mot · GE02Bo411 · 1991-01-25 00:00:00 — Moderat bostadspolitikEn bra boendemiljö, valfrihet och ett ökatbostadsägande är grunden för moderat bostadspolitik. Föratt på detta sätt stärka de boendes ställning krävs att ettantal lagar som reglerar boende och byggande upphävs ellerändras. I vår partimotion 1990/91:Bo515 redovisas våraprincipiella ställningstaganden. Den moderatabostadspolitiken ger ett ökat utrymme för de enskildamedborgarnas egna önskemål. När den enskilde kantillgodose sina önskemål blir trivseln större och såväl denyttre som inre boendemiljön bättre. Ett ökatansvarstagande och aktsamhet om människor och miljö blirföljden.2. Ökad rörlighetBostadsmarknaden är i obalans. Många köar efter enbostad, trots att det finns betydligt fler bostäder än hushåll.Andra önskar byta sin bostad mot en ny.Effekten av den socialistiska bostadspolitiken har blivitatt en naturlig rörlighet på bostadsmarknaden motverkas.För att få en bostadsmarknad i balans, där människor harmöjlighet att bo enligt sina egna önskemål, krävs en mängdåtgärder.Endast ökning av byggandet löser inte problemen. Denårliga bostadsproduktionen motsvarar inte mer än någonprocent av det totala bostadsbeståndet i . Ettomfattande bostadsbyggande kan därför endast marginelltbidra till att de bostadssökande kan få en egen bostad. Vadsom i första hand krävs är en rad åtgärder för att ökarörligheten på bostadsmarknaden.Hyressättningssystemet måste förändras så att det bättrespeglar de boendes preferenser. Ett ökat utbud av bostäder skulle ävenuppnås om hyreslagens reglering av hyran vidandrahandsuthyrning avskaffades.En annan åtgärd som skulle betyda mycket för att ökavalfriheten vore att det byggdes fler småhus. Tiotusentalsbarnfamiljer vill inget hellre än att flytta från sin nuvarandehyres- eller bostadsrätt till ett eget småhus. tvingas dei stor utsträckning att bo kvar i sina lägenheter. Detta ledertill att antalet lediga lägenheter blir färre, vilket självfallet iförsta hand går ut över dem som ingen bostad har.Realisationsvinstbeskattningen är en av de viktigasteorsakerna till att rörligheten på bostadsmarknaden är låg.Skatten kallas ofta flyttskatt, eftersom den drabbar den somsäljer en bostad för att flytta till en annan. Flyttskatten ärdestruktiv genom att den försvårar eller omöjliggör förmänniskor att byta bostad när de önskar.Enligt vår uppfattning måste dessa orättvisor elimineras,på kort sikt genom bl. a. full indexuppräkning. Helasystemet för beskattning av realisationsvinster vidförsäljning av bostäder bör också bli föremål för en särskildutredning. Därvid bör strävan vara att avskaffa flyttskatten,annat än möjligen vid korta innehav.En naturlig rörlighet måste återuppstå påbostadsmarknaden. Först då får vi en bostadsmarknad ibalans.3. HyresrättPå en bostadsmarknad i balans överensstämmerfördelningen mellan olika upplåtelseformer medmänniskors önskemål. Upplåtelseformen hyresrätt är dären naturlig och viktig del. Hyresrättens fördelar med högservicegrad m.m. värdesätts av många människor.Olika servicenivåer underlättas vid en förändring avdagens stela hyressättningssystem. Hyressystemet bidrar,liksom allmännyttans favorisering i det nuvaranderegelverket, till att begränsa de privatägda hyresrätternasutveckling. Nya och mindre, privata fastighetsägare mednya idéer utestängs också effektivt genomkostnadsöverföringar från nyproduktion till äldrefastigheter inom de stora fastighetsägarnas bestånd.En vidare utveckling av hyresrättsboendet är naturligoch bör uppmuntras.3.1 Myndigförklara hyresgästernaVarje myndig svensk har rätt att deltaga i allmänna valoch kan vidtaga olika dispositioner med betydandeekonomiska konsekvenser, t.ex att köpa en fastighet elleratt starta ett företag. Som hyresgäst är han dock i praktikenförhindrad att själv eller genom valt ombud, t.ex. en valfrihyresgästorganisation, förhandla med fastighetsägaren omsin hyra. Hyresgästerna är således omyndigförklarade idenna sin egenskap. I praktiken har () givits ett förhandlingsmonopol. Detta ärsärskilt stötande eftersom HR endast representerar en litendel av de ca 1,5 miljoner hushållen i hyreshus. Det finnsteoretiska möjligheter för de boende att själva förhandlamed fastighetsägare. En förutsättning är dock att man gårtill hyresnämnd och bostadsdomstol och att man kan visa kan ''tillvarataga sina intressen.'' ochbostadsdomstol består, vid sidan av domare, av enrepresentant för vardera HR och fastighetsägarna. Dessaparter har inget intresse av att ''kompliceraförhandlingarna'' med att hyresgästerna får företräda sigsjälva.Mellan HR och fastighetsägarna har dessutom träffatsavtal om förhandlingsersättning, fritidsverksamhet ochboinflytande. Avtalens innehåll är i vissa avseendenuppseendeväckande. Enligt avtalen har företagen givithyresgästföreningen ersättning för fritidsverksamhet ochboinflytande. Därtill kommer den s.k.förhandlingsersättningen. Enligt den nuvarande ordningentvingas samtliga hyresgäster betala dessa ersättningar.Den enskilde hyresgästen skall ges förhandlingsrätt.Därefter får var och en avgöra om han vill bli representeradav någon, och i så fall av vem. Konkurrerandehyresgästorganisationer måste få arbeta under lika villkor.Organisationer som bygger på frivilligt medlemskap -- ochsom därför är beroende av medlemmarnas förtroende --tillvaratar medlemmarnas intressen bäst. Enligt våruppfattning måste fria förhandlingar bygga på att varje partbestrider sina egna förhandlingskostnader. Vid eventuellatvister mellan hyresgäst och -värd är det viktigt att denenskilde hyresgästen kan föra sin talan och få sin sak prövadutan att någons partsintresse väger tyngst. Därför börhyresnämnder och bostadsdomstolen avskaffas och målenöverföras till allmän domstol.Hyresgästens eget inflytande över reparation av denegna lägenheten bör stärkas. Inflytandet skall kunna avtalashyresgäst -- hyresvärd, utan medgivande från någonorganisation på området såsom nu stadgas i reglerna om s.k.''hyresgästintyg''.3.2 BostadssaneringslagenGenom den skärpning av bostadssaneringslagen (BSL)som riksdagsmajoriteten genomdrev med anledning avproposition 1986/87:48 ges i praktiken () vetorätt vid ombyggnad avbostadsfastighet.Orsaken till de alltför genomgripande ombyggnadernahar först och främst funnits att söka i ROT-programmet ochdess regler. För att erhålla subventionerade lån harfastighetsägaren inte så sällan tvingats till större ingrepp änsom egentligen var motiverat.Detta förhållande har fått förnyad aktualitet i och medriksdagens beslut om ett nytt finansieringssystem, där ävenperiodiska underhållsåtgärder skall subventioneras. Dessasubventioner kommer sannolikt, liksom tidigare, att varaförknippade med olika former av styrande regler. Risken ärstor att utvecklingen på hela den befintliga bostadsstockenfortsätter att distansera sig i förhållande till människornasegna önskemål.Den särställning som HR har i ombyggnadsärenden ärolämplig och felaktig. Om en fastighet skall byggas om ellerinte kommer att beslutas av människor som inte ens bor ifastigheten. Det kan rent av vara så att de människor sombor i den berörda fastigheten inte ens är medlemmar i denorganisation -- hyresgästföreningen -- som fattar beslutetför deras räkning.Enligt vår mening är det i stället självklart att enfastighetsägare som avser att renovera sin fastighet skallinformera berörda hyresgäster om sina planer. Det är sedanhyresgästerna som skall få avgöra i vilken form de villsamråda och diskutera med fastighetsägaren.Vi anser därför att yttrande från hyresgästföreningensom villkor för ombyggnadslån skall upphöra.3.3 HyressättningssystemetDagens system för hyressättning --bruksvärdessystemet -- har många nackdelar. Systemetbygger på att de kommunala bostadsföretagen ärhyresledande. Hyran läggs till grund för hyressättningenäven hos övriga fastighetsägare. I samband medbruksvärdessystemets tillkomst förutsattes att dekommunala företagens hyror skulle täcka självkostnadenför bostadsförvaltningen. Systemet har dock givit enhyresnivå som inte medgivit självkostnadstäckning varvidunderhållet släpat efter. De kommunala bostadsföretagensekonomi har på detta sätt urholkats. De har blivit beroendeav bidrag från stat och kommuner.Bruksvärdessystemet påverkas i allt väsentligt inte avmarknaden, d.v.s. de olika hyresgästernas efterfrågan.Systemet leder härigenom till en bostadssektor med alltförlåg rörlighet, eftersom den som bor i en äldre, störrelägenhet -- ofta med låg hyra -- inte har något ekonomisktincitament att flytta till en mindre och modernare lägenhetmed högre hyra.Systemet har också motverkat en utveckling av olikaservicealternativ inom boendet. De stelahyressättningsreglerna har gjort det mycket svårt förfastighetsägarna att erbjuda dem som så önskar en ökadservicegrad på andra områden än enbart defastighetsanknutna. Därigenom kan exempelvis äldremänniskor nödgas flytta, som såväl barnfamiljersom ensamstående inte ges möjlighet att uppleva den trivselsom en mer utvecklad och flexibel boendeservice kanmedföra. Vid den av oss föreslagna reformeringen avhyressättningssystemet bör denna aspekt även beaktas.Människor är ofta beredda att betala mer för centraltbelägna bostäder än vad de i genomsnitt gör . Samtidigtär människor i motsvarande mån mindre benägna att betalajämförelsevis mer för ocentralt belägna bostäder. De störstaskillnaderna mellan betalningsvilja och hyror finns iStockholms innerstad.Förre riksdagsledamoten (s), professor ,har i skriften ''En ny bostadspolitik'' (NPD RU 2:1989) visatpå hur den nuvarande hyressättningen fungerar i praktiken.I denna skrift finns bl.a. tabellen nedan, medkommenterande text:Tabell 1 Hyror hos Stockholmshem, 1987m2årshyra()Innerstadslägenhet byggd 1935-39284:-20 000:-Åsögatan 70-tal349:-24 000:-Förortslägenhet 1986444:-31 000:-Södra station 1987496:-36 000:-Västra Smedshagen, Hässelby490:-36 000:-Tabellen visar att lägesfaktorn inte alls spelar någonpositiv roll i meningen av att bättre läge kostar mer än sämreläge. I stället förhåller det sig tvärtom. Bor man i en utmärkt70-talslägenhet på kostar den imånaden medan en lägenhet i kostar 3 000 kronor.Bo Södersten (), avslutar med slutsatsen: ''Dennahyressättningsprincip är fullständigt orimlig och leder tillstora orättvisor. ''Det finns också undersökningar som visar på skillnadermellan hyra och betalningsvilja även i andra större städer.De belopp som bostadskonsumenterna är villiga attytterligare betala i hyra försvinner inte helt frånmarknaden. Den bruksvärdesreglerade bostadsmarknadenmedverkar nämligen till en lägenhetsmarknad med svartaöverlåtelsevärden.Den svarta marknaden innebär i praktiken att denbruksvärdesreglerade prisbildningen på bostadsmarknadensätts ur spel och ersätts med en friare prisbildning sombättre stämmer överens med hushållens värderingar avbostaden.Bruksvärdessystemet är en del av en genomregleradbostadsmarknad. Framtidens bostadspolitik måste präglasav ett reformerat brukvärdessystem så att lägesfaktorer gesökad tyngd vid hyressättningen.3.4 Förvärv av hyresfastighetLagen om förvärv av hyresfastighet m.m. har till syfte attförebygga spekulation i hyresfastigheter och att hindra atthyresfastigheter förvärvas av personer som anses olämpligaatt äga fastigheter. Motivet för dessa regler är att olämpligaförfaranden kunnat konstateras i vissa fall. Enligt våruppfattning bör självfallet olagliga eller uppenbartolämpliga förfaranden motverkas.Det bör dock slås fast att den helt övervägande delen avfastighetsägarna, såväl de privata som allmännyttiga,uppfyller sina lag- och avtalsenliga skyldigheter.Vi anser att de förändringar som genomförts i anledningav proposition 1982/83:153 skall upphävas. Det avser såvälplikten för SBC men ej HSB och att ansöka omförvärvstillstånd som kravet för annan att visa att ''han är istånd'' att klara skötseln av fastigheten. Särbehandlingen avSveriges Bostadsrättsföreningars () skall upphöra. Det finns enligt vår mening ingenanledning att diskriminera SBC.Riksdagen har i ett annat sammanhang redan beslutat attSBC skall jämföras med HSB och . betänkande 1990/91:LU8 jämställsorganisationerna när det gäller rätten att verka somfastighetsmäklare. SBC skall enligt vår mening jämställasäven i andra avseenden.3.5 Lika behandling av fastighetsägareDe s.k. allmännyttiga bostadsföretagen är favoriseradejämfört med privata bostadsföretag och fastighetsägarebåde vad gäller subventioner och beskattning. Härutöversubventionerar många kommuner de allmännyttigabostadsföretagens markköp.Genom borgen är allmännyttan befriad frånatt ta ut pantbrev som säkerhet för sina lån. Det innebär enekonomisk favorisering på av lånebeloppet fören fastighet jämfört med en privat fastighetsägare. Dennafavorisering är orättfärdig. Enligt vår uppfattning kräverprincipen om neutralitet mellan olika fastighetsägare attäven allmännyttiga bostadsföretag med borgenskall ta ut pantbrev.Ett annat område där de olika företagsformerna börlikställas avser förräntningskravet på det insatta kapitalet iform av aktieutdelning. Det är enligt aktiebolagslagenaktieägarna som skall bestämma om utdelningens storlek,ej staten. Reglerna i förordningen 1986:694 omhandläggning, förvaltning m.m. av bostadslån ochräntebidrag bör ändras så att detta framgår. Detta bör gesregeringen till känna.4. BostadsrättEnligt vår uppfattning skall bostadspolitiken syfta till atterbjuda människorna största möjliga valfrihet vad gäller valav bostad. Den bostadspolitik som socialdemokraternabedriver, oftast med stöd av kommunisterna, har motsattinriktning.För att förverkliga sina önskemål om att bo i bostadsrättär det för många en bra lösning att förvärva det hyreshus debor i samt ombilda det till bostadsrätt. För att underlättadetta infördes under den borgerliga regeringsperioden rättför boende i hyreshus att vid försäljning träda i köparensställe för att kunna bilda bostadsrätt. Den socialistiskariksdagsmajoriteten avskaffade 1983 denna företrädesrättför alla hyresgäster i hus ägda av stat, landsting ochkommun. Genom detta beslut undantas cirka 700 000hyresgäster i de s.k allmännyttiga bostadsföretagen frånmöjligheten att vid en försäljning förvärva huset för attombilda till bostadsrätt. Det är för oss obegripligt varförboende i dessa hus skall ha sämre möjligheter att ombildatill bostadsrätt än boende i enskilt ägda fastigheter. Viföreslår därför en ändring som ger alla samma möjligheteratt bilda bostadsrättsföreningar.Enligt gällande regler för ombildning från hyresrätt tillbostadsrätt krävs att två tredjedelar av hyresgästerna äröverens om beslutet. Detta krav gäller även denpartipolitiskt obundna organisationen (). HSBoch har av den socialistiska riksdagsmajoritetengivits en särställning. Om dessa organiserar ombildningenkrävs endast enkel majoritet. Dessa två sistnämndaorganisationer favoriseras i vanlig ordning avsocialdemokraterna. Enligt vår uppfattning skall samtligaorganisationer behandlas lika. Vi anser det vara tillräckligtom mer än hälften av hyresgästerna förordar ombildning tillbostadsrätt, d.v.s. enkel majoritet, oberoende av blivandeorganisationstillhörighet.I är andelen ägda bostäder låg sett i ettinternationellt perspektiv. Andelen offentligt ägda är imotsvarande mån hög. Detta förhållande gäller också omman ser sig om i de tills kommunistisktcentralstyrda länderna i . Nedanstående tabellvisar andelen offentligt- respektive privat ägda bostäder inågra av våra grannländer i öst.nTabell 2 Fördelning mellan upplåtelseformer iÖsteuropa, procentBulgarienPolenTjecko-slovakienAndel statsägda16,120,236,1Andel kooperativa0,121,816,1Andel privata83,845,746,5Uppgiftsår198519881985(Källa: ''Planera, bygga, bo'' 6-90)I upplåts (1989) av bostäderna medäganderätt, i är motsvarande upplåtelseandel77% (1981)I är motsvarande andelar:privat hyresrätt 17%offentligt ägda 24%bostadsrätt 14%äganderätt 42%övrigt 3%I vill man ytterligare minska andelen offentligtägda bostäder. Där har man avskaffat regeln om attdet krävs 2/3 majoritet bland hyresgästerna för att få friköpafastigheten.En ökad mångfald vid nyproduktion avbostadsrättsbostäder bör eftersträvas. Via politiska beslut iform av markanvisning m.m. favoriseras HSB ochRiksbyggen i många kommuner. En jämförelse avhyresnivåerna i nyproducerade bostäder i bl.a. Uppsalavisar att boendekostnaden är lägre i de privatabostadsrättsföreningarna än inom HSB och Riksbyggen.Räknat på en trerumslägenhet är skillnaden mellan denbilligaste privata bostadsrättslägenheten och den billigasteHSB-lägenheten per m2 vilket för trerum och kök gör i månaden.Det är enligt vår uppfattning angeläget att dekommunalägda bostadsföretagen aktivt arbetar med attavyttra delar av sitt bostadsbestånd till av hyresgästernabildade bostadsrättsföreningar.En försäljning till de boende av de allmännyttigabostadsföretagens fastigheter är angelägen. Det skullemedföra en av de största överföringar av ägande ochinflytande till de enskilda i historia.Det skulle också aktivt medverka till att förbättra mångaav de sterila bostadsmiljöer som dessvärre förekommer ivissa allmännyttiga bostadsföretags bostadsområden.Samarbete ger grannsämja och naturliga kontaktvägar.Erfarenhetsmässigt medför ett bostadsrättsboende attboendekostnaderna blir lägre än i hyresrätt. Samtidigtminskar skadegörelsen i och med att de boende månar omsina egna bostäder och fastigheter.Den s.k. storstadsutredningen har visat på många av defördelar som en avyttring av allmännyttans bostäder skullemedföra. Det är nu hög tid att gå från ord till handling.En satsning på att överföra ägandet av de kommunaltägda bostäderna till de boende gynnar inte minst de svagagrupperna. visar att det sker enframväxt av slumområden i de tre storstadsområdena, enutveckling som skulle motverkas om de boende fick ettdirekt ansvar för sitt bostadsområde.Avveckling av de allmännyttiga bostäderna bör ske iförsta hand genom att de boende får förvärva lägenheternaoch bilda bostadsrättsföreningar eller inneha bostädernasom ägarlägenheter. Stat och kommun bör således erbjudaalla dem som bor i offentligt ägda hyreshus att förvärvadessa.I vår partimotion 1990/91:Bo515 redovisas våra förslagtill att stimulera en sådan utveckling.Vid nybyggande av bostadsrättslägenheter är det inteovanligt att kommunen kräver att en stor del av bostädernaskall förmedlas av den kommunala bostadsförmedlingen.Det är olyckligt om kommunen har anvisningsrätt, eftersommöjligheten att få en bostad för den som tidigt anmältintresse och bosparat därigenom minskar. Det är viktigt attstimulera bosparande. Därför är det i första hand de sombosparat, ofta under en lång följd av år, som skall erbjudasdessa bostäder. Husbyggarna, d.v.s. SBC, HSB m. fl. skalldärför ha den fulla förmedlingsrätten.För att underlätta ombildning till bostadsrätt föreslår viatt förbudet mot s.k. dubbelupplåtelse hävs. Det skulleexempelvis möjliggöra att bostadsföretagen övergångsvisblir ägare av de lägenheter där de boende ej önskar bytaupplåtelseform. En sådan lagändring skulle även bidra tillatt få till stånd en mer flexibel bostadsmarknad. Det skullemöjliggöra att en och samma fastighet kundebestå av lägenheter med såväl ägande- som bostadsrätts-och hyresrättsupplåtelse.Vi anser att upplåtelseformerna i ett hus skall kunnaförändras, allt efter bostadskonsumenternas ändradepreferenser. Då ökar valfriheten.5. småhusDrömmen om ett eget hus är djupt rotad hos mångamänniskor. Det kan vara allt från den modernavälplanerade villan i mexitegel till den pietetsfulltrenoverade sjuttonhundratalslängan, en rappad funkisvillafrån trettiotalet, det röda huset med vita knutar eller ettförfallet ''kråkslott'' som lyser av snickarglädje. Många villbygga något helt nytt eller köpa ett nyckelfärdigt grupphus.För att förverkliga denna dröm är man under lång tidberedd att avstå från mycken annan konsumtion för attkunna spara ihop till insatsen i det egna hemmet.Belöningen består i att kunna välja just den bostad somstämmer överens med de egna önskemålen i fråga om lägeoch utseende, storlek och standard.Om man jämför de nuvarande boendeformerna har densom äger sitt hus det största inflytandet över sitt boende.Med äganderätten följer att ägaren inom de ramar somlagar och förordningar ställer upp fritt får råda över sinegendom. Många ägare lägger ner utomordentligt myckettid och pengar på att vårda och underhålla hus och tomt. Debidrar därmed aktivt till en positiv kapitalbildning, vilketockså är bra för hela vårt samhälle.Trots att de flesta människor vill äga sina hus har ägandetsuccessivt försvårats under den socialdemokratiskaregeringens tid. byggs få småhus medäganderätt. Anledningen är att låne- och skattereglerkraftigt missgynnar sådant byggande. Månadskostnaden ärmycket högre i äganderätt än i bostads- och hyresrätt föridentiska bostäder.Vi föreslår också att fastighetsskatten avvecklas. Redannästa budgetår skall skatten minskas med en tredjedel.6. Övriga upplåtelseformer 6.1 ÄgarlägenheterEtt system med ägarlägenheter bör infogas i Sverige.Även de som föredrar att bo i flerfamiljshus skall kunna ägasin bostad. Ägarlägenheter finns över helavärlden. Den statliga ägarlägenhetsutredningen har visat attdet inte finns några finansiella hinder för ett införande äveni Sverige.6.2 Hyr-köp-lägenheterEn överväldigande majoritet av landets invånare önskaräga sin bostad. Vi vill öppna möjligheter för fler, inte minstungdomar, som saknar kapitalinsats att kunnaäga sin bostad. Ett sätt att underlätta ett framtidabostadsägande är att införa ett speciellt ''hyr-köp''-systempå bostadsmarknaden.I har man infört vad man kallar ''köprätt''-bostäder, där de boende inledningsvis bor i hyresrätt. erbjuds de att förvärva sin bostad. Ett liknandesystem bör införas i Sverige.6.3 Kooperativ hyresrättRiksdagen har tidigare fattat beslut om att införa enexperimenttid med s.k. kooperativ hyresrätt. Kooperativhyresrätt är inget annat än hyresrättsboende meddeposition. Den saknar fördelar för den enskilde.Nuvarande försöksverksamhet bör därför upphöraomedelbart.7. BosparandeVi vill underlätta för människor att skaffa ett eget hus.En större andel hus med äganderätt måste byggas för atttillgodose människors efterfrågan. Lånereglerna måstedärför förändras. Husbyggande bör ske på lika villkor ochinte knytas till upplåtelseform. För att uppmuntramänniskor att spara till en egen bostad vill vi införa ettförmånligt bosparande. Detta bosparande skall premierasav staten. Det bör administreras och hanteras av banker ochandra kreditinstitut samt ha följande inriktning:Bosparandet skall ske i form av bank- elleraktiefondssparande.Bosparandet skall ske regelbundetunder en tidsperiod av minst tre år.Eftersomsparbeloppet i princip binds till banken eller kreditinstitutetunder bör man kunna påräkna högre ränta änför annat sparande.Sparmedlen får disponeras avlåntagaren mot uppvisande av ingångetköpeavtal.När sparbeloppet lyfts för inköp av bostadutgår en statlig skattefri premie för det sparbelopp som ståttinne . Premien utgår , dock högst10 000 kronor.I det fall bosparandet avbryts tidigare änefter eller medlen disponeras för annat ändamål utgåringen skattefri statlig premie.8. Byggande av bostäder 8.1 Förenkla byggnormerDet svenska norm- och regelsystemet på bostadsområdetär fortfarande omfattande, trots försök att minska det underde . Enligt vår mening skall det finnas få ochenkla funktionskrav som omfattar framförallt liv-, brand-,säkerhets- och hälsorelaterade områden.Redan i dag finns det exempel på att boendekostnadernahar minskats med när vissa normerfrångåtts.De styrande normerna medför inte endast attkostnaderna ökar och att människornas önskemålåsidosätts. Reglerna på isolerings- och energiområdena harförstärkt eller i vissa fall t.o.m. givit upphov till de alltmerutbredda problemen med allergier och s.k. sjuka hus. Enförändring av regelsystemet skulle även medföra minskadeproblem inom dessa områden. Det bör ges regeringen tillkänna.8.2 BostadsfinansieringVi moderater har framhållit att systemetmed generella bostadssubventioner i form av räntebidragbör avskaffas gradvis i takt med sänkta skatter.