mot · GE02T217 · 1991-01-25 00:00:00 — Den trafikpolitiska utvecklingen i InledningTrafiken och dess inverkan på samhället har alltmerkommit i centrum för den politiska debatten.Utvecklingen tenderar nu allt snabbare att närma sig denpunkt där de negativa effekterna väger tyngre änfördelarna. Det är därför hög tid att stanna upp, analyseraeffekterna och trafiksystemen för framtiden, och då bådemed tanke på personlig frihet, effektivitet och inte minstmiljön.Det är endast med en fast politisk styrning som vi kanbehålla bilismens fördelar, öka kollektivtrafikensmarknadsandel, hushålla bättre med resurserna, skapa enbättre service för medborgarna och sluta upp med att göravåld på vår livsmiljö.Det finns en bred enighet om att godakommunikationer har en avgörande betydelse för denframtida utvecklingen av samhället och näringslivet. I vårtland har vi vant oss vid de stora möjligheter somprivatbilismen ger möjlighet till.Målet för trafikpolitiken i måste vara attåstadkomma en god trafikförsörjning och miljö ilandskapets alla delar. Det måste vara samhällets uppgift attansvara för en trafikförsörjning som fungerar inom de olikatrafikgrenarna.Utvecklingen går allt snabbareUtvecklingen inom trafik- och transportområdet går alltsnabbare. Ny och renare teknik presenteras. Antalet fordonökar snabbt. Den samlade trafiken är en av de störstaproducenterna av miljöfarliga och hälsovådliga ämnen. Detär en politisk uppgift att hejda denna utveckling och skapaen trafikapparat som är anpassad till de fysiska ochmiljömässiga gränser som krävs i ett samhälle som tarhänsyn till medborgarnas livsmiljö och trivsel.Trenderna inom det trafikpolitiska området kansammanfattas på följande sätt:Ett ökat bilinnehavEttökat resandeRenare fordonÖkad godstrafikSpårbunden trafik svårt konkurrenslägeFlygtrafikenökarKollektivtrafiken stagnerarInternationellutveckling över nationsgränserna.Trafikolyckor drabbar oss hårt med mänskliga tragedieroch höga samhällskostnader som resultat. Trafiken i våratätorter vållar otrivsel och oro hos samhällsinnevånarna.Avgaser, trängsel och olyckstillbud har ersattpromenadstråkens relativa lugn.Av alla försurande kväveoxidutsläpp kommer intemindre än från vägtrafiken. strömmar det ut ca kväveoxider från vägtrafiken i naturen.Skadorna på våra skogar och sjöar ökar i omfattning.Skogsdöd är en realitet även i vårt land.I har biltrafiken uppvisat en ökning med mellan 3och . Detta är enutveckling som måste brytas. En möjlighet att kraftigtreducera minska koldioxidutsläppen från trafiken äralternativa bränslen och motorer.Skåne är ett landskap av starkt skiftande karaktär. Härfinns landsbygdens glesbygd, men även storstadens hets.Här finns områden med goda allmänna kommunikationer,men här finns också stora områden där bilen kommer attvara nödvändig även för persontransporter tilloch från arbetet, serviceinrättningar, fritidssysslor m.m.Kraftfull politik för färre bilresorFör att nå målet med en reducerad biltrafik i framtidenkrävs det beslut som leder till en minskning av behovet avresor med egen bil. Detta innebär bland annat en kraftigtökad service med allmänna kommunikationsmedel ochbättre samhällsplanering. Det är troligt att det ävenkommer att krävas repressiva åtgärder mot bilismen i formav begränsningar för biltrafiken, förändrad fysisk planering,införande av områdesavgifter m.m.En målsättning bör vara att genom olika politiskaåtgärder föra av resorna längs de större pendelstråken till allmännakommunikationsmedel. Detta innebär en ökning medmellan 5 och . Målsättningen bör vara mellan orter med spårbunden trafik. Denna nivå var1989 ca 30--40 %.I de större tätorterna kan biltrafiken reduceras, då detgår att erbjuda goda allmänna kommunikationer.De socialdemokratiska riksdagsledamöterna från Skånevill verka för:att den miljövänliga personbilen skall ha enplats även i framtidens transportsystematt medverka tillatt koldioxidutsläppen minskaratt hejdautsläppen av miljö- och hälsovådliga ämnen frånbiltrafikenatt resor till och från arbetsplatsen i ökadomfattning sker med kollektivtrafikatt satsa på enkraftigt ökad service med allmännakommunikationsmedelatt målsättningen förkollektivtrafikens marknadsandel av resorna längs de störrependelstråken skall uppgå till och mellan ortermed spårbunden trafik skall målsättningen vara 50 %attmed en aktiv parkeringspolitik minska söktrafiken i destörre tätorterna.Fysisk planeringI den fysiska planeringen av samhället fastställs mycketav ramarna för trafikapparaten långt in . Det äri arbetet med stads-, trafikleds- och översiktsplaner m.m.som vi effektivast kan påverka den framtida trafiken.Exploatering av nya bostadsområden ochindustriområden måste ske på ett sådant sätt att en rationellkollektivtrafik underlättas. För att erhålla snabbaförbindelser bör särskilda kollektivtrafikleder mellanbostadsområden och industriområden byggas.Exploateringsområden skall planeras så attresandeunderlaget för kollektivtrafiken maximeras.Biltrafiken i tätorternas centrum och i bostadsområdenabör minskas. Centrumkärnorna i tätorterna ärhandelscentrum och skall så förbli. Detta innebär ensatsning på ökad trivsel, grönare torg och gator där gång-och cykeltrafik prioriteras.MiljökonsekvensutredningarNär nya trafikleder planeras är det viktigt att miljö- ochtrafikkonsekvenserna noga utreds. Detta gäller såvältrafiksäkerhetsmässigt som utsläpp av miljöfarliga ämnenoch uppkomsten av buller. Redan under planeringsstadietbör dessa faktorer diskuteras och finnas med i underlag förprojektering och upphandling.Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från villverka för:att vid all fysisk samhällsplanering sträva efteren trafikapparat anpassad till ett samhälle som tar hänsyntill livsmiljö och trivselatt före utbyggnad av nyatrafikleder genomföra miljökonsekvensutredningar.Miljömässiga mål för trafikenDet övergripande målet för samhällets trafikpolitik är atterbjuda medborgarna och näringslivet en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjligakostnad.Trafikens miljöproblem består till stor del av problemmed luftföroreningar. Dessa utgör inte bara ett hot mot vårhälsa, utan orsakar även långsiktiga skador på växtlighet,mark och vatten samt på byggnader och kulturminnen.Miljöstörningarna från trafiken i form av buller berörmånga människor. Det är 35--av befolkningen somutsätts för bullernivåer som överskrider acceptablariktvärden vid bostaden (55 dBa). ()Särskilt berörda är de större tätorternas centrala delaroch bostäder utefter större trafikleder. För att kommatillrätta med trafikens negativa hälsoeffekter måstebullernivåerna sänkas.En situation med trängsel i gatunätet förstärker trafikensnegativa effekter på miljö och hälsa. Stillastående trafikförvärrar avsevärt luftföroreningarna. Kollektivtrafikendrabbas av sämre framkomlighet. Därför bör särskildabussfiler införas där så är möjligt. Det är oacceptabelt meden permanentad trafiksituation som innebär ett stopp itrafiksystemet. Ett rationellt, effektivt och miljövänligttransportsystem fordrar minskade trafikstockningar ochminskad trängsel.Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från villverka för:att nivåerna för utsläpp av skadliga ämnen skallnedbringas till nivåer som angivit somriktvärden för luftkvaliteten i tätorterattbullerstörningarna från trafiken skall reduceras särskilt därhöga bullernivåer uppmätts och där bullret är ett allvarligthälsoproblematt nivåerna för buller som anses varaoacceptabla skall följa naturvårdsverketsrekommendationeratt trängseln i tätorternas gatunätskall nedbringas och framkomligheten för kollektivtrafikenförbättras genom bättre trafikplanering.Kostnader och finansiering av trafikinvesteringarDen vanligaste formen för finansiering avtrafikinvesteringar är budgetfinansiering ochefterföljande direkta avskrivningar. Det innebär att t.ex. enkommun genom löpande intäkter finansierar investeringarsom ger avkastning först på längre sikt.En allt större trafikvolym har medfört ökade behov avinvesteringar i trafikanläggningar. Det innebär satsningarpå både kollektivtrafik och vägnät. Den sedvanligafinansieringen via kommunalskatt, landstingsskatt ochstatsbidrag är, med nuvarande skattesatser ochbidragsnivåer, långt ifrån tillräcklig för att möta de växandeanspråken inom trafiksektorn.Det finns anledning att diskutera andrafinansieringsformer för trafikinvesteringar. En inriktningbör vara att näringslivet, som är stora vinnare påinvesteringar i infrastrukturen, i större utsträckning än idagär med och bekostar dessa.De finansieringsformer som står till förfogande kan varafinansiering i offentlig regi eller privat finansiering medgaranti och kontroll från stat och kommun.Kapitalmarknaden möjliggör olika former av lån.Utrustning i form av fordon kan ''leasas''.Trafiken bör i ökad utsträckning bära desamhällsekonomiska kostnader som den ger upphov till. Envägledande princip bör vara att trafiksektorn genom skatteroch avgifter skall bära de extra kostnader som entrafikökning medför, så kallade marginalkostnader.Mot bakgrund av principer med marginalkostnadspriserkan olika varianter av finansiering tänkas. Som exempelkan nämnas läges- och anslutningsavgifter, lokalafastighetsskatter, regional moms, lokalaarbetsgivaravgifter, lokala miljöavgifter på drivmedel samtområdesavgifter.Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från villverka för:att samhället även i fortsättningen har ettavgörande inflytande över beslut om trafikinvesteringaratt olika former för finansiering av trafikinvesteringarprövas utöver traditionell skattefinansieringatt trafikenstillväxt i större utsträckning bär sina egna kostnader och attmarginalkostnadspriser utgör underlag förtrafikinvesteringarnas finansieringatt olika former avlokala/regionala avgifter övervägs för finansiering avtrafikinvesteringar i områdetatt näringslivet i störreomfattning medverkar vid finansiering avtrafikinvesteringar.Biltullar och vägavgifterEtt sätt att begränsa biltrafiken och finansierainvesteringar i trafiksystemet är att införa avgifter påbilkörning i tätorternas centrala delar, så kallade biltullar.Bilavgifterna ger minskade trafikmängder i tätorternasmiljökänsliga delar. genereras stora intäkter somskall ses som en miljöavgift som skall komma trafiksystemettillgodo. Det är angeläget att kommunerna ges laglig rätt attvid allvarliga trafikproblem pröva systemet med bilavgifter.Bilavgifter och biltullar avser trafiken i tätorterna. Förvägnätet i övrigt kan konstateras att under 1990-taletkommer stora krav att ställas på underhåll ochinvesteringar. Sannolikt räcker inte den traditionellaskattefinansieringen. Ytterligare tillskott av resurserbehövs. Ett sätt att åstadkomma detta är att låta trafikenlängs större vägleder direkt betala för den gjordainvesteringen i form av vägavgifter. Den frågan bör därförbli föremål för prövning, varvid fördelnings- ochregionalpolitiska synpunkter beaktas.Både bilavgifter och vägavgifter är tveksamma urfördelningspolitisk synpunkt. De drabbar bilistenoberoende av betalningsförmåga och utan hänsyn tillbehovet av att använda bilen. De bör därför användasundantagsvis t.ex. vid besvärande miljösituationer itätorters centrala delar eller vid väginvesteringar med såhög standard att ett avgiftsuttag kan vara motiverat.Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från villverka för:att möjligheter ges för kommuner att vid behovanvända system för bilavgifteratt trafiken i högre gradbidrar till finansiering av nya större trafiklederattintäkter från bilavgifter och vägavgifter används tillutbyggnad av trafiksystem med prioritering avkollektivtrafiken på väg och järnvägatt avgiftsbeläggningav trafik på vissa trafikleder också måste bedömas utifrånfördelnings- och regionalpolitiska synpunkter.Förbindelser med och kontinentenDet är av strategisk betydelse för framtid somexportnation att näringslivets transporter fungerar på etteffektivt sätt. Om kommunikationerna byggs ut ochmoderniseras kan kostnaderna sänkas och transportvägarnaförkortas. Detta leder till förbättrade exportmöjligheter fördet svenska näringslivet.SkandinavienDet är nödvändigt för att upprätthålla effektivaoch rationella förbindelser dels med kontinenten, dels medDanmark--. En fortsatt satsning på att utvecklasådana förbindelser ter sig mycket viktiga för vår region.Två tredjedelar av svensk export är berörda av Skåneskommunikationer med grannländerna.Östeuropa -- en ny marknad 1989 var året för de stora förändringarna i Östeuropa.Den samhällsomvandling som startat kommer också attinnebära en mer öppen attityd till omvärlden. Handels-,informations- och tjänsteutbytet mellan öst och västkommer att skjuta fart. Denna utveckling kräver att vi iSkåne planerar för bättre kommunikationer medframförallt och östra detta sammanhang och med hänvisning tillovannämnda utveckling i är det viktigt att slåvakt om och utveckla , Ystads och Malmös rollerför direkttrafiken till kontinenten.Beakta miljökonsekvensernaÖkade transporter av gods och personer innebär ökadmiljöbelastning. För att minimera utsläppen frånutrikeshandelns trafik är det viktigt att vi i all planering avnya eller moderniserade transportvägar beaktarmiljöaspekterna. Detta innebär bland annat en ökadsatsning på spårbunden godstransport till och från utlandet.Satsningar på så kallad kombitrafik måste intensifieras föratt styra över mer av godstransporter från lastbil tilljärnväg.ÖresundsförbindelserUtredningar och diskussioner pågår mellan den svenskaoch danska regeringen om fasta förbindelser mellan Malmöoch . I detta sammanhang är det viktigt att fåklarlagt hur kollektiv- och järnvägstrafiken kan utvecklaspå den ev. fasta förbindelsen. Detta är viktigt främst urmiljösynpunkt.Hänsyn måste tas till konsekvenserna för miljö,sysselsättning, näringsliv, ekonomi och sociala förhållandeni ett riks- och regionalpolitiskt perspektiv. Det är viktigt attpeka på att en satsning på fasta förbindelser över Öresundmåste innehålla även en kraftfull satsning på västkustbanan.En förlängning av en fast järnvägsförbindelse medDanmark bör även innehålla elektrifiering av --Ystad-banan samt en spårbunden pendeltrafik mellanSturup och Kastrup.En viktig funktion för rationell internationell trafik ärtullväsendet. Socialdemokraterna i anser att det ärsamhällets skyldighet att upprätthålla en sådan tullserviceatt ''just-in-time''-begreppet även skall fungera i realiteten.Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från villverka för:att ytterligare förbättra förbindelserna medvåra grannländer och kontinentenatt i planering ochmodernisering av förbindelserna med utlandet låtamiljöfrågorna få en avgörande betydelseatt ett beslutgällande fasta förbindelser med bland annatmåste innehålla följande satsningar:upprustning av dubbelspår på på sträckanLund--och --med tunnelunder för snabbtåg,elektrifiering av sträckan --samt utredning omelektrifiering ----,satsning på pendeltåg ----Kristianstadsamt en kraftig upprustning av Blekinge kustbana,satsning på järnväg/tunnel genom , så att Ckan få en genomgående tågtrafik till ,beslut om en successiv utbyggnad av ett spårburettrafiksystem i sydvästra större satsningar görspå så kallad kombitrafik.FlygtrafikFlygtransporter får en allt större betydelse för samhälletoch dess medborgare. I finns tre större flygplatser,, /och /Kristianstad.Dessutom finns mindre flygplatser för taxiflyg ochhelikoptertrafik. Det är av stor vikt för en fungerandetransportsektor i att vi socialdemokrater slår vakt omlandskapets flygplatser.Sturups flygplats är väl för att kunna ge godservice till näringsliv, samhällsorgan, turism och enskilda.Det är därför viktigt att i störreomfattning blir ett komplement till därutbyggnadsmöjligheter i stort sett saknas. bör enjärnvägsförbindelse till etableras. För del ärdet viktigt att kunna utveckla trafiken med nya linjer när detfrämst gäller internationella linjer.Då det gäller /så hartrafiken på denna ökat betydligt . Det är avstor vikt för hela nordvästra att vi slår vakt om ochhävdar den stora betydelse som flygplatsen har förregionen.Everöd/har stor betydelse för helaöstra landskapet. Flygplatsen har god standard och det är avstor vikt att nuvarande statsbidrag till denna flygplatsbibehålles för att säkra framtida trafik.Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från villverka för:att även i fortsättningen skall ha tre välfungerande flygplatser.GodstransporterI framtiden kommer det att ske en förändring av typen avgodstransporter. Värdet av transporterna kommer att ökaliksom kraven på snabba och punktliga transporter. ''Just-in-time'' är det nya begreppet för godstransport. I detskånska landskapet kommer godstransportflödets ökningframförallt att ske i de västra delarna och i anslutning tillexporthamnarna.Ur miljösynpunkt är det viktigt att så stor del avgodstransporterna som möjligt sker med spårbunden trafik.En målsättning måste vara att bevara och utveckla denspårbundna godstrafik som finns i . Det är viktigtatt god service med spårbunden godstrafik lämnas till alladelar av näringslivet i hela . Även lokala ochsmåskaliga lösningar som ett komplement till SJ:sövergripande godstrafik bör stimuleras och stödjas.Transporter med lastbil bör främst vara till och frånnärmaste omlastningsstation till järnväg.Den godstrafik som trots allt måste ske med lastbil skallha tillgång till en god vägstandard som tillgodoserframkomlighet och säkerhetskrav. För att undvikalastbilstrafik i tätorterna bör satsningen på kringfarterfortsätta.Skåne har genom sitt geografiska läge blivit enskandinavisk utpost mot överiga . FrånHelsingborg, , , och Ystadutgår av totala godsmängd till utländska hamnar.Nästan all skeppning av transporter som sker med järnväggår via dessa hamnar, framförallt från Trelleborg.Med tanke på den stora utlandstrafiken är det viktigt attkommunikationslederna håller en hög standard.Kustnära sjöfartenSkåne är ett landskap med lång kustremsa. Runt dennakust finns ett flertal väl utbyggda hamnar med godkapacitet. Kommunerna har genom satsningar ihamnanläggningar och infrastruktur byggt upp etttransportsystem med goda utsikter för framtiden.Fartygstransporter är gynnsamma ur energi- ochmiljösynpunkt. Mycket mer av det svenska ochinternationella transportarbetet kan göras med sjöfart.Utvecklingen i kommer troligen att leda till ettuppsving för sjötransporter med kustfartyg och mindretransportbåtar. Detta är en utveckling som visocialdemokrater hälsar med tillfredsställelse.Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från villverka för:att den kustnära sjöfarten stimuleras och byggsut.Farligt godsSkånes ovannämnda situation med mycket hög mängdgodstrafik medför att en stor mängd farligt godstransporteras längs våra kuststräckor, vägar och järnvägar.Det är viktigt att myndigheterna noga följer trafiken och attresurser skapas för tillsyn och övervakning. Erfarenhetervisar att det förekommer allvarligt slarv med farligt gods.Varje kommun bör i lokala trafikföreskrifter noga angelämpliga vägar för farligt gods. På övriga vägar skall dennatrafik endast tillåtas efter dispens. För det övergripandevägnätet bör fatta motsvarande beslut. Degällande föreskrifterna bör regelbundet ses över ochuppdateras.Bestämmelser och rutiner för transporter av farligt godsbör ses över och nya skärpta säkerhetssystem utvecklas försåväl väg som järnväg och sjöfart. Vid utbyggnad avjärnvägar måste problemet med transporter av farligt godsgenom tätorter beaktas. Ett heltäckandetrafikövervakningssystem med alla farligt-godstransporterinlagda bör allvarligt övervägas.När en olycka med farligt gods inträffar är det av störstavikt att saneringsarbete påbörjas omgående. Arbetet fårinte bromsas p.g.a. osäkerhet vad gäller ansvar förtransport, ersättning för skador m.m. Socialdemokraternaämnar verka för att kommunala garantier finns föromedelbara saneringsåtgärder i avvaktan på utredning omvem som ansvarar för transport och ersättning föreventuella skador.Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från villverka för:att fortsätta satsningen på utbyggnad avkringfarter runt samhällen för minskad trafik i tätorternaatt --Ystad-banan elektrifierasatt vägarna i Skåneförbättras så att tillgodosesattvästkustbanan rustas uppatt godstransporter i förstahand bör ske med järnvägatt en översyn av gällanderegler och bestämmelser för transporter med farligt godsgenomförsatt införa ett heltäckande trafikövervaknings-/ledningssystem för farligt godsatt garantier finns föromedelbara saneringsåtgärder när en olycka med farligtgods skeratt organisera transporterna av farligt gods,t.ex. färjetransporterna, så att uppehållstiderna i tätorternaminimeras.VägfrågorSkånes vägnät är genom stort invånarantal, utspriddbebyggelse och stor genomgående trafik till och frånkontinenten mycket hårt belastat. Trafikmängderna ocholycksfrekvensen på huvudvägarna ligger långt överriksgenomsnittet. Många tätorter har genomgåendehuvudvägar som innebär stora lokala problem medluftföroreningar, buller och trafiksäkerhet. Dessa faktatalar för en kraftig ökning av väganslagen till Skåne.Till ovannämnda kan läggas följande:Infarterna tillMalmö har större trafik än vad de har kapacitetförMellersta och östra behöver för sin utvecklingbättre vägar mot --ochHelsingborgsområdenaVägunderhållet är eftersatt med200--250 milj.kr. För att inte åstadkomma kapitalförstöringmåste underhållet av vägarna öka.Vi socialdemokratiska rikdagsledamöter från villverka för:att underhållet av de skånska vägarnaförbättras och utökas för undvikande av kapitalförstöringatt trafiksäkerheten förbättrasatt sydöstra och mellerstaSkånes trafikleder mot Helsingborgs- ochMalmöregionerna förbättras.Järnvägar -- spårbunden trafikDe flesta järnvägar i anlades för mer än hundra årsedan och systemet är i sin linjesträckning föga anpassat tilldagens behov. har den tekniska utvecklingen påområdet gått långsamt. Det är dock till järnvägarna som viknyter stora förhoppningar då de ärenergisnåla och med eldrift har en liten miljöpåverkan.Liksom för vägtrafik utgör ett transitområde förtrafiken till och från kontinenten förutom för ocksåför och . Detta ger järnvägarna i ennyckelroll för hela landet och utnyttjandet belastar systemethårt. Trots detta har endast en dubbelspårig järnvägsom mellan och är landets näst mesttrafikerade (efter den så kallade getingmidjan i ).Lund--är den enkelspåriga sträcka i landet somhar mest trafik.För ligger SJ:s prognoser vad gällergodstrafiken på en fördubbling och för enännu större ökning. Dessa transporter är närmast enriksfråga, men för del är det viktigt att det ocksåfinns spårkapacitet för våra regionala persontransporter.Ett annat skånskt intresse måste vara att bangårdar därtågsätten sammansättes får en placering där farligt godsförvaras på betryggande avstånd frånbefolkningskoncentrationer och genomfarten ger minststörning.För att möta den ökade godsmängden och minska främstden stora lastbilstrafiken måste investeringar i det skånskajärnvägsnätet ha hög prioritet.BannätSJ:s förslag till nyinvesteringar i det svenska bannätetinför innehåller två alternativ. Båda innehållernödvändiga satsningar på en utbyggnad av västkustbanan.Socialdemokraterna i anser att det är av stor vikt attdessa planer genomföres. är på vissa avsnittmycket hårt belastad och maximalt utnyttjad. En fortsattsatsning på spårbunden trafik förutsätter därför en utbyggdvästkustbana.Vad som för del saknas i planerna för en utbyggdvästkustbana är främst dubbelspår mellan ochLund samt anknytning till Landskrona.Annan spårbunden trafikInom M-län övervägs system med lägreinvesteringskostnader för spår och vagnar änkonventionella järnvägar. Det system som undersöks --Light-rail -- är närmast att jämföra med spårvagnar.Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från villverka för:att satsningen på fullföljs samtatt hela blir dubbelspårig. Att ett tredje spåranläggs på sträckan --Lundatt med hänsyn tillmiljö-, ekonomi- och regionalpolitiska synpunkter densydsvenska riksbangården bör placeras i Hässleholmatttrafiken med Pågatåg/lokaltåg/regionaltåg byggs ut inomregionen på bansträckor med stort resandeunderlag.