mot · GE02Jo262 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundI syfte att minska spannmålsöverskottet infördes under1987 ett trädesprogram. Detta ersattes 1988--1990 av ettomställningsprogram (Omställning 90), där en ersättningutgick till areal som överfördes från prisreglerade grödor tillannan användning eller lämnades obrukad. I samband medomläggning till den nya jordbrukspolitiken utbetalas underåren 1990--1992 ett inkomststöd till prisreglerad areal samttill arealen i tidigare nämnda omställningsprogram.Av miljöskäl krävdes att omställningsarealen skulle varabesådd varför jordbrukarna i informationen uppmanadestill insådd av t.ex. vallfrö. Vallproduktionen fick skördasoch någon begränsning av användningsområdena fannsinte. En vallareal kunde t.ex. användas som betesmark förproduktion av slaktdjur, produktion av hö eller ensilage.Den skördade grönmassan kunde även användas förtorkning av grönpellets.Konsekvenserna av ovanstående stödformer är attvallodlingen har olika ekonomiska förutsättningarberoende av när odlingen etablerades. Vallproduktion somstartades eller utvidgades inom ramen föromställningsprogrammet 1988--1990 har enkonkurrensfördel jämfört med en tidigare etableradvallodling. Största stödet erhåller denna areal ,då såväl omställningsbidrag (ca /ha i genomsnitt)och inkomststöd (ca /ha i genomsnitt) utgår. Under1991 och 1992 utgår endast inkomststöd med i genomsnitt900 kr./ha resp. /ha.Konsekvenserna för hetluftstorkningen av vallfoderOmfattningen av hetluftstorkningen av vallfoder tillgrönpellets ökade snabbt under senare delen av 1980-talet.Enligt Svensk grönfodertorkförening harvolymutvecklingen varit följande:1986 10 387 ton1987 11 560 ton1988 14 647 ton1989 19 938 tonDe olika valltorkarna har olika volymutveckling överåren. En av torkarna startade . Införandetav Omställning 90 () torde starkt ha bidragit tillden ökade produktionen.De olika torkanläggningarna har haft varierandemöjligheter att utnyttja vallproduktion med omställnings-och inkomststöd. Detta sammanhänger medtorkanläggningarnas kapacitetsutnyttjande i början avomställningsperioden samt möjligheterna att investera i nyproduktionskapacitet.Möjligheterna till utbyte av råvaruleverantörer ärvanligen små. Detta sammanhänger med att fleraanläggningar drivs som ekonomiska föreningar med enetablerad odlarkår.Den snabba produktionsökningen av grönpellets harinneburit en prispress på marknaden. De tidigt etableradetorkanläggningarna med små möjligheter att användaråvara som subventioneras med omställnings- ellerinkomststöd hotas därför att slås ut. Som exempel kannämnas att det sammantagna stöd som betalats ut under1990 vid normalavkastning motsvarat en subvention som ipraktiken varit klart större än det pris torkarna normalt kanbetala odlarna. Dessa förhållanden har lett till en ohållbarkonkurrenssituation på marknaden.Det kan noteras att produktionen av grönpellets äromfattande inom EG vilket bl.a. sammanhänger med attgenerella stöd utgår till alla företag i branschen. Följden bliratt de svenska odlare som saknar stöd befinner sig i en svårsituation på grund av bristande konkurrensneutralitet äveni ett internationellt perspektiv.Åtgärder för att skapa konkurrensneutralitetFrågan om den bristande konkurrensneutraliteten togsupp av en av de störretorkanläggningarna som drivs i form av ekonomiskaföreningar. Som krav framfördes att birag inte skulle lämnasinom ramen för Omställning 90 för vall som används förtillverkning av grönpellets. Denna begäran avslogs avjordbruksnämnden (JN) . JN avvisade vidare ettförslag att temporärt stödja den icke subventioneradearealen. JN:s beslut överklagades till regeringen som dockavslog överklagan i december 1990.I samband med regeringens prövning av ärendet harnäringsfrihetsombudsmannen (NO) har tagit upp frågan.NO skall enligt sin instruktion uppmärksammasammhällsåtgärder som får olämpligakonkurrensbegränsande effekter och verka för att inslagsom onödigtvis begränsar konkurrensen undviks. NOkonstaterar att många etablerade vallodlare -- medlångvarig erfarenhet och hög effektivitet -- drabbas av ensnedvridande konkurrenseffekt som bidragenåstadkommer då de utgår till en del men inte till alla. Dettakan innebära att de drabbade odlarna får beståendekonkurrensnackdelar och helt enkelt får sluta medverksamheten. NO anser i sitt yttrande i ärendet att densnedvridning som uppstått på marknaden för grönpelletsbehöver rättas till.För att skapa konkurrensneutralitet mellan olika odlareoch olika torkanläggningar bör ett selektivt och temporärtstöd utbetalas avseende skördeåren 1990--92. Stödet börbaseras på de volymer grönfoder som torkades föreinförandet av Omställning 90, dvs. volymer.Ersättningen bör av administrativa skäl utgå tilltorkanläggningarna och den bör konstrueras så att denmotsvarar utbetalade omställningsbidrag (1990) ochinkomststöd (1990--92). Skälet till att även 1990 årsproduktion bör omfattas är att frågan aktualiserades redanunder 1989. Myndigheternas handläggning av ärendet hardärefter varit långsam och regeringsbeslutet fattades först idecember 1990.Finansieringen av det selektiva stödet bör ske via demedel som avsatts för inkomststöd m.m. inom ramen för1990 års jordbrukspolitiska beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till valltorkföretag varsodlare ej erhållit omställningsbidrag och inkomststöd.