ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Fö6 · 1991-03-14 00:00:00 — En sådanförändring kan säkert vara befogad, men är av en sådan artatt den inte bör ske utan att den prövas noga och att dekonsekvenser den kan ha för försvarsmakten studeras.Frågan om ett förändrat försvarsmaktsbegrepp bör sålundatas upp till behandling i arbetet inför nästa försvarsbeslut. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krisen i svensk försvarspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkerhetspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det svenska försvarets uppgifteroch förmåga,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en minskning av antaletbrigader i arméorganisationen inte nu skall genomföras,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en andraubåtsjaktstyrka och behovet av ytterligare beväpning förubåtsjakt,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kaderorganiseradeflygförband inte bör få förekomma,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att antalet jaktdivisioner skallvara 12, därigenom beslutande att en ytterligare divisionJ35J skall organiseras på F10 i ,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att staben för marinkommandoOst skall förläggas till ,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nedläggningen av SveaIngenjörsregemente inte skall genomföras förrän frågan omspecialtruppslagens framtida behov avutbildningsetablissement utretts i nästa försvarsbeslut samtatt FN-skolan och fältarbetsskolan i avvaktan på beslut omingenjörsregementets framtid bör vara kvar i ,10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om prövning avöverbefälhavarens förslag till avyttringsmodell förförsvarets mark m.m.,11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attförsvarsmaktbegreppets omfattning inte bör ändras utan attfrågan prövats i arbetet inför nästa försvarsbeslut,12. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den ekonomiskastyrningen inom försvaret,13. att till B 1 Arméförband, ledning ochförbandsverksamhet för /92 anslår . utöver regeringens förslag avsett förrepetitionsutbildning,14. att till B 2 Arméförband, anskaffning avmateriel för /92 anslår . utöver regeringens förslag avsett för ersättningför beställning utöver ram av Haubits 77 B (230 miljoner)och bibehållande av utvecklingskapacitet vidförsvarsindustrin (90 miljoner) samt förstärkningar avpansarvärnsfunktionen (100 miljoner),15. att till C 2 Marinförband, anskaffning avmateriel för /92 anslår . utöver regeringens förslag avsett för ubåt (100miljoner) samt anskaffning av organisationsbestämmandemateriel för ubåtsjaktstyrka (300 miljoner),16. att till D 1 Flygvapenförband, ledning ochförbandsverksamhet för /92 anslår . utöver regeringens förslag avsett för uppsättandeav en fjärde jaktdivision J35J vid F10 i .
mot · GE02Fö7 · 1991-03-14 00:00:00 — att beslutar avslå regeringens förslag (F6) om medel för nybyggnation för försvaretsforskningsanstalt (),29. att till Gemensam försvarsforskning (G1) anslår . mindre än vad regeringen har föreslagit ellersåledes ,30. att beslutar att fastställa utgiftsramen för decivila delarna i försvarsdepartementets budget till ,31. att beslutar att fastställa utgiftsramen fördet militära försvaret till 32 ,32. att beslutar att av regeringen begära förslagtill lag som gör det möjligt för kommunerna att ta utberedskapsavgift per kWh av el-distributionsföretagen,33. att beslutar att av regeringen begära förslagtill lag om alternativ bostadsuppvärmning i enlighet medvad i motionen anförs,34. att beslutar att av regeringen begära förslagtill lag som stadgar att allmänna skollokaler ej måuppvärmas med direktverkande el eller direktverkandefossila bränslen,35. att beslutar att av regeringen begära förslagtill sådan ändring i myndighetsförordningen som germyndigheterna större beredskapsansvar.
mot · GE02Fö9 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:102 Verksamhet och anslag inom totalförsvaret under /92 G 4 KustbevakningenAv ovannämnda proposition (s 111--112) framgår attplaner finns på att genomföra den omorganisation organisation som pågåendeöversyn kan komma att föreslå.Konsekvenserna av översynen det här talas om harnärmare utvecklats i motion Fö 703 inlämnad underallmänna motionstiden . Med hänvisning till motiveringarna i ovan nämndamotion hemställsatt hos regeringen begär att kustbevakningenfår i uppdrag att bevara kustposteringen i .
mot · GE02Jo101 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Om forskningsinsatser m.m. kring VänernUnder har insikten om viktenav ett samhälle i ekologisk balans vuxit sig allt starkare. Dethar också inneburit en förståelse för att en fortsattutbyggnad av folkhemmet måste gå hand i hand medmiljöpolitiken. Denna förändrade syn på folkhemsbyggetleder till en rad nya politiska ställningstaganden ochrevision av gamla.För del innebär detta att vattnet nu inte längreses som en möjlig mottagare av allsköns föroreningar frånindustrin och hushållen. har börjat betraktassom en resurs.Ett uttryck för denna syn är projektet kan också ses som ett exempel på nödvändighetenav större behov av samarbete eftersom alla länsstyrelserrunt är engagerade i detta fiskvårds- ochnäringsprojekt.Enligt vår mening måste sjösystemet betraktas iett helhetsperspektiv. Att numera har en förbättradvattenkvalitet -- vad gäller t.ex. lägre fosforhalter som i sigger lägre algmängder -- kan ju isolerat sägas vara bra förVänern. Men det är här viktigt att anlägga etthelhetsperspektiv eftersom det kväve som tidigare togs uppi växter nu följer vattnet ner till . Kvävetgöder sedan Bohusläns kustområden och medför en ökadalgproduktion.Låt oss rikta blickarna norrut och ställa frågan: Vilkenbetydelse har vattenföring och planeradeskogsbruksåtgärder kring Trysil för vattenkvalitén i Vänernoch vad kan detta betyda för ?Vi menar att särskilda medel måste anslås dels för attgarantera och dels initiera forskning isamverkansform kring olika för , ,och de norska vattenföringsområdena viktigaekologiska-näringspolitiska villkor.Det är enligt vår mening naturligt att inomforskningsverksamheten kring dessa frågor ett samarbetebyggs upp mellan , Högskolan iKarlstad, Miljöforskargruppen i Fryksta och berördanorska myndigheter och institutioner. Övriga som naturligtkan ingå i detta arbete är naturligtvis SLU som enligt vårmening besitter en särskild kompetens inom förverksamheten viktiga områden.Vi beräknar kostnaden för de åtgärder vi nämnt till 7miljoner kronor under budgetåren 1991/92 och 1992/93.Anslaget bör stå till regeringens disposition förovannämnda åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning kring m.m.,2. att beslutar att till regeringens dispositionställa . i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02Jo115 · 1991-03-11 00:00:00 — I avvaktan på att detta arbetas framkräver vi stopp för frisläppande av genetiskt modifieradeorganismer i naturen.Miljön och handelspolitikenDet internationella samarbetet och handelsutbytetmellan länder ökar. De regler som formas förhandelsutbytet blir allt mer betydelsefulla när det gällermiljöpolitiken. måste i de internationellahandelspolitiska diskussionerna med större kraft föra frammiljöaspekterna. Vad tjänar det till om man förbjudermiljöfarliga produkter här hemma, men tvingas accepteraimport av dylika utifrån? Inom ramen för tillsattesredan 1972 en miljökommitté. Denna har dock ännu ejsammanträtt, det säger en hel del om hur liten betydelsemiljöfrågorna har i handelspolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rätten till god miljö är engrundläggande mänsklig rättighet,2. att hos regeringen begär förslag innebärandeökade fackliga befogenheter när det gäller inre och yttremiljö,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbare avveckling avozonnedbrytande ämnen,4. att hos regeringen begär förslag påmiljöskyddslagstiftning baserad på bindandemiljökvalitetsnormer,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kombinera produktersmiljöklassning med ett avgiftssystem i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmänhetens och berördayrkesgruppers rätt att föra talan i miljöskyddsärenden,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagstiftning rörandemiljöskador orsakade av joniserande strålning bör föras in iden nya ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av 4kap. naturresurslagen,1]8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att behålla obligatoriska miljö-och hälsoskyddsnämnder,9. att till ideella organisationers internationellamiljöarbete för /92 anslår . utöver vad regeringen föreslår,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte gå vidare med projektetÖresundsbron,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omställning avtrafiksystemen,2][att till Lokala och individuella linjer samtfristående kurser och anslaget till tekniska utbildningar /92 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit,3][att hos regeringen begär att universitetfår i uppdrag att utarbeta förslag i enlighet med vad imotionen anförts,3][att till för budgetåret1991/92 anvisar . för den ovan nämndautredningen,3]10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder när det gäller avanceradbioteknik,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att med större kraftmåste hävda miljöfrågorna i handelspolitiken.
mot · GE02Jo120 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T82 hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ändringi miljöskyddslagen så att byggandet av störretrafikanläggningar måste koncessionsprövas,2. att beslutar att eldrivna fordon befrias frånsåväl accis som fordonsskatt,3. att beslutar att vätgasdrivna fordon befriasfrån såväl accis som fordonsskatt,4. att beslutar att biogasdrivna fordon befriasfrån såväl accis som fordonsskatt,5. att beslutar att skrotningspremien eller äldre höjs till ,6. att beslutar att skrotningspremien för bilaryngre än höjs till ,7. att beslutar att avgaskraven för bilar skallskärpas i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar att avgaskraven för lätta lastbilaroch bussar skall skärpas i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att beslutar att avgaskraven för tungalastbilar och bussar skall skärpas i enlighet med vad somanförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag ommiljökvalitetsnormer för luftföroreningar i utomhusluft ienlighet med vad som anförts i motionen,11. att beslutar att införa ett gränsvärde förbenseninnehållet i motorbränslen,12. att vid bifall till yrkande 11 beslutar attgränsvärdet för bensen skall sättas till en viktprocent fr.o.m.den 1 januari 1992,13. att vid bifall till yrkande 12 beslutar attgränsvärdet för bensin skall sätts till 0,1 viktprocent fr.o.m.den 1 januari 1994,14. att hos regeringen begär förslag ommiljökrav på arbetsfordon att införas senast årsmodeller,15. att hos regeringen begär förslag ommiljöklasser och miljöavgifter i enlighet med vad somanförts i motionen,16. att beslutar att färjor i regelbunden trafikpå svensk hamn fr.o.m. endast får framdrivasmed tunga motorbrännoljor med en högsta svavelhalt på 0,,17. att beslutar att färjor i regelbunden trafikpå svensk hamn fr.o.m. endast får framförasmed tunga motorbrännoljor med en högsta svavelhalt på 0,,18. att beslutar att färjor i regelbunden trafikpå svensk hamn fr.o.m. endast får användalätta motorbrännoljor med maximalt svavelhalt,19. att beslutar att färjor i regelbunden trafikpå svensk hamn fr.o.m. endast får användalätta motorbrännoljor med maximalt svavelhalt,20. att hos regeringen begär förslag ommiljöavgifter på färjor och handelsfartyg att införas senastfr.o.m. ,21. att hos regeringen begär förslag omrestriktioner och miljöavgifter för oljetankfartyg som angörsvensk hamn på i enlighet med vad som anförtsi motionen,22. att hos regeringen begär förslag ommiljökrav, miljöklassning och miljöavgifter för fritidsbåtaratt åtminstone delvis införas före i enlighetmed vad som anförts i motionen,23. att beslutar att miljöavgiften förkväveoxidutsläpp skall höjas till /kg för inrikes flyg,24. att hos regeringen begär en åtgärdsplanmot miljöstörningar från militärt flyg.
mot · GE02Jo121 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T83 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjning av skrotningspremien till1 ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöklassning av nya fordon,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om restriktioner mot högbränsleförbrukning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbete inom EG vad avsersträngare krav på dieselmotorn,5. att beslutar avslå regeringens förslag omöronmärkta bidrag till etanoldrivna bussar.
mot · GE02Jo122 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T84 hemställsatt beslutar att vägbygget övervåtmarksområdet vid skall stoppas .
mot · GE02Jo123 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N62 hemställs1. att beslutar att vätgasdrivna fordon skallbefrias från såväl accis som fordonsskatt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att radikalt minska utsläppen avkoldioxid och kväveoxider () genomatt prioritera den rena vätgasen framför fossila bränslen.
mot · GE02Jo124 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo42 hemställs1. att hos regeringen begär attnaturvårdsverket redovisar en förteckning över sjöar avriksintresse för dricksvattenförsörjningen,2. att hos regeringen begär attnaturvårdsverket utarbetar belastnings- och åtgärdsmålsom miljökvalitetsnorm för dricksvattentäkter, bl.a. .
mot · GE02Jo125 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:99 Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra , m.m. har vid ett flertal tillfällen tagit beslut somtydligt visar att man vill bryta den negativa utvecklingeninom jordbruket i norra . beslut omlivsmedelspolitiken är i det fallet det mest positiva, eftersomriksdagen anger en tydlig målsättning och även anger enkonkret lönsamhetsnivå som skall gälla inomområdet.I beslutet sägs bl.a. att:lönsamhetsnivån i jordbruketi norra inte skall tillåtas sjunka nämnvärt underdagens nivå,Norrlandsjordbruket i princip skall undantasfrån den produktionsanpassning som följer av detlivsmedelspolitiska beslutet.Riksdagen uttalade därutöver att den samlade satsningsom skall göras till förmån för jordbruket i norra få till följd att näringens lönsamhet höjs och att dessutövare vinner ökad framtidstro. Regeringen har i denaktuella propositionen gått ifrån denna ståndpunkt.Jordbruksnämnden anger att en av orsakerna tilllönsamhetsförsämringen inom det norrländska jordbrukettorde vara avskaffandet av tvåprissystemet den 1 juli 1989.Enligt beslut i samband med att tvåprissystemetavskaffades skulle åtgärder vidtagas ommjölkproducenterna i norra påverkades negativt.Några sådana åtgärder av tillräcklig omfattning har enligtvår uppfattning inte genomförts.Om skall leva upp till sina beslut samt det omfattande riksdagsbeslutet omlivsmedelspolitiken måste nivån på stödet tilljordbruket i norra höjas utöver vad som föreslås iproposition 1990/91:99.En uppräkning av ''Norrlandsstödet'' bör kunna skegenom en omdisponering av medel från anslaget B 13Omställningsåtgärder i jordbruket m.m. underjordbruksdepartementets huvudtitel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om uppräkning av det s.k.Norrlandsstödet i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GE02Jo126 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:99 Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra , m.m. Lantbruket har fört en tynande tillvaroi vissa delar av vårt land. Bl.a. i vissa delar av norraBohusläns inland har utvecklingen varit starkt negativ.Under den senaste 10-årsperioden har antaletmjölkbesättningar minskat långt över riksgenomsnittet.Med minskad djurhållning följer färre arbetstillfällen. Enfortsatt utflyttning från landsbygden går stick i stäv medintentionerna bakom Landsbygd-90-kampanjen.Det s.k. norrlandsstödet infördes för att hejda en fortsattutslagning i de produktionssvaga områdena. 1985 beslutadedessutom att produktionsnivå skullebibehållas i norrlandsstödområdet.Vissa delar av ingår i området förnorrlandsstöd, vilket bidragit till att bromsanedläggningstakten. Angränsande områden i norraBohuslän har dock inte erhållit motsvarande stöd trots attförutsättningarna är klart jämförbara.Den negativa utvecklingen måste nu hejdas. Omlantbruket skall kunna överleva och bidra till sysselsättningoch ett bevarande av det öppna landskapet krävs en ökadlönsamhet.Vissa förändringar i den föreslagnastödområdesindelningen bör därför göras enligtföljande:Mo och Naverstads församlingar i Tanumskommun bör ingå i stödområde 3.Hede, Krokstad,och i bör ingå istödområde 4.Lur i bör ingå istödområde 4.Strömstads kommun i sin helhet bör ingå istödområde 4. Med anledning av det anförda hemställsatt beslutar göra förändringar istödområdesindelningen på sätt som redovisas i motionen.
mot · GE02Jo127 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:99 Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra , m.m. Lantbruket har fört en tynande tillvaroi vissa delar av vårt land. I skogs- ochmellanbygder har utvecklingen varit starkt negativ.Under den senaste l0-årsperioden har antaletmjölkbesättningar minskat långt över riksgenomsnittet.Med minskad djurhållning följer färre arbetstillfällen. Enfortsatt utflyttning från landsbygden går stick i stäv medintentionerna i Landsbygd-90-kampanjen.Det s.k. norrlandsstödet infördes för att hejdautslagningen i de produktionssvaga områdena. l985 fattadedessutom ett beslut att l984 års produktionsnivåskulle bibehållas i norrlandsstödområdet.Vissa delar av ingår i området förnorrlandsstöd. Stödet har bidragit till att bromsanedläggningstakten, men på intet sätt bidragit till attuppfylla riksdagsbeslutet från l985.Vi måste nu hejda den negativa utvecklingen. Omlantbruket skall kunna överleva och bidraga med ett öppetlandskap så krävs en ökad lönsamhet. Vissa förändringarbör nu göras i stödområdesindelningen.De norra delarnaav , och Åmåls kommuner flyttas upptill stödområde 3.De norra delarna av ochFärgelanda kommuner bör ingå i område 4. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad stödområdesindelning iDalslands skogs- och mellanbygder.
mot · GE02Jo129 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:99 Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra , m.m. Om NorrlandsstödetNorrlandsjordbruket är av stor betydelse förlivsmedelsförsörjningen i norra . Det är viktigt att viäven har en bibehållen produktion av livsmedeli norra delar. Om produktionen av livsmedel tillåtsminska i Norrlandslänen får det som följd attförsörjningsberedskapen försämras och att transporterna avlivsmedel ökar. Detta som jordbruket i andradelar av landet drivs med bibehållen hög intensitet.Jordbruket i norra bedrivs i allmänhet extensivtmed låga insatser av handelsgödsel och bekämpningsmedeloch med stor andel vall i växtföljden.Ängs- och hagmarkerna i får inte tillåtaskrympa ytterligare. har tidigare föreslagit enökning av anslaget för landskapsvårdande insatser till 300milj. för /92.Prisstödet på de produkter som odlas i måstefinnas kvar för att garantera en bibehållenlivsmedelsproduktion i Norrlandslänen. När detlivsmedelspolitiska beslutet togs utgick man ifrånatt lönsamhetsnivån för Norrlandsjordbruket skulle liggakvar på ''dagens nivå'' samt att prisstödet skulle behållassom . I proposition 1990/91:99 utgårregeringen från nivån vid avregleringens början, dvs. den 1juli 1991. Det är tveksamt att som på det här sättet hävdaatt avregleringens effekter inte inträder tidigare.Utgångspunkten för det framtida Norrlandsstödet måstevara den lönsamhetsnivå som förelåg vid detjordbrukspolitiska beslutet . Stödet tilljordbruket och livsmedelsindustrin i norra måsteuppgå till 969 milj. kronor för /92. Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till Norrlandsjordbruket,2. att anslår 130 milj.kr. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:99, Stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra B 10, dvs. 969 milj.kr.Stockholm den 14 mars 1991Marianne ()()
mot · GE02Jo133 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:99 Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra , m.m. AvbytartjänstenPrisutvecklingen när det gäller avbytartjänsten har letttill att särskilt små jordbruksföretag drabbas av en, iförhållande till produktionens och därmed lönsamhetensomfattning, mycket hög kostnad. Eftersom särskiltjordbruket inom stödområdet består av småjordbruksföretag drabbas dessa delar av landet särskilt hårtav den sneda kostnadsfördelningen. Detta betyder attmånga små företag inte har råd att utnyttja avbytartjänsten,fast de har stort behov av den. Unga familjers villkor för attdelta i samhällslivet i övrigt försämras, t ex vad gällermöjligheter till föräldraengagemang i skolan. Det betyder isin tur sämre villkor för de anställda inom avbytartjänsten.Om antalet sysselsättningstillfällen går ner blir det svårt attfå fungerande arbetsscheman. En välanpassadavbytartjänst är viktig i en regionalpolitiskt inriktadjordbrukspolitik och bör ses som en form av samhälleligsocial service till en yrkeskår, som har mycket svårt attannars utnyttja den övriga samhälleliga servicen -- sjuk- ochhälsovård, föräldraförsäkring m m. Regeringen bör därförlämna förslag på avbytarsystem anpassat till den övrigaregionalpolitiskt inriktade jordbrukspolitiken. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avavbytarsystemet enligt vad som anförts i motionen.