mot · GE02Ub154 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Gymnasieskola och komvuxÖvergripande synpunkterI propositionen föreslås en reformeradgymnasieutbildning. Utbildningen föreslås organiserad i 16nationella program. I samtliga program ingår en kärna avgemensamma ämnen med angivna lägsta timtal. Allutbildning inom ungdomsgymnasiet föreslås bli treårig.Jag anser att gymnasieskolan behöver reformeras. Ensådan reform bör ta sikte på att skapa en mer flexibelutbildning där den studerande i högre grad kan avgörautbildningens sammansättning. De återvändsgränder somidag finns i form av olika utbildningslinjer bör försvinna.Det bör vara lätt för den studerande att komplettera ellermodifiera sin utbilning genom att välja olika ämnen ellerpåbyggnad i ett och samma ämne. Varje ämne bör därförbilda ett antal kurser i olika nivåer. Varje elev väljer iprincip sin egen individuella utbildningslinje. Ett sådantsystem finns redan i form av etappsystemet i komvux. Dettabör i ökad utsträckning utgöra modell även förungdomsutbildningen.Behovet att anordna sammanhållna utbildningar ochsammanhållna klasser kan tillfredsställas främst genomlämpligt kursutbud och schemaläggning. Eftersom syftetmed utbildningen styr de enskildas val av ämnen och kurserfinns naturliga förutsättningar för sammanhållna grupper ide flesta ämnen och kurser. Erfarenheterna från komvuxetappsystem visar också att så i hög grad är fallet.Jag vill i sammanhanget betona att den grundläggandeutbildningen i traditionell mening ska av igrundskolan. Gymnasial utbildning bör i långt större gradpräglas av den enskildes behov, förutsättningar ochintressen. Människor och uppåt bör i dettasammanhang betraktas som mogna uppgiften att själva rådaöver sin utbildning och sitt yrkesval. De bör därför beredasgoda möjligheter att utvecklas efter egen förmåga och vilja.Gymnasieskolan bör bl.a. ta sikte på att stärka respektenför den enskildes integritet och särart. Skolan bör betraktassom en offentlig service för den enskildes utveckling.Jag anser också att tillräcklig styrning med hänsyn till debehov som finns i näringsliv och samhälle av viss utbildadarbetskraft uppnås genom information och SYO-verksamhet. En friare gymnsieskola kräver en merutvecklad SYO-funktion. Det ligger självklart i denenskildes intresse att välja sådan utbildning att man senarekan försörja sig.Tyvärr kan jag inte anse att den av regeringen föreslagnagymnasiereformen tillgodoser dessa krav. Regeringensförslag innebär avsevärda svårigheter för elever att ändrasina val under utbildningens gång, det innehåller mångaåtervändsgränder och det innehåller alltför mångabegränsningar av den enskildes möjligheter att själva styrasin gymnasiala utbildning. Jag anser därför att regeringenbör återkomma med nytt förslag till gymnasiereform sombättre tillgodoser dessa krav.Intagning till vuxenutbildningI propositionen sägs att en gemensam intagningsnämndför komvux och ungdomsgymnasiet bör eftersträvas.Motiven till detta är att öka förutsättningarna församverkan i syfte att effektivt utnyttja tillgängligautbildningsresurser.De vuxnas studiesituation, behov och förutsättningar äri många avseenden annorlunda än vad som gäller förungdomar. Detta är bakgrunden till att såväl arbetsformer,schemauppläggning, studiemetodik som pedagogik ärannorlunda för vuxenutbildning än för ungdomsskolan. Detär därför motiverat att skilja komvux ifrånungdomsgymnasiet. Det är också därför motiverat attnormalt ha en särskild intagningsnämnd förvuxenutbildningen. Naturligtvis förutsätter detta ettsamarbete med isyfte att effektivt utnyttja tillgängliga resurser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens proposition1990/91:85,2. att hos regeringen begär nytt förslag tillgymnasiereform i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av .