklam, men utländskaföretag bistår genom att köpa reklamtid.Den kommunistiska partikongressen var mer liberal än vad de svenskasocialdemokraterna ansåg sig kunna vara några månadersenare. Det sovjetiska beslöt att brytaupp statsmonopolet för etermedier. är det tillåtet attetablera både privat och kommersiell radio iSovjetunionen.Under september 1990 inledde den första sovjetiskakommersiella radiostationen, Eko , sina sändningarfrån . Det är fakulteten för journalistik viduniversitetet i som tillsammans medveckotidningen och staden för förstagången gett den sovjetiska radion, Gosteleradion,konkurrens.Redan i oktober i fjol fick den ryska huvudstaden sinandra fria radiostation, Radio Roks, som till följd av bristpå tekniker och studiolokaler sänder per satellit från Oslo.I de nya demokratierna i Öst- och harfrihet i etern etablerats. Invånarna i det tidigare DDR harefter återföreningen fått möjligheter att sändareklamfinansierad regionalradio.I etablerades med fransk hjälp en friståenderadiostation i , FUN-Radio, redan någon veckaefter diktatorn fall. Det var franska ungdomarsom med sin erfarenhet från fristående franskaradiostationer på detta sätt bistod studenterna i Bukarest.I förbereds en ny radiolagstiftning som väntasinnehålla regler för koncession för nya programbolag ochtilldelning av sändningsfrekvenser.Den ungerska regeringen har lagt en proposition ometableringsfrihet. Den behandlas iparlamentet och ett beslut väntas . Redan nuhar ett 60-tal koncessionsansökningar kommit in och deförsta fristående stationerna väntas inleda sina sändningar iår. Men redan nu finns ett litet antal små privata ochkommersiella radiostationer som har planer på attexpandera när etableringsfriheten vidgas.Inom Radio finns två reklamfinansieraderadiokanaler, Radio Danobius och Radio , sommed största sannolikhet blir självständiga stationer senare iår.Utöver de två statliga TV-kanalerna finns det i Ungernen fristående reklamfinansierad , , som hyrsändningstid från den statliga televisionen.Till och med i , sista kommunistiskafäste, tycks en utveckling mot fria etermedia nu varaförestående. Försök har utförts av privatpersoner ihuvudstaden att sända fri radio. Även omdemokratiseringsprocessen befinner sig i sin inledande fasfinns indikationer på att fria etermedia kan bli verklighetäven för albanerna.Denna utveckling mot yttrandefrihet och konkurrens ide gamla diktaturstaterna är naturligtvis oerhört glädjande.Dessutom har man i tagitytterligare stora steg för att möjliggöra fria etermedia.I uttalade författningsdomstolen att detstatliga monopolet var oförenligt med grundlagensstadgande om yttrandefrihet. Monopolet upphävdes, ochsom en följd därav rådde i praktiken etableringsfrihet bådei radio och TV. Någon lagstiftning på området infördes inteförrän 1988. I skapades etableringsfrihet förprivata kommersiella radiostationer 1983. Där har ocksåstatsmonopolet för TV-sändningar upphävts.På andra sidan har en lång tradition avfria etermedia. Enbart i finns nästan 40 TV-kanaler och landet har minst 10 000 friståenderadiostationer, som tillfredsställer olika önskemål ochsmakriktningar hos sina lyssnare. Det skapar verkligmångfald i etern.I beslöt parlamentet att anta enny radiolagstiftning som kommer att ge flera nationellafristående radiokanaler. avskaffastidsbegränsningarna för reklam i lokala radiostationer. Förnärradion blir reklam en möjlig finansieringskälla.I samtliga våra nordiska grannländer har liberaliseringarskett av radiolagstiftningen. Reklamfinansierad radio finnsi , , och . Längst har Islandkommit som definitivt avskaffade radio-och TV-monopolet. finns det en landsomfattande ochtre regionala fristående , samt nio permanentaoch 34 s.k. tillfälliga radiosändare. Det gör med sina245 000 invånare till det land som har flest radio- och per invånare i världen.Alla nordiska länder, med undantag för ochSverige, har , liksom de flesta andra europeiska länder,minst en TV-kanal som är fristående från den statligatelevisionen. I förbereds en andra kanal somkommer att ligga utanför NRK.Till denna utveckling kommer det europeiskasamarbetet för att stärka yttrandefriheten. medlemmar är det endast ochÖsterrike som förbjuder reklamfinansiering av närradio. IÖsterrike har dock den nytillträdda regeringen uttalat att frietableringsrätt i etern skall vara verklighet inom entvåårsperiod. Det är främst tidningarna i som förtkampen om fri etableringsrätt i radion. De österrikiskaradio- och TV-sändningarna är redan delvisreklamfinansierade.Samtidigt som denna positiva utveckling har tagit fart ivår omvärld slår socialdemokraterna vakt ometermediemonopolet i . Den fördaetermediapolitiken har mer gemensamt med utvecklingen iSydafrika -- där regimen slår vakt om radio- och TV-monopolet -- än med utvecklingen i vår egen världsdel.4. Stärk yttrandefrihetenRätten till yttrande- och informationsfrihet slås fast i 2 kap. 1§ regeringsformen:Varje medborgare är gentemot det allmännatillförsäkrad a) yttrandefrihet; frihet att i tal, skrift eller bild eller påannat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar,åsikter och känslor,b) informationsfrihet; frihet att inhämta och mottagaupplysningar, samt att i övrigt taga del av andras yttranden.Även i om de mänskligarättigheterna, som undertecknade , ärskyddet för yttrandefriheten starkt. Följande sägs ikonventionens tionde artikel:1. skall äga rätt till yttrandefrihet. Denna rättinnefattar åsiktsfrihet samt frihet att mottaga och spridauppgifter och tankar utan inblandning av offentligmyndighet och oberoende av territoriella gränser. Dennaartikel hindrar icke en stat att kräva tillstånd för radio-,televisions- eller biografföretag.De allra flesta betraktar denna yttrandefrihet som detfria samhällets grund.Den som säger sig förespråka det fria och öppnasamhället kan därför inte med trovärdighet försvara radio-och TV-monopolet. Det är endast i totalitära stater sominformationsförmedlingen är en statlig angelägenhet.Därför bör etableringsfrihet råda för etermedia, inte baraför det tryckta ordet.5. Etableringsfrihet för radio och TVGrundprincipen bör enligt vår mening vara att endasttekniska begränsningar skall tillåtas inskränka den friaetableringsrätten.Denna uppfattning ges stöd i ett domslut iEuropadomstolen för de mänskliga rättigheterna. I fallet''Case of '' slår domstolenfast att begränsningar av yttrandefriheten i princip endastskall vara inriktade på att reglera radioverksamhetenstekniska aspekter. Lagstiftningen får inte användas för atthindra yttrandefriheten som sådan, utan regler förkoncessionsgivning skall syfta till att reglera fördelning avfrekvenser.Det innebär att varje fysisk eller juridisk person, sålänge teknikens begränsningar så tillåter, skall kunnabeviljas koncession för radio- eller TV-sändningar.All handläggning av koncessioner för radio- och TV-sändningar bör skötas av en statlig koncessionsgivandemyndighet. Därför bör närradionämnden ochkabelnämnden avvecklas.De två kvarvarande frekvenserna för markbundna TV-kanaler bör säljas ut till fristående intressenter, medkoncession för högst . Sändningarna skall kunnafinansieras med reklam. Sändningarna skall påbörjas efter det att koncession beviljats. Det betyderatt alla svenskar kan se fristående markbundnaTV-sändningar!Public service syftar till att tillgodose intressen somannars anses kunna komma till korta. Enligt vår meningtillgodoses behovet av TV ''i allmänhetens tjänst'' väl av enSR-kanal. Därför kan en av --när de fristående TV-kanalerna väl etablerats -- med fördelsäljas ut till fristående intressenter. På detta sätt ökarmångfald och yttrandefrihet ytterligare i etern.Radio är ett billigt och enkelt medium. Fri radio skullekunna innebära hundratals nya radiostationer i . De24 lokalradiostationerna bör ombildas till friståendekommersiella radiostationer. Koncession bör, så länge detekniska förutsättningarna så tillåter, kunna tilldelas varjefysisk eller juridisk person. De fria radiostationerna skallkunna finansieras med reklam.De krafter som fortfarande försvarar Radiosmonopol har i allmänhet svårt att avfärda resonemanget omökad yttrandefrihet. I stället argumenterar de utifrånpåståendet att etableringsfrihet och konkurrens skulleinnebära ett likriktat radio- och TV-utbud, sämre programoch en förflackning av lyssnar- och tittarvanor.Detta synsätt är ingenting annat än förmynderi. Med''sämre program'' avser monopolanhängarna naturligtvisprogram som inte faller den politiska överheten i smaken.Sällan sägs detta rent ut -- förmynderiet döljs bakomparoller som 'kvalitet'' och ''smala program''.1980-talet har inneburit en revolutionerande utvecklingpå etermedieområdet. För inte så länge sedan hade de allraflesta svenskar bara tillgång till två TV-kanaler. finnskabel- och satellit-TV, med tiotals kanaler att välja mellan,i 1,2 miljoner svenska hushåll. TV-reklam -- som var tämligen exotiskt -- är ett naturligtinslag i hundratusentals svenska vardagsrum.Att lagstiftning och politisk reglering av etermediasläpar efter den tekniska utvecklingen beror inte enbart påatt socialdemokraterna haft huvudansvaret för dessa frågor.Statligt reglerade etermediemonopol är helt enkelt en igrund och botten förlegad tanke.Därför blev ett förlorat årtionde på dettaområde. som den tekniska utvecklingenaccelererade, försökte främst socialdemokraterna slå vaktom det monopol vars dagar nu är räknade. Det egentligasyftet bakom kabellagens förbud mot reklam som enbartriktar sig till svensk publik var att omöjliggöra TV-sändningar utanför monopolets ram. Denna ambition sattesdock snabbt ur spel av den tekniska utvecklingen.Samtidigt bör påpekas att regeringspartiet ingalunda harvarit ensamt i försvaret för monopol. Såsent som stod ModerataSamlingspartiet ensamt i förordet för fria etermedia. I daghar långt fler accepterat denna tanke.Trots det väntar frågan fortfarande på ett avgörande. ISverige har i många frågor fått sitta och vänta påvoteringsutslagen från den socialdemokratiskapartikongressen, så även i denna. Men radio- och TV-politiken var ingalunda avgjord i och med att (s)-kongressenaccepterade reklam i TV. Ombuden tog inte ställning tillreklamens placering. Inte heller riksdagsgruppen kundeenas i frågan, varför den nu hänskjutits till enparlamentarisk beredning. Varken kongress ellerriksdagsgrupp tog ställning i den grundläggande frågan:etableringsfrihet diskuterades över huvud taget inte.Det är bra att en parlamentarisk beredning nu får se överetermediepolitiken i dess helhet. Arbetet måste, enligt vårmening, bringas till ett skyndsamt resultat.6. Tillåt fri finansieringOfta framställs frågan om TV-reklam sometermediepolitikens avgörande huvudfråga. Så är det inte.Reklam i TV och radio är inte ett ändamål i sig.Det innebär emellertid inte att frågan om reklam i radiooch TV saknar intresse. Att reklamfinansiering tillåts, ochatt detta sker i lämpliga former, är avgörande förmöjligheterna att uppnå mångfald och konkurrens i etern.Sedan den socialdemokratiska partikongressen hösten1990 föreligger en bred politisk majoritet för att reklam börtillåtas i svenska markdistribuerade etermedia. Det ärnaturligtvis inte heller meningsfullt att upprätthållareklamförbudet då över en miljon hushåll redan kan se TV-reklam via kabel- och satellit-TV.Moderata Samlingspartiet menar att reklamens syfteskall vara att finansiera fristående radio- och TV-kanaler,och därmed vara ett medel för att uppnå konkurrens,yttrandefrihet och valfrihet. Det innebär att rätten tillreklamfinansiering skall förbehållas fristående sändareutanför Radio.Vi menar att det vore mycket olyckligt omreklamsändningar även tilläts i kanaler.Det finns främst två skäl till detta:För det första skulle ges en otillbörligkonkurrensfördel gentemot andra etermedieföretag.Sveriges Radio äger den exklusiva rätten till de licensmedelsom uttaxeras av samtliga TV-innehavare. Dessa medeluppgår till . Om företagetdessutom skulle konkurrera om reklammarknaden med dekanaler som är helt beroende av att människor väljer att sepå dem skulle dess monopolställning cementerasytterligare. Detta kan aldrig vara målet för en ny svenskTV-politik.För det andra skulle reklamsändningar inte gagnaSveriges Radios möjligheter att uppfylla det uppdrag attproducera radio och TV ''i allmänhetens tjänst'' somföretaget ålagts av staten. uppgift är atttillhandahålla program som inte produceras av dekommersiella radio- och TV-företagen. Det är grunden förpublic service-uppdraget och det innebär att SverigesRadios roll aldrig kan vara att konkurrera med de friståendeföretagen genom att efterlikna dem. Varför skall det annarsöver huvud taget finnas ett public service-företag?Reklamsändningar i en eller flera av SR-kanalernaskulle förvandla från ett renodlat publicservice-företag till ett halvkommersiellt mellanting med enhelt dominerande ställning på marknaden.Public service-uppdraget kan också ifrågasättas omSveriges Radio förverkligar planerna på att introducera enså kallad beställ-TV-kanal. innebär att tittarenenbart betalar för de program han eller hon väljer att se, ochkan knappast vara förenligt med uppdraget att produceraprogram för alla. Projektet innebär icke desto mindre attstora summor av licensbetalarnas pengar satsas i ett riskfylltprojekt på en osäker mediemarknad.Att reklamsändningar tillåts i marksänd TV innebärockså att reklamförbudet för kabel- och satellit-TV måsteupphävas. Syftet bakom denna lagstiftning har karaktärenav censur, och det hindrar inte minst utvecklingen av lokalaoch regionala TV-program.Vad som ovan anförts beträffande reklam i TV gäller iminst lika hög grad radioreklamen. ModerataSamlingspartiet menar att reklam inte skall få förekomma iRiksradions sändningar, utan ge möjligheter till finansieringav fristående kanaler.Lokalradiostationerna kan säljas ut till fristående ägareoch finansieras med reklam. Radion är ett lokalt medium,som kan ge stora möjligheter för lokala näringsidkare attmarknadsföra produkter och tjänster.När fri radio tillåts kommer en del av de föreningar somi dag sänder närradio att etablera egna stationer. Det ärväsentligt att dagens närradio också fortsättningsvis gesmed likvärdiga tekniska och ekonomiskaförutsättningar att sända. Reklamfinansiering bör enligt vårmening tillåtas utan att behöva inskränkas av en mängdrestriktioner. Nationella regleringar skall inte behövasutöver bestämmelser i marknadsföringslagstiftning ochmotsvarande. Internationella överenskommelser skallsjälvfallet följas.7. organisation 1924 fick dåvarande Radiotjänst ensamrätt tillradiosändningar i . Monopolet motiverades med attfrekvensbrist förelåg. Radiotjänst skulle efter brittiskförebild göra radio ''i hela allmänhetens tjänst''.När fick TV fick Radiotjänst, som 1957bytte namn till , monopol på TV-sändningarna. Tekniska och ekonomiska etableringshinderlåg bakom monopolet.Så sent som svarade församtliga radio- och TV-sändningar i . ärsituationen helt annorlunda, inte minst inom TV-mediet.Tiotals kabel- och satellitkanaler konkurrerar med de tvåmarksända. Närradio, som innebär en begränsad form avetableringsfrihet, ger lokal konkurrens. Det är inte längremeningsfullt att tala om ett etermediemonopol. Om baraden politiska viljan finns kan få två nyaTV-kanaler och hundratals nya radiostationer.Trots denna snabba utveckling talar allt för att SverigesRadio även i fortsättningen kommer att spela enbetydelsefull roll i den svenska etermediemiljön. Därför ärfrågorna om organisation och verksamhetmycket viktiga för den framtida etermediepolitiken.Sveriges Radio är i formell mening fristående frånstaten. Företagets ägare utgörs av olikaintresseorganisationer som företräder press, näringsliv ochde så kallade folkrörelserna. I motsats till de allra flestaaktiebolag förutsätts ägarna inte utöva något aktivtinflytande över hur verksamheten bedrivs.Sveriges Radio är ett så kallat public service-företag. Detbetyder att företaget åläggs att sända radio- och TV-program i enlighet med de mål för massmediepolitiken somriksdagen fastställt: geografisk rättvisa, redaktionelltoberoende, mångfald, ett omväxlande programutbud avgod kvalitet och finansiering genom avgifter.För att kunna fullgöra sitt uppdrag har Radioexklusiv tillgång till de licenser som uttaxeras av TV-innehavarna. Licensen har karaktären av skatt på TV-innehav, eftersom även de TV-tittare som aldrig ser påpublic service-kanalerna tvingas betala den.Sveriges Radio är organiserat som en koncern medett moderbolag och fyra dotterbolag: , , ochSveriges har haft svårigheter att hävda sig i dennya konkurrenssituationen i etern. Som ett sätt att möta dennya situationen försöker koncernledningen att stärkamoderbolaget och koncentrera makten till detta. Blandannat vill man att moderbolaget skall utse styrelserna idotterbolagen, och att hela skallsluta ett enda avtal med staten.Att öka moderbolagets makt på bekostnad avdotterföretagens självständighet skulle inte gagna SverigesRadios möjligheter att uppfylla sitt public service-uppdrag.Sveriges Radios största problem är inte bristen påbyråkratisering och maktkoncentration, snarare tvärtom.Koncernledningen hävdar att dessa åtgärder skulle ge enmer företagsmässig styrning av . Men, sombl.a. har påpekats av styrelsen för , detgår inte att okritiskt överföra ledningsmodeller frånnäringslivet. I finns inte de traditionellaförutsättningarna för koncernbildning. Ingen samlandeaffärsidé, inga tekniska synergieffekter och företagenarbetar inte i olika ekonomiska cykler. Detta förslag harockså mött stark kritik från styrelser och anställda iprogrambolagen.Förhållandena inom talar tvärtom för attmoderbolaget bör avskaffas och att programverksamhetensamlas i ett radio- och ett TV-bolag. Dessa bolag bör haseparata avtal med staten vilket motiveras inte minst av attradiooch TV-verksamheterna utvecklas mer och mer olika.Ökad centralisering och byråkratisering kommer inte attöka förmåga att möta konkurrens utifrån.Ledningen för har också begärt att fåökad handlingsfrihet gentemot statsmakterna för att ''självunder avtalsperioden anpassa organisationen''. Förslagetinnebär att skulle gesmöjligheten att slå samman dotterbolag, avskaffaprogrambolag och starta nya verksamheter under löpandeavtalsperiod.Sveriges Radios uppgift är att fullgöra sitt public service-uppdrag, inte ägna sig åt omformuleringar av detta.Uppdraget innebär att avtalspartnern, staten, skall ha ettavgörande inflytande över koncernens organisation ochinriktning. Därför kan Radio-ledningens förslagom 'ökad handlingsfrihet'' inte accepteras. Riksdagenmåste också i fortsättningen ta ställning till koncernensorganisation och verkamhetsinriktning.Den parlamentariska beredningen ometermediepolitiken har fått i uppgift att se över SverigesRadios organisation. Beredningen bör föreslå attmoderbolaget avskaffas och attprogramverksamheten samlas i ett radio- och ett TV-bolag.Dessutom bör man börja arbetet med att se överSveriges Radios ägarkonstruktion och utreda om denmotsvarar de krav som situationen på dagensmediemarknad ställer. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yttrande- ochinformationsfriheten,2. att beslutar att koncessioner för de tredjeoch fjärde markbundna TV-kanalerna skall erbjudasfristående intressenter i enlighet med vad som i motionenanförts,3. att beslutar upphäva Radiosmonopol för radiosändningar och tillåta etablering avalternativa radiosändningar i enlighet med vad som imotionen anförts,4. att beslutar upphäva förbudet motkommersiell reklam i radio och TV i enlighet med vad somi motionen anförts,[att beslutar att kommersiell reklam ävenframdeles inte skall vara tillåten i radio-och TV-sändningar,1]5. att beslutar att upphäva förbudet motkommersiell reklam i lag (1985:677) om lokalakabelsändningar i enlighet med vad som i motionen anförts,6.