mot · GE02A446 · 1991-01-25 00:00:00 — Målen för regionalpolitiken är att ge alla människor,oavsett var de bor i landet, tillgång till arbete, service ochen god miljö. Den regionalpolitiska proposition, somregeringen lade fram för , innehöll enrad för positiva förslag. Det gamla år efter årupprepade kravet från om sänktaarbetsgivaravgifter i inlandet fanns med i propositionen ochföreslogs gälla de områden, som omfattas av stödområde 1.Tyvärr gäller inte de sänkta avgifterna all privatnäringsverksamhet. Så t.ex. uteslöts jord- och skogsbruk,verkstäder och lanthandeln, vars hårt arbetande företagareinte kom med i de ökande möjligheternas rad. Detta ärenligt min mening otillfredsställande. All privatnäringsverksamhet skall omfattas av de sänktaarbetsgivaravgifterna, vilket bör ges regeringen till känna.Det saknades förslag om vattenkraftspengar till el-kraftsproducerande kommuner och län, något som inteheller detta budgetår finns med i regeringens förslag. Dettaär oroande och otillfredsställande.Jag hänvisar till min särskilda motion i detta ärendeavlämnad tidigare nu under allmänna motionstiden. Därkräver jag att beslutar att 1//kWhproducerad vattenkraftsel återförs till devattenkraftsproducerande kommunerna och att 1/2öre/kWh återförs till länet, där devattenkraftsproducerande kommunerna ingår. Jag föreslårockså att dessa pengar skall utbetalas den 1 juli 1991.Goda kommunikationer är en förutsättning för regionalutveckling och balans. Detta gäller i hög grad Norrlandsinland, där kommunikationernas standard är heltavgörande för möjligheterna att utveckla näringslivet.Resurserna till väginvesteringar och vägunderhåll iJämtlands län är mycket otillräckliga och jag saknar i åretsbudgetproposition kraftfulla insatser från regeringen vadgäller detta viktiga område. Krav och förslag på insatser förvägar och kommunikationsmöjligheter i harjag framfört i en särskild motion lämnad nu . Jag hänvisar till denna motion.StödområdesindelningBräcke kommunI samband med den nya stödområdesindelningenplacerades kommun överraskande i stödområde 2.Detta har medfört synnerligen negativa konsekvenser förviktiga delar av kommunens näringsliv. Kommunen har desenaste åren förlorat två större företag, Stora Kopparbergsboardfabrik i samt Norrlandshus trähusfabrik iBräcke. Dessa anläggningar hade vardera ett 100-talanställda. För att stimulera näringslivet och åstadkommanya arbetstillfällen har stora satsningar gjorts avkommunen. Förväntade positiva effekter av alla dessainsatser uteblir nu beroende på den olyckliga placeringen istödområde 2. Därför bör kommun nu föras tillstödområde 1, vilket bör ges regeringen till känna.Åre kommunÅre kommun hamnade i den nyastödområdesindelningen i stödområde 2. Åre jämfördes dåmed industri- och turistkommuner i t.ex. Bergslagen, somligger betydligt närmare Europa-marknaden.Åre kommun är till ytan stor och har betydandeglesbygdsproblem. Befolkningsutvecklingen i Åreförsamling kan synas som gynnsam, men det beror påatt många som säsongsarbetar inom turistnäringen ärkyrkoskrivna i församlingen, men betalar skatt på annanort.Det är angeläget för Åre kommun att få höra tillstödområde 1 av flera skäl:Den arbetskraftsintensiva turismnäringen är likaberoende av den sänkta arbetsgivaravgiften och andrastödåtgärder som andra jämförbara konkurrentområden.Turismnäringen i Åre kommun har låg lönsamhet.Industri- och tjänstenäringen i Åre kommun ärberoende av samma utvecklingsmöjligheter som övrigalandet. Detta för att skapa ett differentierat näringsliv inomkommunen något som absolut inte ges med förslagen ipropositionen. Ett exempel är mineralverksamheten ifjällregionen, som hamnar i ett mycket ogynnsammare lägeän företag i omgivande kommuner.Det är inte lättare att bedriva traditionellt näringslivinom Åre kommun jämfört med övriga kommuner iinlandsregionen. Åre kommun bör föras till stödområde 1.Detta bör ges regeringen till känna.Krokoms kommunLiknande starka och belysande argument kan översättaspå förhållandena i kommun.Rödön, Näskott, och Ås undantogs från attKrokoms kommun fördes till stödområde 1. Detta kan jaginte acceptera. Jag föreslog i en motion till 1990att hela skulle föras tillstödområde 1. Jag har samma uppfattning och helaKrokoms kommun bör föras till stödområde 1. Detta börges regeringen till känna.Östersunds kommunGränserna för vilka områden som skulle räknas in istödområden drogs på ett sådant sätt som är långt från hurverkligheten ser ut. En stor del av landsbygden i Östersundskommun har klart sämre läge än centrala . Dettasämre läge innebär stora nackdelar för ett företagande, somskulle ge arbetstillfällen och innebära möjligheter för folkatt bo kvar eller flytta till bygden. Ett par typiska sådanalandsbygdsområden inom kommun är ochHäggenås socknar. I Häggenås har ett flertal lyckadesatsningar gjorts av ortsborna själva -- inte minstinspirerade av landsbygdskampanjen. Bysbon i bynHögarna är ett sådant exempel på idérikedom,sammanhållning och hårt arbete för sin bygds framtid.Andra exempel rör Näs-Fåkerbygden där bygdens folk påolika sätt också försöker att klara sin existens och därarbetsmarknaden är liten och begränsad till serviceyrken,typ affär och åldringsvård. En såg ger också ett antalarbetstillfällen.I enlighet med vad jag framförde i en motion tillriksdagen 1990 anser jag också nu att Häggenås och Näsförsamlingar inom kommun bör föras tillstödområde 1. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de sänkta arbetsgivaravgifterna i stödområde 1 skallomfattas av all privat näringsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kommun skall föras till stödområde 1,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt Åre kommun skall föras till stödområde 1,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt hela skall föras till stödområde 1,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt Häggenås och församlingar inom Östersundskommun skall föras till stödområde 1.