mot · GE02U657 · 1991-01-25 00:00:00 — stöd till frihet och självständighet Aktuell bakgrundEn av oss motionärer () besökte Tibeti somras. Hon kan berätta:I huvudstad bor nu kineser och 30%tibetaner. Det pågår en omfattande folkomflyttning frånKina till , där kineser får förmåner och högre lönergenom att flytta dit. Tibetanerna har jämfört med deinflyttade kineserna den sämsta undervisningen, den sämstasjukvården, de sämsta bostäderna, de tyngsta och lägstbetalda arbetena i sitt eget land. Där finns också mängderav soldater förlagda i . Vi fick bo på ett tibetanskthotell, något som är förbjudet. Under senastefolkupproret i blev turistervittne till både skottlossning och dödskjutningar avtibetaner, mitt inne i Lhasa.Tvångsterilisering har utförts i en utsräckning som ärofattbar. I en by blev alla av 240 kvinnor utom 40steriliserade. Sena aborter har utförts och levande haravlivats. Personalen har varit dåligt utbildad och dehygieniska förhållandena helt oacceptabla.Vi har allt sedan de grönas inträde iriksdagen uppmärksammat densvenska utrikesministern på de akuta problemen i pågrund av oroligheterna där i samband med den massivainvandringen av kinesiska civila och kunde därför välkomna regeringens närmande tillTibetfrågans lösning genom att ta emot DalaiLama i egenskap av religiös ledare med sällskap genomkyrkoministern , likasåvälkomstmottagande av talmannen i omfattar en fjärdedel av yta, motsvarandeEG-ländernas sammanlagda yta. Där bor endast 6 miljoner,troligen färre, tibetaner. Denna omständighet är en del avproblemet, eftersom dessa har en granne med enmiljardbefolkning.Tibet är det högst belägna landet i världen och detta harpräglat landets historia. Tibetanerna har en 2000-årighistoria som nation med en befolkning, isolerad blandbergen. Denna isoleringspolitik varade ända till 1950, dåkineserna ockuperade landet.Tibet har haft en rik kulturhistoria inom litteraturen,konsten, arkitekturen och vetenskapen. Mellan 1956 och1966, alltså före den kinesiska kulturrevolutionen,förstördes av historiska byggnader -- tempel,bibliotek, medicinska institut och religiösa byggnader avalla slag.De återstående förstördes underkulturrevolutionen. Vid slutet av denna fanns av 6 400kloster tretton (13) helt oförstörda kvar. Som ett slagskompensation för dessa dåd har tibetanerna fåttåttavåningshus i och Shigatse, men i dessa byggnaderbor kineser. Man har dragit in elektricitet, men elkablarnaleder nästan enbart till byar där kineserna bor. I finnsel för både tibetaner och kineser, men den är ransonerad förtibetanerna osv. Tibetanerna behandlas på alla sätt somandra klassens medborgare i sitt eget land.Tibetaner i exilTrots alla motgångar har tibetanerna skapat en modernexiltillvaro i . har deklarerat att dennaskall ordnas som en demokratisk stat med en konstitutionsom garanterar de mänskliga rättigheterna och att allmännaval skall hållas. är beredd att stiga åt sidan föratt inte hindra ett verkligt demokratiskt system.FredsplanDalai Lama har framlagt en fempunktsplan för attåterställa freden och respekten för de mänskligarättigheterna i och för att skydda identitet somnation, dess kultur och andliga traditioner; dess fempunkter är:1. att förklara som fredszon och dra tillbaka dekinesiska trupperna;2. att upphöra med den planerade invandringen avkineser, vilken hotar tibetanernas existens som folk;3. att återge tibetanerna deras fundamentala mänskligaoch demokratiska rättigheter och frige de politiskafångarna;4. att återuppbygga och skydda ekologi och attupphöra med att använda för produktion avkärnvapen och som avstjälpningsplats för kärnavfall;5. att inleda en dialog mellan och om Tibetsframtida status och förhållandet mellan de tibetanska ochkinesiska folken.Dalai Lama har försökt starta samtal eller diskussionermed kinesiska regeringsföreträdare och lagt framkompromisslösningar. Bl a har han föreslagit att Tibetskulle ha kontroll över inrikesfrågorna medan skullefå besluta om utrikespolitiken.Kineserna säger att de vill förhandla men hittar alltidförevändningar för att inte behöva göra det. Kinesernaskulle vinna stor prestige om de kom till förhandlingsbordetoch förde direkta samtal med angav två skäl för intrånget, dels att alltidvarit en del av , dels att befriade tibetanerna frånett föråldrat socialt system och att behöver försin modernisering -- att kunna utvecklas kulturellt ochekonomiskt.Kina -- en av få kvardröjande kolonialmakterBåda typerna av argument är imperialistiska ochkoloniala. Detta beror i sin tur på att Beijingregeringenaldrig förstått vad problemet verkligen innebär, desshistoria, varför tibetanerna älskar och vördar varför tibetanerna protesterar mot kinesernasvåldförande på de mänskliga fri- och rättigheterna.Tibetanerna vill inte ha kineserna i sitt land. De hävdaratt är ett självständigt land, alltid har varit det ochkommer så att förbli. De anser att blev invaderat 1950och att deras land varit olagligt ockuperat.Kineserna hävdar att alltid varit en del av ,vilket är rent nonsens.Tibet och de mänskliga rättigheternaDen firade (40-års)jubileet av de mänskliga rättigheterna. Det skedde påett storslaget sätt, men de gjorde en reservation vidtolkningen av rättighetsförklaringen, vilken innebär attuppfattningen om de mänsliga rättigheterna intenödvändigtvis sammanfaller med västnationernasuppfattning. Kineserna tycks mena att individuellamänskliga rättigheter inte är lika viktiga somgrupprättigheter.Samma dag demonstrerade tibetanerna i försjälvständighet och mänskliga rättigheter. De kinesiskamyndigheterna blev förvånade. Den som ledde enfemtonmannademonstration och ropade slagord blevskjuten rakt igenom huvudet. Ingen provokation eller våldhade förekommit.Vad har hänt i ?Det är inte bara tibetanerna själva som lidit skada efterden kinesiska inmarschen 1950 utan även naturen i landet.Tidigare har alltid en ekologisk balans mellan natur ochbefolkning rått; ingen svält hade förekommit tidigare. Medockupationen fördes bortåt en halv miljon kinesiskasoldater och civila in i . Man förbjöd odling av kornoch påtvingade veteodling istället utom där odlingarnaligger för högt över havet för veteodling. Sedan kinesernakom till har minst tre svältperioder förekommit.Sedan 1950 beräknas ca 1,2 miljoner tibetaner ha dött,inte endast av svält utan i revolter mot kineserna, avsjälvmord, i fångläger och fängelser. Det är mer än ensjättedel av befolkningen.Den massiva invandringen av kinesiska civila till Tibetoch uppenbara diskriminerande politik avtibetanernas språk och utbildning, arbets- ochsysselsättningsvillkor samt ekonomiska villkor, hälsovårdoch rättsväsen, allt hotar tibetanernas fortsatta existens somett enskilt folk och nation och närmar sig kulturmord.Andra hot är de fortsatta avrättningarna, tortyren ochden militära ockupationen av med ett stort antalkinesiska trupper och beväpnad polis som finns förlagd överhela platån av jordens tak. Vidare närvaron av kinesiskaatomvapenbaser, vilka utgör ett hot mot stabiliteten iområdet, inte minst mot Indien.Förstörelsen riktad mot den unika naturen och miljöngenom omfattande och olaglig exploatering av landetsnaturresurser, har resulterat i en utbredd skogsskövling runtkällområden för största floder med katastrofalaekologiska implikationer för framtid.Londonkonferens om TibetEn av oss () deltog i konferensen on i den 6--8 juli1990 som ende parlamentariker från rönte stort intresse med stort deltagandeav, förutom en stor tibetansk delegation av ministrar, fdministrar, diplomater, internationella jurister, religiösaledare m fl från 36 nationer från samtliga världsdelar.I en slutgiltigt antagen deklaration från konferensenpåminde undertecknarna om alla folks obeskurna rätt tillsjälvbestämmelse, vars fulla utövande är en förutsättningför det fulla åtnjutandet av andra grundläggande mänskligafri- och rättigheter och hänvisade till artikel 1.Konferensen uttalade sitt stödtill ett fullständigtgenomförande av det tibetanska folkets rättigheter överhela , inte bara det benämnda ''autonomaregionen av '' utan alla områden som historiskt hör tillTibet;till en erkänsla av HH , Tibetsstatsöverhuvud i exil, som den enda legitima representantenför det tibetanska folket;till den tibetanska regeringensengagerade strävan att upprätta en fri och demokratiskregering i i enlighet med det tibetanska folketsönskemål;till fredsplanens fem punkter, framlagda avDalai Lama år 1987.Uppmaning till regeringEn uppmaning riktades till den kinesiska regeringen attutan ytterligare dröjsmål:påbörja verkliga förhandlingarmed av utsedda representanter för ett fredligtmaktskifte, vilket leder till det tibetanska folkets oberoendei enlighet med deras obestridliga rättigheter och grundadepå fempunktsplanen för fred;upphöra med allaföranstaltanden som berövar det tibetanska folket dessindividuella mänskliga fri- och rättigheter, inkluderanderätten till liv, fri rörlighet, religiös trosuppfattning,yttrande- och föreningsfrihet;upphöra med allaföranstaltanden som våldför sig på det tibetanska folketssjälvbestämmande med särskild hänsyn tillbefolkningspolitiken av massiv invandring av kineser tillTibet och alla andra praktiska förfaranden som leder tillkulturmord.Inför den rådande situationen med klausul om bästgynnad nation vid handelsöverenskommelser åtFolkrepubliken betonades stora ansvar menäven och EG:s, vilka inte handlar till förmån förTibets självbestämmande. Mer mod krävdes avstormakternas regeringar att inte längre föraeftergivenhetens politik gentemot och behandla detsom en ''baby'' i det internationella samfundet utan hjälpaKina att ta sitt fulla ansvar som fullmogen medlem avvärldssamfundet och lämna att bestämma över sigsjälvt. betraktades som en av de sistakolonialmakterna i världen.Tystnaden om vad som sker i är ett brott.Tibetfrågan måste placeras på generalförsamlingensdagordning i möjligt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaom behovet att verka för att genuina förhandlingar utandröjsmål upptas med av utsedda representanterför ett fredligt maktövertagande som leder till dettibetanska folkets oberoende i enlighet med för fred,2. att som sin mening ger regeringen till kännaom behovet att aktivt driva frågan om rättigheter iFörenta Nationerna och andra lämpliga internationellafora,3. att som sin mening ger regeringen till kännaom att ett initiativ bör tas i FNs kommission för demänskliga rättigheterna angående övergreppen på dettibetanska folket,4. att som sin mening ger regeringen till kännaom att bör erkännas som den enda och legitimarepresentanten för det tibetanska folket,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt andra lämpliga mått och steg för att stödja dentibetanska icke-våldskampen för landets befrielse börvidtas.