mot · GE02Bo42 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Ekologisk grund för uthålligt god miljöI regeringens proposition om en god livsmiljö behandlasden byggda miljön knappast alls. I den byggda miljön,främst tätortsmiljön, förekommer de flesta både akuta ochlångsiktiga miljöeffekterna, undantaget utsläpp från deareella näringarna, gruvdrift, regional- och fjärrtransporteroch andra diffusa utsläpp.Många människor har reagerat mot undermålig livsmiljöi staden, arbetet och i boendet, mitt i välfärden. Undersenare år har en ekobyrörelse växt fram och planeras ettfemtiotal så kallade ekobyar i hela landet. Med kännedomom samtida folkrörelser av detta slag bör riksdagensbetänkande om en god livsmiljö även innebära ett direktstöd för dessa strävanden. de Gröna anser attett ekologiskt byggnadsbegrepp måste bestämmasoch tillämpas. är redan på väg att definiera vaden ekoby är, vilka kriterier som måste gälla för att kalla enbosättning för en ekoby. Det gäller naturligtvis att gå vidareoch låta det ekologiska synsättet omfatta all bebyggelse ochdess gradvisa förändring.I en partimotion 1990/91:Bo507 redovisar vi hur ettentydigt ekologiskt byggnadsbegrepp bör fastställas ienlighet med naturresurslagens portalparagraf. Helabyggsektorn bör inom regleras av det ekologiskabyggnadsbegreppet.PropositionenUnder rubriken en god miljö(kap. 7) anses uppenbarligen den byggda miljön behandladi propositionen. Att levandegöra natur- och kulturmiljö --inte bara bevara -- innebär mycket mer än att kontrollerautsläpp till vatten och luft och att klara av bland annattrafikbuller. Att krav om miljökonsekvensbeskrivningar(MKB) nu förs in i vissa miljörelaterade lagar är bra mentydliga anvisningar krävs om vad MKB obligatoriskt måsteinnehålla.I propositionen tolkar regeringen samhällets uppgift somatt ''natur- och kulturmiljön skall värnas genomförebyggande åtgärder och genom att skadade miljöeråterställs''. Det här är en defensiv hållning som inte står isamklang med en ekologisk grundsyn. Med en sådangrundsyn ska i princip inga skador behöva uppstå. Dentraditionella tillväxtsyn som emellertid regeringenbekänner sig till i den aktuella tillväxtpropositionen(90/91:87) medför att natur och miljö tar skada. Denformen av miljöpolitik är nödvändig för det som redanskadats men den är otillständig som ett verktyg för attfortsätta rovdriften på naturens tillgångar.Det byggda samhälletStäder, byar och tätorter utgör alltid störningar på naturoch miljö. Sedan industrialismen har störningarna ökatexplosionsartat. Från att tidigare ha varit överblickbara ochpåtagliga har de nu blivit komplexa och i sig förutsättningför det liv som levs i modern stadsmiljö.Det här kan inte fortgå. Stadsmiljön är i sin komplexitetden mest tärande av våra människoskapade miljöer. Sverigehar ett ansvar som både industri- och lärdomsland att gåföre och visa hur hela samhällen kan omformas efterekologins grunder.Ett hållbart tätortsmönsterInom främst kulturgeografin studerar man hurbebyggelse uppstår och varför det sker efter vissa mönster.Den så kallade centralortsteorin, lanserad av den tyskegeografen , har haft storbetydelse för förståelsen av tätortsmönstren. Christallerkonstaterade, efter studier av den bayerskatätortsstrukturen, att centralorter uppstår när vissaarbetsuppgifter specialiseras och kan utföras påbondgården eller i bondbyn. Avståndet spelar då enavgörande roll för bestämningen av vilka orter som växermed de specialiserade servicenäringarna. Landskapetindelas snart i ett bikakemönster, med transportvägar ivanligtvis sex riktningar som binder sammancentralorterna.Specialiseringen har fortsatt genom industrialismen. Vihar fått ett världsmönster av jättestäder som hålls sammani sina verksamheter av jetflyget. Jättestäderna är emellertidnågra av de största hoten mot våra barns livsbetingelser pådenna planet. De konglomeraten är ekologiskakatastrofer. I den industrialiserade världen görs försök attkorrigera de nedbrytande mekanismerna. I de fattigajättestäderna är ofta den ekologiska kollapsen ett faktumför länge sedan.Sverige har ett ansvar, inte att efterapa de storaindustrinationernas misslyckade stadstillväxt, utan att visahur man kan bryta trenden mot allt mer komplexabebyggelsestrukturer.De nya kommunikationsmöjligheterna ger oss nyamöjligheter att sprida verksamheter till det ursprungligabebyggelsemönstret, det som stod i direkt samband med denaturgivna förutsättningarna. Ett bra exempel är arbetetmed denna riksdagsmotion. Den har framkommit genomutbyte mellan norrländska och skånska hemterminaler viaelektronisk post varefter den lika enkelt har kunnat lämnasin på i . Dessa möjligheter innebär attvi under detta arbete inte har belastat utanmöjligen har berikat våra små hemmaorter.Trycket på storstadstillväxt måste bort men det sker integenom tvång. Det kan bara ske genom att tillräckligt mångamänniskor inser att en annan tätortsutveckling är bådenödvändig, möjlig och önskvärd. Regering och riksdag hartillsammans med såväl experter som media, opinionsbildareoch politiska partier en stor pedagogisk uppgift att redovisahur de ekologiska förutsättningarna för en god livsmiljökräver att samhället utvecklas åt ett annat håll. Regeringenhar varken med miljöpropositionen, energipropositioneneller tillväxtpropositionen klarat denna roll. Det är dentraditionella tillväxtsynen som härskar.Den komplexa storstadsmiljön bidrar i avsevärdomfattning till miljöförstöringen. Ett ekologisktstadsbyggnadsbegrepp måste införas och tillämpas vidombyggnad av våra stadsmiljöer.Krav på den byggda miljönSamhällets minsta byggbitar, byar eller stadsdelar, måstesättas samman så att arbete, bostäder, centrum, daghem,energiförsörjning, fritid, grönområden och allt övrigt finnsinom räckhåll. På det sättet minimeras förlusterna ochtransporter.Den blandade sophanteringen måste upphöra ochövergå i ett avancerat retursystem för alla restprodukter.Den byggda miljön måste ge utrymme för odling. Pånågra få kvadratmeter klarar ett hushåll sin säsongsodlingav grönsaker m.m. Vårdträd har en stor betydelse försyresättningen och reningen av stadsluften. I stadsområdensom och centrumområden liksomhela västra är underskottet på friytor alarmerandeoch bidrar till en dålig kondition hos stadsbefolkningen.Stadstrafiken måste byggas om med nya energisnålaspårsystem som frigör staden från trafikens ångestskapandehot i gatumiljön. Gång- och cykelmöjligheterna måsteförstärkas. Fordon med explosionsmotordrift hör intehemma i en ekologiskt anpassad stadsmiljö.Luftkvaliteten förbättras väsentligt om stadstrafikenförändras som vi här och i andra motioner anger. Detsammagäller bullret som orsakar många hitintills svårfångadeskador, sämre sömn i vilan och sämre koncentration iarbetet.En stor mängd svenskar får sitt dricksvatten från vårainsjöar. Några av våra viktigare ytvattentäkter är ,som förser 1,5 miljoner människor med vatten. ochGöta Älv utgör dricksvattentäkt för 650.000 människor.Vättern och förser vardera 250.000 människormed dricksvatten.Hushållningen med vatten är ofta kritisk i de storastäderna och den blir allt viktigare i framtiden.Möjligheterna till vattenhushållning måste ingåobligatoriskt i miljökonsekvensbeskrivningar.Regeringen bör ge i uppdrag att tafram en förteckning över sjöar av riksintresse fördricksvattenförsörjningen för att denna ska kunna hävda sigmot andra intressen.Naturvårdsverket bör även få i uppdrag att utarbetabelastnings- och åtgärdsmål för bland annat ; förde finns redan dessa mål. Belastningsmålenkan sedan omarbetas till miljökvalitetsnormer att ingå i dennya miljölagstiftningen.De interkommunala vattenskyddskommittéerna haruppstått därför att ingen annars har det övergripandeansvaret för ett vattendelningsområde. I vissa fall skulle enannan indelning vara påkallad av miljöskäl, somexempelvis vattenvården. Idealt borde den kommunalaindelningen helt följa vattendelare. Då skulle allmänhetenha lättare att nå de ansvariga för vattenvården. Vi har ingetyrkande i denna sak men vill ändå uppmärksammaförhållandet.Många debattörer har påpekat att vattenklosetten är enav de mest olyckliga och ekologiskt snedvridna påfunden iden byggda miljön. När nu kommunerna akut ser signödsakade att byta ut de stora avloppsnäten tycks det somatt man inte hinner tänka efter. Det är hög tid att pröva nyatoalettsystem som innebär att den dyradricksvattenbaserade transporten av urin och fekalier, i sigutmärkta naturgödsel, tas om hand på ett helt annat ochmiljöriktigt sätt. Tankar i såväl villor som flerbostadshuskan samla upp urin och fekalier var för sig. Det så kalladegråvattnet från bad, disk och tvätt kan infiltreras i särskildalokala fågeldammar med vass- och stråväxter, som tar uppden näring som tillförs genom bad och tvätt.Krav på byggandetEfter miljonprogrammets kvantitativa rekordbyggandehar en motrörelse sakta men säkert bildats. haren ekobyrörelse utvecklats. De krav som denna rörelseställer bör bli hela samhällets byggnadskrav.Allt byggande måste underordnas de ekologiskaförutsättningarna. Människans byggande -- såväl sombäverns -- innebär alltid störningar i ekosystemen. Strävanmåste vara att minimera dessa störningar och skapa nyaslutna kretslopp.En viktig anmärkning är att vi har ett statistisktöverskott på ca 250 000 bostäder och att boendeytan perperson är . Med en intensifieradomfördelning av befintlig bostadsyta bör vi således kunnaminimera nybyggnadsbehovet. Det bör vara ekologiskombyggnad som tilldrar sig det största intresset framgent. Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samhällsbyggande påekologins grunder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett ekologiskthållbart tätortsmönster,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av ett ekologisktstadsbyggnadsbegrepp,4. att hos regeringen begär att ochnaturvårdsverket utvecklar ett omfattande retursystem föralla restprodukter i den byggda miljön,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underskottet på friytor för odlingoch rekreation i storstadsmiljöer,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorium imiljökonsekvensbeskrivning för analys avvattenhushållningsaspekter,[att hos regeringen begär att naturvårdsverketredovisar en förteckning över sjöar av riksintresse fördricksvattenförsörjningen, 1][att hos regeringen begär att naturvårdsverketutarbetar belastnings- och åtgärdsmål sommiljökvalitetsnorm för dricksvattentäkter, bl.a. ,1]7. att hos regeringen begär attnaturvårdsverket och i samarbete redovisar enforsknings- och utvecklingsplan för införande av ekologiskatoalett- och avloppssystem i ny och befintlig bebyggelse,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kraven på ekologisk ombyggnadav bostadsbeståndet.