ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo224 · 1991-01-25 00:00:00 — gjordes vissa förändringar ijordförvärvslagens bestämmelser. Ett av dessa förslaggällde prisprövningen. hade priset på bl.a.jordbruksfastigheter utgått från avkastningsvärdet. Detförslag som majoritet ställde sig bakom, påförslag från utskottet, var att priset skulle fastställas medutgångspunkt från marknadsvärdet.Den nya prisprövningen, marknadsvärdeprincipen, harvisat sig ha de negativa konsekvenser som flertaletremissinstanser befarade. Många remissinstanser menadeatt detta kommer att leda till att priserna påjordbruksfastigheter kommer att stiga avsevärt.I det nya lagförslagets 4 § fjärde stycket kan läsasföljande:Förvärvstillstånd får vägras om det är uppenbart attköpeskillingen eller annan ersättning avsevärt överstigeregendomens marknadsvärde.Jordbruksministern skriver i proposition 1986/87:122bl.a:För att motverka förvärv som görs ikapitalplaceringssyfte och för att motverka en osund allmänprisstegring bör det dock finnas kvar en möjlighet att avslåen ansökan om förvärvstillstånd om det är uppenbart att detavtalade priset avsevärt överstiger egendomensmarknadsvärde.En lantbruksnämnd hade att ta ställning till följandeförvärvsärende:Förvärvsegendomen omfattar enligt taxering 22 ha, varav 16 ha åker och 2 ha betesmark. Egendomen förvärvades i början av 1990för en köpeskilling av 1.515.000 kr. Det sammanlagda taxeringsvärdet är , varav jordbruksvärde , tomt- och byggnadsvärde . har besiktigat och värderatfastigheten till i enlighet med lantbruksverkets anvisningar.Fastighetens byggnadsvärde har justerats för att uppnå enmarknadsanpassning. Inägomarken har åsatts ett värdeutifrån gällande åkervärdetabeller.Det var, menade lantbruksnämndens majoritet,uppenbart att köpeskillingen avsevärt överstegmarknadsvärdet, jordförvärvslagens 4 § fjärde stycket, ochskulle på ett osunt sätt påverka den allmänna prisnivån iområdet. Därav avslag på förvärvsansökan.I området finns flera mycket aktiva lantbrukare, som är ibehov av ytterligare mark. Köparen är verksam inom andrabranscher.Ärendet överklagades till lantbruksstyrelsen som biföllbesvären och anförde följande:Då ni har för avsikt att bosätta er på egendomen, kanförvärvet inte anses ha skett i kapitalplaceringssyfte.Förutsättningar för avslag på grund av högt pris föreliggerdärför inte.Var i 4 § fjärde stycket jordförvärvslagen står ordetkapitalplacering? Hur skall man utläsa av lagtexten detbeslut som lantbruksstyrelsen tagit? Skall ingen hänsyn tastill jordbruksministerns uttalande om avslag på grund av förhögt pris, liksom till lagtexten?För att lantbruksnämnderna skall kunna sköta sinaåligganden i dessa ärenden på ett objektivt och så rättvistsätt som möjligt bör 4 § fjärde stycket i jordförvärvslagense över och förtydligas efter lantbruksstyrelsens tolkning avlagtexten i nämnda ärende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av 4 § fjärde stycketjordförvärvslagen.
mot · GE02Jo227 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagringsstöd för bruna bönor Odlingen av bruna bönor i är lokaliserad till delssödra delen av , dels till sydöstra delarna avSverige. På sker av den svenska odlingen.Uppsamling, hantering, lagring och försäljning av densvenska produktionen sker via två företag, båda belägna påÖland. Ett av företagen är odlarkooperativt och ett ärprivatägt i bolagsform. Koncentrationen i uppsamlingsledetär en följd av att behandlingen av bruna bönor inte kan skepå samma sätt eller med samma utrustning som förexempelvis matärter eller spannmål. Specialutrustningkrävs, vilket medför stora investeringar i förhållande tillproducerade kvantiteter. Utrustningen består exempelvisav radiatortorkar, speciella transportanordningar, delvisspecialkonstruerade sorteringsmaskiner som stenavskiljare,elektroniska färgsorterare m.m. Lagringssilos är ocksåspecialbyggda med nedslussningsanordningar för fyllning.Dessa silos är utrustade med klimataggregat för att hålla enjämn temperatur och fuktighet under hela lagringstiden.Utöver dessa kostnader får odlingen själv bära allautvecklingskostnader för skörd och behandling, eftersomdet mesta måste ''specialsys'' för bruna bönor. Så harexempelvis 7 st. jordnötströskor importerats från ochanpassats. Samma gäller ett 30-tal strängläggare. Dessamaskiner kan endast användas för bruna bönor.Kostnader för förädling och utveckling av utsädetbelastar också odlingen helt. De svenskaförädlingsföretagen anser detta område så pass litet att detinte är kommersiellt lönsamt. erhölls visst stöd tilldetta, men så sker inte längre. Utsäde för bruna bönor kaninte köpas från exempelvis (som förhållandet ärmed lökfrö och andra köksväxter) eftersom bönor ärmycket beroende av dagslängden. Sorterna måste anpassastill respektive odlingsområde.Sammantaget har bönodlingen stora kostnader avspecifika slag som andra odlingar inte belastas med. För atti framtiden behålla svensk bönodling är ett framtida årligtlagrings- och utvecklingsstöd ett villkor.Med anledning av flera motionskrav uttalade riksdageni att man utgick från att odlingen av bruna bönorkom att omfattas av aviserade överläggningar beträffandefördelning av medel som motsvarade inomramsmedlen.Det bör enligt vår mening vara ett allmänt intresse attbibehålla svensk bönodling bl.a. ur kost- ochberedskapssynpunkt. Genom ett lagrings- ochutvecklingsstöd ges möjlighet att i viss mån reglerabortfallet av prisstöd och arealbidrag. Nivån på stödet kanbegränsas till c:a 2 milj. kr. Vid fördelningen avinomramsmedlen bör medel avsättas som lagrings- ochutvecklingsstöd för svensk bönodling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt vid fördelningen av inomramsmedlenanvisar särskilda medel till lagrings- och utvecklingsstöd förbruna bönor.
mot · GE02Jo229 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad satsning på odling av energigräs Enbart i de sex nordligase länen kommer det inom entio-årsperiod att bli över. Omman istället kunde odla energigräs på den arealen kanoljeimporten minskas avsevärt. Energin motsvarar t.ex. vaden utbyggnad av skulle ge.Vid SLU Röbäcksdalen i pågår forskning ochförsöksverksamhet kring energigräset rörflen. Det handlarom ett projekt på l6 milj.kr., vars syfte är att lägga grundenför en svensk fröproduktion av rörflen. Dessutom att bådeöka kunskaper om skörd och eldningsteknik.Försök har pågått vid Röbäcksdalen sedan l988 och nuplaneras bl.a. bränsleförsök med briketter av rörflen ochtorvmassa i Åsele.Viss kontraktsodling med jordbrukare i närliggandeområden har också kommit igång. Men det behövs flerinsatser för att trygga jordbrukarnas avsättning avenergigräset.En av dessa åtgärder vore att mala gräset till pulver.Materialet skulle då tekniskt kunna användas i anläggningarsom är avsedda för oljeeldning.Det norrländska jordbruket står inför betydandesvårigheter i samband med de förändringar avjordbrukspolitiken som föreligger. efterfrågasalternativ för energiframställning.Jag anser att det behövs mer satsning på utveckling avbl.a. rörflen och på att åstadkomma åtgärder som gör detmöjligt för användning i värmeverk alternativt enskildahushåll. Växten rörflen ger tio gånger högre avkastning änom området planteras igen med skog. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till forskning ochväxtförädling vid Röbäcksdalen i för energigrässåsom rörflen och därmed användning som alternativenergikälla.
mot · GE02Jo231 · 1991-01-25 00:00:00 — Områdesgränsen för jordbruket i norra I norra råder stor osäkerhet inomjordbruksnäringen om de framtida utsikterna. Den nuinledda omställningsprocessen ger klara indikationer på attden nödvändiga indragningen av den nationellaproduktionsvolymen påskyndar den redan nu negativatrenden i de jordbruksglesaste delarna av landet. Attutveckla annan sysselsättning inom kompletterandeverksamheter tar tid och övergångsåtgärder måste därförtillkomma.Signaler om ändrade produktionsförutsättningar får storgenomslagskraft, när en minskning av prisstödet på l0 örepr/kg betyder för en mjölkkobesättning på 30 kor ettminskat netto på ca 20 000 kr.Jordbruksnämnden har lagt ett förslag till nyområdesindelning (ej att förväxla med den avregionalpolitiska skäl inrättade stödområdesindelningen).Många enskilda jordbrukare upprörs av förslaget, sominnebär kraftiga försämringar i förhållande till nuvarandeskördeskadeområdesindelning. iVästerbotten har även framfört protester. Avsikten medden nya livsmedelspolitiken var ju att lönsamheten för detnorrländska jordbruket skulle skyddas. Förslaget stridersålunda mot riksdagsbeslutet och skulle innebära kraftigtförsämrad lönsamhet för alla lantbrukare i Västerbotten.Som exempel på det nu liggande förslaget och en orimligeffekt av förslaget är att gårdar inom skördeskadeområde24l4, västra delen, som tidigare tillhört område l, nu föreslåsatt ingå i de bästa områdena i kustbygden.Teknikutveckling har inte kunnat komma de småjordbruken tillgodo. Små företag med små ägofigurer kanoftast ha långa transportavstånd mellan fält ochbrukningscentra, dvs. åkerglesa bygder gör att stordrift ochtekniska hjälpmedel inte till fullo kan nyttjas. kanäven lantbrukaren vara ensam jordbrukare i byn.Maskinsamverkan försvåras och den behövliga servicen iverksamheten blir inte bara dyrare utan den kan heller intebli lika snabb.Sammanfattningsvis konstaterar jag attjordbruksnämndens förslag till nya områdesgränser innebärmycket negativa konsekvenser för jordbruket i övreNorrland, vilket inte var avsikten med riksdagsbeslutet. Ettnytt förslag bör tas fram som tillgodoser jordbruket i bl.a.Västerbottens län. I avvaktan på detta bör nuvarandeområdesindelning bibehållas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållande av nuvarandeområdesindelning.
mot · GE02Jo233 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi216 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkorslån.
mot · GE02Jo236 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi motionärer utgår ifrån att ledamöter och suppleanter iriksdagens jordbruksutskott läst den utredningsrapport somprofessor avlämnade till regeringen i september1989. Professor hade fåttregeringens uppdrag att utreda gällande jordförvärvslag.Rapporten är en briljant analys av en lagstiftning somfått svåra konsekvenser för landsbygden -- tvärt emot sittsyfte. På sidorna 107 och 108 i rapporten sammanfattas deregionalpolitiska effekterna. Jordförvärvslagen har främjattillkomsten av stora jordbruksegendomar och lett till färrejordbrukare. har lagen hindrat människor somvill flytta till landsbygden att där skaffa sig en liten fastighet,konstateras i utredningsrapporten.Jordförvärvslagen avfolkarJordförvärvslagen har, trots sina syften, mer avfolkat änbefolkat landsbygden.Det är en förödande kritik som professor och hansmedarbetare i utredningen riktar mot jordförvärvslagen.Med hänvisning till en rad faktorer i analysen föreslår de attförvärvsprövningen för fysiska personer upphör. Vidareavvisar de fortsatt prisprövning.Vi motionärer delar till fullo utredarnas uppfattning idessa avseenden. Jordförvärvslagen har i stora delar av vårtland starkt påskyndat landsbygdens avfolkning. Så är detbl.a. i där många familjer hindrats från attbosätta sig på landsbygden. har prisprövningenberövat en mängd äldre jordbrukarpar en stor del av detkapital de byggt upp under sin livsgärning i form av envälskött jordbruksfastighet.Sätter pris på livsgärningLantbruksnämndens tjänstemän har satt priset påjordbrukarnas livsgärning. I en stor del av fallen har detinneburit en konfiskering av många hundratusen kronor.Orättvisan har dock inte varit mindre när prisnedsättningenrört sig om lägre belopp.Även när inte prisprövningen tillämpas sker enkonfiskering när ett förvärv stoppas och egendomen intefinner ny köpare till det pris som avtalats.Allt detta sker även sedan jordförvärvslagen från 1 juli1987 fått en ''uppmjukning''.Vi motionärer kan tänka oss att juridiska personersförvärv prövas även . Prisprövningoch prövning av fysiska personers förvärv måste emellertidslopas så snart det är möjligt, dock senast från kommandeårsskifte, dvs 1991--1992. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i jordförvärvslagen att prisprövning och prövningav fysiska personers förvärv upphör senast vid årsskiftet1991--1992.
mot · GE02Jo239 · 1991-01-25 00:00:00 — Alternativodling har en lång tradition i , men detär främst som utvecklingentagit ordentlig fart. 1990 var alternativodlat.KRAV -- kontrollföreningen för alternativ odling --uppkom ur behovet av en enhetlig kontroll av alternativodling och en gemensam märkning av alternativt odladeprodukter. KRAV bildades av de organisationer somvar verksamma inom alternativ odling. ingår ocksåmedlemsorganisationer som representerar miljö- ochkonsumentintressen.KRAV-kontrollen finansieras huvudsakligen av avgifterfrån anslutna lantbrukare. De betalar i genomsnitt 1 000kronor . I takt med att den alternativa odlingen ökat iomfattning har också kraven på kontroll ökat. Det finns ettstort behov av att utöka kontrollen i de senare leden avkedjan mellan producent och konsument.Miljö- och hälsointresset ökar, därmed också intressetatt i marknadsföring och reklam använda positiva begreppförknippade med hälsa och miljö. Det är urkonsumentperspektiv mycket viktigt att skilja reklamenfrån den seriösa varuinformationen. Det är därför angelägetatt KRAV-kontrollen, som sker enligt givna objektivakriterier, stärks. Därmed får konsumenten garantier för attprodukterna verkligen uppfyller kraven på alternativtodlade produkter.Den alternativa odlingen har en förhållandevis starkställning i jämfört med många andra länder. Irelation till detta satsar samhället alltför lite resurser på attbygga upp kontrollverksamheten. Ett samhälleligtengagemang i form av en statlig auktorisation och utökadeekonomiska resurser skulle stärka konsumentintresset ochbidra till att skapa gynnsamma förutsättningar för enfortsatt utökning av alternativ odling.I många jämförbara länder är det samhälleligaekonomiska åtagandet betydligt större än i . Den iord välvilliga attityden till alternativ odling stämmer hittillsinte särskilt väl överens med de i handling knappt tilltagnaekonomiska satsningarna.KRAV befinner sig nu i en period av snabb tillväxt, detbehövs en långsiktighet i satsningarna. bördärför anvisa medel , som möjliggör ettlångsiktigt uppbygge.I budgetproposition för /92 föreslås att330 anvisas för uppbygget avkontrollverksamheten. Mot bakgrund av vad som ovananförts är det uppenbart att det behövs ytterligare medel.Jag föreslår därför att anvisar 1 000 0000 kronorför /92 för kontroll av alternativ odling,samt uttalar att detta är början på ett mer långsiktigtsamhälleligt åtagande som kommer att följas avmotsvarande anslag de kommande budgetåren. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till kontroll av alternativ odling /92 anvisar . utöver vad regeringen föreslår,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om auktorisation avkontrollverksamhet beträffande alternativ odling,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om långsiktigt stöd till kontroll avalternativ odling.
mot · GE02Jo240 · 1991-01-25 00:00:00 — Export av konserverade ärtor Den nya jordbrukspolitiken innebär bl.a. att inhemskaregleringar avvecklas under en femårig omställning. Underperioden tas successivt olika stöd bort och några nya hartemporärt satts in för att snabbt eliminera de storaöverskotten på spannmål och mjölk.Sverige tillhör föregångsländerna när det gäller odlingoch marknadsföring av konservärtor och har en betydandeexport. För att ge svenska producenter samma villkor somEG:s har ett prisstöd utgått med /kg vilket motsvararca 10 milj.kr./år. Detta prisstöd kommer att avvecklas under1991.Det är möjligt att konkurrensförhållandena mellan EGoch i berört hänseende ut i kommande . I avvaktan härpå föreslår vi att odlarna ikompensation för avvecklat prisstöd erhåller enarealersättning på /ha och år vilket skulle geungefär samma resultat.Det är viktigt att svenska producenter på detta områdetillförsäkras konkurrensneutralitet. Medlen bör kunna tasav den omställningsram för jordbruket om 13,6 miljarderkronor som beslutat om. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arealstöd till odlarna avkonservärtor.
mot · GE02Jo241 · 1991-01-25 00:00:00 — Det jordbrukspolitiska riksdagsbeslutet av den 9 juni1991 innebär bl.a. att inhemska regleringar avvecklas underen femårig omställning. avvecklassuccessivt olika stödformer och vissa nya har temporärt sattsin för att så snabbt som möjligt eliminera de storaöverskotten på spannmål och mjölk.Fårnäringen har haft ett pristillägg på får- och lammköttmed /kg. sänks det till , till2 kr./kg och avvecklas det. Eftersom vi inteproducerar överskott på får- och lammkött --självförsörjningsgraden ligger på -- utgår ej någonomställningsersättning.Fårnäringen brottas med en mycket svaglönsamhet. Eftersom den gör en mycket stor insats förlandskapsvården tillhör den de verksamheter som skulle fåstörre möjligheter att hävda sig om liberalernasförslag om generell arealersättning infördes.Med anledning av det sjunkande pristillägget ochdärmed ökande konkurrens från utlandet har tillsatt en arbetsgrupp som skall gåigenom hela kedjan från uppfödning av slaktlammet tills detligger på kundens tallrik. Man har gripit sig an problemenpå ett offensivt sätt, konstaterat att svensk fårnäring iförhållande till de stora fårländerna befinner sig påamatörnivå och tagit beslut om att åstadkomma en sådanutveckling, att fårnäringen vid omställningstidens slutklarar en internationell konkurrens på vanligaföretagsekonomiska grunder.För detta behövs dock ekonomiska insatser långt utövervad klarar av. Efter det att mantagit fram ett handlingsprogram skall medlemmarnautbildas i modern produktion och en marknadskampanjinledas som har som mål att öka konsumenternas intresseför svenskt får- och lammkött.Företrädare för har uppvaktatpartierna i med begäran om ett engångsanslagsom motsvarar det avvecklade pristillägget om /kg för1991 eller 10 milj.kr.Med tanke på den stora betydelse fårnäringen har förlandskapsvård i skogs- och mellanbygd och attproduktionen av kött är lägre än konsumtionen i landet ärvi beredda att tillstyrka detta önskemål. Medlen bör kunnatas av den omställningsram om somriksdagen beslutat om. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett engångsbidrag om 10 milj.kr.till .
mot · GE02Jo243 · 1991-01-25 00:00:00 — Markspill av hydraul- och smörjoljor av fossilt ursprungkan åstadkomma betydande miljöproblem genom läckagetill vatten och genom att nedbrytningstiden är lång.Användningen av dessa oljor i framför allt skogsbrukoch jordbruk kan leda till miljörisker.Vegetabiliska oljor och lätt nedbrytbara syntetiska oljorhar utvecklats på ett sätt som i stort sett undanröjer dessarisker. Priset på dessa oljor är normalt högre än på oljor avfossilt ursprung. I vissa fall kan denna prisskillnadkompenseras genom överlägsna tekniska egenskaper hos demiljövänliga oljorna.En ökad användning av miljövänliga oljor är såangelägen att vissa åtgärder bör vidtagas för attåstadkomma detta. En åtgärd kan vara att viamiljömärkning ge en fullgod information till brukarna ochdärigenom stimulera användningen av det miljövänligaalternativet.En annan åtgärd kan vara att skapa en ekonomiskstimulans i samma riktning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljövänliga oljor.
mot · GE02Jo246 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom får vallfröodlaren ett statligt stöd.Ett exempel är som ger odlaren ett stöd med 2500danska kronor per hektar. I finns ett liknande stödsom varierat mellan och 1740 kr.per ha beroende på världsmarknadspriserna.Världsmarknaden får fullt genomslag för den svenskaodlaren, liksom i övriga länder. En tidigare GATT-överenskommelse medförde att gränsskyddet avskaffadesför vallfröer. föreslår regeringen att stödet till desvenska odlarna tas bort.I odlas ca. 10 000 ha vallfröer. Vallfröer som desvenska växtförädlingsföretagen utvecklat och anpassat tilldet varierande klimat som vårt land har. Regeringensförslag innebär en ytterligare prövning för det svenskajordbruket genom att en betydelsefull alternativgrödaförsvinner. En gröda som så väl behövs både som alternativtill spannmål och från växtföljds- och miljösynpunkt.Den nuvarande odlingens omfattning gör vårt landsjälvförsörjande på gräs- och klöverfröer. De nya signalernafrån regeringen kan också innebära början till slutet för desvenska växtförädlingsföretagen, vilka betytt mycket förväxtförädlingen både nationellt och internationellt.För att ge de svenska bönderna likvärdigakonkurrensvillkor med jordbrukarna i EG-ländernaföreslår vi att det statliga stödet till vallfröodling behållssom . Detta bör gälla tills en EG-överenskommelsesker om borttagande av stöd inom alla konkurrentländernasamtidigt.Kostnaden för ett fortsatt stöd, ca. 10 milj.kr, bör tas uranslaget till jordbrukets omställningsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt stöd till vallfröodlingen.
mot · GE02Jo247 · 1991-01-25 00:00:00 — Statligt stöd till jordbrukets gemensamma maskinhållning I län är jord- och skogsbruket en av de viktigastebasnäringarna. Det är av utomordentlig betydelse för enpositiv utveckling i länet att jord- och skogsbruksnäringenkan förbli en livskraftig näring även i framtiden.Länets jord- och skogsbruk kännetecknas av många småfamiljelantbruk. Mjölkproduktion och kombination jord--skog är ofta förekommande. Strukturformen gör att länetsjordbruk är sårbart i den omställningsprocess som pågår.Samtidigt som en utglesning av aktiva bönder har skett,avstånden mellan brukningsenheterna blivit allt större,minskar de ekonomiska lönsamhetsmarginalerna för dekvarvarande yrkesutövarna.Utslagningen av jordbruksenheter i länet måsteundvikas. För att hejda en utslagning av ytterligare enhetermåste en snabb framtagning av alternativen inte minst påenergisidan komma fram. Men även andra insatser måstegöras för att minska kostnaderna och öka lönsamheten inäringen. Maskinringsverksamheten kan vara en sådanåtgärd.MaskinringEn maskinring är ett sätt för lantbrukarna att pressa sinamaskinkostnader. Istället för att varje lantbrukare äger enfullständig maskinpark köper lantbrukarna maskintjänsterav varandra. Maskinringen anställer en verksamhetsledaresom sköter kontakterna mellan lantbrukarna men äger ingaegna maskiner.Fördelarna med en maskinring består i att maskinernasom ringens medlemmar äger tillsammans utnyttjas tillfullo.Därmed kan kostnaderna hållas nere. Maskinkostnadernaär dryga kostnader för jordbrukarna. Förutsättningarna attkomma ner i kostnader på det området är därför goda.Maskinringar är inte så vanliga i men de finns.En verksamhet håller emellertid på att byggas upp.Däremot är verksamheten vanligt förekommande i andraländer. I gamla omfattar maskinringarna 26procent av landets bönder och av arealen. Norgeär ett föregångsland i detta avseende.Norsk modell i SverigeI är verksamheten ett naturligt inslag ijordbruksverksamheten och understödd av staten. Däravlönas verksamhetsledarna med hjälp av statligt stöd tillnäringen. Det är ett effektivt sätt att stödja näringen.Dessa goda erfarenheter borde överföras även till vårtland. Ett enkelt och effektivt sätt vore att knyta an till denavbytarverksamhet som finns organiserad i landet. Destatliga anslagen bör därvid vidgas att omfatta även stöd föravlöning av maskinringarnas verksamhetsledare.För län skulle det vara en effektiv form av stöd.Intresset är stort för att starta med maskinringsverksamhet.De små enheterna gör det svårt att ordna tryggheten fördriften vid sjukdom och ledighet. Många små i ett utglesatnätverk gör att maskinringsverksamheten också skullefungera som en social funktion genom täta och utökadekontakter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär åtgärder så att statligaanslag kan utgå till jordbrukets maskinringsverksamhet ilinje med vad som anförs i motionen.