ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub525 · 1991-01-25 00:00:00 — Evaluering av utländska examina, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf608 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdering av examina/betyg.
mot · GE02Ub527 · 1991-01-25 00:00:00 — En av de mest utpräglade obalanserna i hänförsig till kultursektorn. Inom detta område dominerarstorstäderna totalt. Speciellt kulturfattigt är . Somexempel kan nämnas att av landets 4 500 professionellamusiker är endast 300 verksamma i de fyra nordligastelänen. Av dessa är dessutom bara en del verksamma inomden s.k. seriösa musiken.En erfarenhet från alla vetenskapliga och konstnärligautbildningar är att de utexaminerade tenderar att stanna inärheten av utbildningsorten. Ett bra sätt att häva den såvälöppna som dolda musikerbristen är därför att lokalisera enhögre musikerutbildning till . En utbyggnad av dekonstnärliga utbildningarna är en del av regionalpolitiken.Ett sätt att få fler konstnärer att bosätta sig i är attinrätta en högre kammarmusikalisk utbildning i något av denordligaste länen. En arbetsgrupp inom Universitethar utarbetat förslag till en sådan utbildning, Pro Musica.Förslaget går ut på att utbildningen skulle vara en två-årigpåbyggnadsutbildning med en klar profileradkammarmusikalisk inriktning. Undervisningen skall byggapå ett tvålärarsystem med huvudlärare och assisterandelärare. Denna konstruktion skulle ge möjlighet att somhuvudlärare anlita framstående musiker som kombinerarverksamheten som lärare med annan verksamhet sommusiker.Förslaget bygger också på en intim samverkan medUmeå Sinfonietta och . Utbildningenskulle kunna starta som en försöksverksamhet.Den enda högre musikutbildningsinstitutionen iNorrland är förlagd till . Denna har uttryckt sitt stödför en två-årig påbyggnadsutbildning i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av högrekammarmusikalisk utbildning i .
mot · GE02Ub528 · 1991-01-25 00:00:00 — En marinekologisk enhet vid I den miljöpolitiska propositionen (1987/88, Jou 23 rskr.373) framhöll regeringen bland annat att föroreningen avmark och vatten särskilt hårt drabbat södra och sydvästraSverige.Jordbruket har ett betydande utsläpp till vatten avkväve, vilket hårt drabbat bl.a. , ochHanöbukten. Näringstillförseln till slättsjöarna har gettupphov till en tilltagande igenväxning.Miljösituationen i det skånska landskapet förvärrasytterligare av föroreningar från andra länder, vilket blandannat gett och ger upphov till havsföroreningar. Vi fåremellertid inte fastna i en diskussion om havets tillståndutan vi måste få till stånd en förbättrad analys av vad detegentligen är för utsläpp som görs och vad detta förorsakarsamt hur man kan förbättra havsmiljön.Det krävs omfattande forskning och åtgärder för attklara situationen med havsföroreningar totalt kring Skåneskuster. De mätningar som görs sker nästan uteslutandei vattnet. Detta är inte tillräckligt. Analyserna måste ocksåomfatta sedimentprover.Jordbruksutskottet har de senaste årenhos regeringen begärt att ett marint laboratorium förläggstill . Vi anser också att detuniversitetsanknutna forskningsarbete som erfordras måsteförläggas så nära som möjligt berörda havsmiljöer.Många och tungt vägande skäl finns för att placera enmarinekologisk forsknings- och undersökningsenhet vidLunds universitet.1. Det finns särskilt svåra havsföroreningsproblem kringSkånes kuster, som kräver speciella ekonomiska ochadministrativa insatser.2. Det finns god kompetens och stort intresse förmarinekologiska frågor inom flera forskningsenheter vidLunds universitet.3. De marinbiologiska institutionerna i (och ) ligger långt från och har hittillsvisat ett svagt intresse att förlägga särskildaundersökningsprojekt i den södra regionen.Med hänsyn tagen till ovannämnda skäl finns det såledesanledning att fördela personresurser och övriga anslag inommarinekologisk forsknings- och undersökningsverksamhetså, att en rejäl forskningsinsats med anknutenundersökningsverksamhet kan upprätthållas i anknytningtill . Den marinekologiska verksamhetensom finns vid limnologiska institutionen i Lundfinansieras helt med externa anslag och kan såledesicke anses vara fast etablerat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en marinekologiskenhet vid .
mot · GE02Ub532 · 1991-01-25 00:00:00 — Det finns stora brister i statens sätt att skötafastighetsfrågor, det bekräftas inte minst av en studie gjordav . har enmonopolställning, som i många fall byråkratiserar ochförsvårar skötseln av statliga byggnader. Nya former förstatlig lokalförsörjning bör sökas.Det finns flera modeller för att uppnå en merdecentraliserad och därmed effektivare lokalförsörjningoch fastighetsförvaltning inom den statliga sektorn.Folkpartiet har tidigare tillsammans med ochcentern föreslagit att delas upp på flerastatligt ägda men självständiga bolag.En annan möjlighet vore att låta en myndighet själv fåbestämma över lokalanskaffningen. Varför skulle t ex inteett universitet av storlek självt kunna få ha handom sin byggnads- och fastighetsförsörjning? Kompetensfinns och verksamheten är tillräckligt stor för att blirationell.Riksdagen har tidigare beslutat om ett annatbudgetsystem för högskolan, som innebär ett samlatanslagsbelopp för grundläggande högskoleutbildning. Varjehögskoleenhet fick från och med /91 ettanslag för lokalkostnader i syfte att kunna påverka sinautgifter för lokalhyror. föreslås dockäven i fortsättningen vara lokalhållare.Vi anser att man borde fortsätta på den inslagna linjenoch också pröva möjligheten att låta ett universitet varaägare till fastigheterna och ta hela ansvaret för sina lokaler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att får ägasina egna lokaler.
mot · GE02Ub533 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T202 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklandet av de regionalahögskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildandet av fyra nya universitet.
mot · GE02Ub534 · 1991-01-25 00:00:00 — nUtbildning i arkivkunskap inom högskola finns förnärvarande i och iHärnösand-Sundsvall . /91 anordnas en 20-poängskurs vidbibliotekshögskolan i i samarbete med landsarkivet iGöteborg och statsarkiven i och . Eftersomanslag saknas har kursen givits som uppdragsutbildning ochavgiftsbelagts. Den har väckt gensvar och 25 kursdeltagarefrån södra och västra delen av landet följer den. Kursen gespå distans och halvfart.I årets budgetproposition konstateras i kapitletutbildning för informationsyrken att UHÄ lagtfram en utredning om utbildning i arkivfrågor. Man har därtalat om behovet av sådan för södra och västra . Ibudgetpropositionen läggs inte fram något förslag om ökadarkivutbildning utan detta hänskjuts till respektivehögskolor att anordna inom ramen för existerandekursmedel. Universiteten i och anses ligganärmast till för detta.Något intresse för att ordna arkivutbildning vidGöteborgs universitet har inte kunnat ses för närvarande.Däremot är i intresserad och harredan åstadkommit resultat, som borde vidareutvecklas isamarbete med ovan omtalade arkivinstitutioner, sombesitter den nödvändiga lärarkompetensen.Undervisningen i arkivkunskap måste, för vilkenhögskoleinstitution som än anordnar den, bli ganska dyr,eftersom lärarkompetensen måste hyras in.Med tanke på det behov av kvalificerad utbildning iarkivfrågan som finns och inte kan tillgodoses i västra ochsödra delarna av genom kurserna i ochHärnösand, vore det önskvärt att iBorås fick möjlighet att fortsätta att vidareutveckla kurser iarkivkunskap på olika nivåer utan att vara tvungen att gedem som uppdragsutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högskoleutbildning iarkivkunskap bör inrättas vid högskolan i .
mot · GE02Ub535 · 1991-01-25 00:00:00 — En professur i kvinnoforskning till I en gemensam motion till från kvinnligariksdagsledamöter från samtliga politiska partierframfördes 1990 krav om insatser för forskning medkvinnovetenskaplig inriktning.Tre tjänster inrättas nu fr.o.m. l juli l99l, varav två inomsamhällsvetenskaplig fakultet och den tredje inommedicinsk fakultet. UHÄ har inhämtat förslag frånuniversiteten. Regeringen föreslår nu att tjänsterna knytstill institutioner som kan erbjuda goda forskningsmiljöeroch utvecklingsmöjligheter.Ekonomiprofessuren föreslås till ,sociologiprofessuren med särskild kvinnoforskning tillGöteborg och medicinprofessuren till Linköping.Vi konstaterar att ingen av de föreslagna tjänsternaplaceras i den norra regionen.Från i har starka motiv framförts fören placering av professuren i medicinsk kvinnoforskning iUmeå. Vi framför nu förslag om att professuren ikvinnoforskning skall placeras i Umeå.Skälen till detta är flera.I finns redan en väl renommerad forskningsmiljöoch goda utvecklingsmöjligheter. tillhörde de treuniversitet som l978 av UHÄ fick medel förjämställdhetsforskning. Denna tvärvetenskapliga forskningknöts till Forum för tvärvetenskap och man inrättade enforskartjänst och ett Jämställdhetsseminarium -- numerabenämnt Kvinnovetenskapligt forum.Kvinnovetenskapligt forum samlar kvinnliga forskare,lärare och studerande från olika institutioner kringtvärvetenskapligt könsteoretisk kunskapsutveckling,forskning och undervisning. Verksamheten har hittillsbedrivits i form av seminarier, föreläsningar, kurser,forskningsprojekt samt kontakt- ochinformationsverksamhet.Varje termin ges dessutom en serie av offentligaföreläsningar med både svenska och utländska föreläsare.Under läsåret l989/90 har man genomfört en seminarieserieom Kvinnor och hälsa.En arbetsgrupp för medicinsk kvinnoforskning samtmedicinska representanter från CENTRA/FORA iGöteborg, , och har enat sig om enplacering av professuren i medicinsk forskning till Umeå.De är representanter för läkare från olika medicinskavetenskaper och har lång erfarenhet av ämnet medicinskkvinnoforskning. De anser att den medicinska fakulteten iUmeå har den bästa förutsättningen för att utvecklakvinnoforskning inom medicin.Behovet av en professur i medicinsk forskning vars syfteär att klargöra sambandet mellan kvinnors villkor isamhället och kvinnors hälsa är väl dokumenterat. Detta ärett starkt eftersatt forskningsområde och en placering avprofessuren i -- istället för den av regeringenföreslagna lokaliseringen till -- måste anses heltrelevant. Samtliga kriterier som framförs i propositionensom nödvändiga för en tillfredsställande forskningsmiljökan mer än väl tillgodoses i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en placering av professuren iallmänmedicin, särskilt kvinnoforskning, i .
mot · GE02Ub536 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom hälso- och sjukvården har stora förändringar skettvarför vårdutbildningarna, såväl inom gymnasieskolan sominom den under de senaste 10--15åren i grunden förändrats och utvecklats och kommer underbörjan av att ytterligare förändras.Riksdagen fattade 1979 beslut om den kommunalavårdhögskolans inriktning och innehåll. Den 1 juli 1982startade sedan de första reformerade vårdutbildningarna.På grund av de stora förändringar som den kommunalahögskolan och dess personal skulle ställas inför och motbakgrund av lärarutbildningsutredningens (LUT 74)diskussion om lärarutbildningarnas mål, struktur ochinnehåll tillsatte UHÄ 1981 en arbetsgrupp som skulle seöver vårdlärarutbildningen både för gymnasieskolan ochden kommunala högskolan.Arbetsgruppen slutförde sitt arbete med enrapport ''En förnyad vårdlärarutbildning'' (UHÄ 1983:23).I denna föreslogs en gemensam utbildning av vårdlärareomfattande 80 poäng både för gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen samt för den kommunalahögskolan.Nya synpunkter och förutsättningar har lett till att UHÄhar fortsatt översynsarbetet i samarbete med SÖ och medhjälp av expertis. I det fortsatta utredningsarbetet harhänsyn tagits dels till förändringar som skett eller väntas skepå lärarnas arbetsfält, dels till inträffade eller väntadeförändringar i andra lärarutbildningar.Vårdlärarutbildningen bör utvecklas i överensstämmelsemed de intentioner som gäller andra lärarutbildningar.Dåvarande planeringsberedning ''Vård inom UHÄ''diskuterade de nya förslagen 1987.Sedan dess har inget hänt, även om behovet av enförändring kvarstår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vårdlärarutbildningensreformering påskyndas.
mot · GE02Ub539 · 1991-01-25 00:00:00 — utfärdar legitimation förpsykoterapeuter sedan 1965.Till grund för legitimationen ligger en statligpsykoterapeutexamen eller annan påbyggnadsutbildningsom anses jämställd med den statliga utbildningen.Behöriga att antas till utbildningen är bl.a. personer somgenomgått psykologutbildning enligt studieordningliksom psykologer utbildade enligt tidigare studieordningaroch vilka genomgått egenpsykoterapi och handledning.Till vissa delar överstiger psykologernas teoretiskakompetens t.o.m. kraven i de psykoterapiutbildningar somleder fram till psykoterapeutexamen. Vi finner detegendomligt att utbildade psykologer fr.o.m 1991 skallstudera även det som redan studerats i grundutbildningenför att bli psykoterapeut.Socialstyrelsen har utgivit kompletteringsbeskedav generell karaktär till psykologer, vilket inneburit att enkomplettering om 15 poäng -- tidigare 15 poäng + 5 poäng --(att jämföra med påbyggnadsutbildningens totalaomfattning om 60 poäng) bedöms nödvändig för att uppnåekvivalering mot den statliga utbildningen.Fr.o.m 1991 upphör som ovan sagts dennakompletteringsmöjlighet. Förändringen är inte föranleddav att den generella kompetensnivån hos gruppenpsykologer sjunkit, ej heller av att behov eller efterfråganom kompletteringsbesked upphört.Det framstår som ett stort resursslöseri såväl urindividuell som samhällelig synvinkel att psykologernasgrundkompetens inte skall utnyttjas i detta sammanhang.Ett fortsatt kompletterings- och ekvivaleringsförfarandesamt uppbyggnaden av en särskild utbildning förpsykologer, som önskar avlägga psykoterapeutexamen,skulle innebära att 100--200 personer skulle kunnautbildas på en tredjedel till en fjärdedel av tiden för denteoretiska delen av utbildningen, d.v.s. två terminer iställetför sex terminer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskildpsykoterapiutbildning för psykologer,2. att hos regeringen begär skyndsamutredning och förslag rörande sådan utbildning.
mot · GE02Ub542 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett antal nationella forskningslaboratorier har inrättats iSverige. Inom fysikområdet finns laboratorier i --The Svedberg-laboratoriet, i -- Cryring-ManneSiegbahn och i -- . Övriga större anläggningar ärOnsala, astronomi/astrofysik, och superdatorn i Linköping.Nämnda laboratorier inrättas normalt på lokala initiativ,ofta med betydande privata donationer till utrustning.Driftsanslag erhålls som öronmärkta anslag inom respektivehögskolors budget. Anslagsbegäran till driften motiverassnarare av behovet av personal, underhåll etc. till denaktuella anläggningen än av angelägenhetsgraden hostilltänkta forskningsprojekt, som normalt får utnyttjalaboratoriet utan att betala annat än en liten del av de totalakostnaderna. Fördelningen av driftskostnader mellanvärduniversitet och andra anslagsgivare har inte fått någonbra lösning. Bl.a. av denna anledning harutbildningsdepartementet inlett en utredning om denationella laboratorierna.Vi anser att man i denna utredning också bör kartläggaett alternativ som innebär att den totala kostnaden för dessalaboratorier kanaliseras via tillämpligt forskningsråd. Dessahar den nationella kompetensen att bedöma hur angelägnadessa kostnader är i förhållande till dem som behövs förandra projekt.För de nämnda fysiklaboratorierna är NFR den mestkompetenta instansen och skulle särskilt ansvara för att dedelar av de nationella laboratorierna som väl hävdar sig iden internationella konkurrensen utvecklas och att andradelar avvecklas.Med NFR som ansvarigt kan också hela driftskostnadentäckas av de forskningsprojekt som utnyttjar anläggningen,varvid alla diskussioner om hur laboratorier skallfinansieras bortfaller. Kan inte högkvalitativa projektbetala vad det kostar, avvecklas verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär tilläggsdirektiv tillutredningen om de nationella laboratorierna i enlighet medvad i motionen anförts.
mot · GE02Ub544 · 1991-01-25 00:00:00 — fattade 1979 beslut om den kommunalavårdhögskolans inriktning och innehåll, och de nyavårdutbildningarna startade 1982.Den medicinska och tekniska utvecklingen inom hälso-och sjukvården och inte minst anpassningen tillinternationella förhållanden ställer allt större krav påvårdutbildningarna inom såväl gymnasieskolans somhögskolans ram. ''LUT 74'' diskuterade lärarutbildningarnas mål,struktur och innehåll och 1981 tillsattes en arbetsgrupp somskulle se över vårdutbildningarna på alla nivåer.Arbetsgruppen slutförde sitt arbete 1983 och presenterade''En förnyad vårdlärarutbildning'' (UHÄ 1983:23). I dennaföreslogs en gemensam utbildning av vårdlärare omfattande80 poäng både för gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen liksom för den kommunala högskolan.Nya förutsättningar har lett till att UHÄ i samarbetemed SÖ fortsatt översynsarbetet med hjälp av expertis. Iutredningsarbetet måste tas hänsyn till de förändringar somskett när det gäller vårdutbildningarnas innehåll och kravliksom till väntade eller inträffade förändringar i andralärarutbildningar.Hänsyn måste också tas till de krav som kan komma attställas p.g.a. det intensifierade europeiska samarbetet.Dåvarande planeringsberedning Vård inom UHÄdiskuterade de nya förslagen 1987. har ingentinghänt!Lärarkompetensen inom de landstingskommunalavårdhögskolorna har diskuterats mycket ochdet är nu hög tid att presentera ett förslag till en förändradoch förbättrad vårdlärarutbildning! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förbättradvårdlärarutbildning,2. att hos regeringen begär förslag tillförbättrad vårdlärarutbildning såväl för gymnasieskolansom högskolan.
mot · GE02Ub547 · 1991-01-25 00:00:00 — Statliga konsthögskolor och designhögskolor finns iStockholm, och . I saknasdäremot högre statlig utbildning i konst och design.Lunds universitet och de mindre och medelstorahögskolorna i regionen svarar för ett rikt varierat utbud avhögre utbildning och forskning. Det konstnärliga områdetär dock starkt eftersatt.En statlig utredning föreslog redan l970 att enkonsthögskola skulle knytas till i . Dettaförslag kom dock inte att förverkligas.På uppdrag av i har en arbetsgrupputarbetat ett nytt förslag som i universitetetsanslagsframställning getts hög prioritet. I UHÄ:s regi hardetta förslag remissbehandlats och tillstyrkts avremissinstanserna, vilka innefattar de nuvarandekonsthögskolorna. Trots detta positiva mottagande harförslaget inte förts vidare av UHÄ och återfinns inte helleri årets budgetproposition.Vi anser detta mycket beklagligt. Det är enligt vårmening en stor brist att den folkrika södra regionen saknaren konsthögskola. En sådan högskola skulle ha mycket storbetydelse för utbildningen och den kulturella verksamheteni regionen.Antalet sökande till de befintliga konsthögskolorna ärmycket högt, och endast ett ringa antal av de sökande kanberedas plats. Behovet av nya utbildningsplatser är såledesstort.Eftersom det inte finns någon högskola i södra många konststuderande sökt tillkonstakademien i och en del har kunnatgenomgå utbildning där. är dock även denmöjligheten praktiskt taget stängd. iKöpenhamn är enda och antalet utländskasökande har varit mycket stort. Detta har lett till att man nuinfört en hård begränsning. Det innebär att det blir mycketsvårt framöver för någon från att bli antagen.Det är således av många olika skäl angeläget att södraSverige får en egen konsthögskola. De allmännaförutsättningarna för en sådan högskola är också mycketgoda.Således har och ett verksamt och riktdifferentierat konstliv med förnämliga konsthallar,konstmuseer och en omfattande och kvalificeradgalleriverksamhet. Den konstvetenskapliga institutionenvid har ett brett utbildnings- ochforskningsprogram. En unik resurs är Arkiv för dekorativkonst med omfattande samlingar av skisser och utkast.Utbildningen i arkitektur har samarbete med konstnärerinom såväl grundutbildning som forskning. I finnsde till knutna musik- och teaterhögskolornamed möjligheter till givande kopplingar med konstområdet.Behovet av en ny konsthögskola är således stort och detfinns ett utarbetat förslag om inrättande av enkonsthögskola med anknytning till i . Vianser att detta förslag bör genomföras så snart som möjligt.Riksdagen bör hos regeringen begära initiativ i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om inrättandetav en konsthögskola med anknytning till Lunds universiteti enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Ub548 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning i dans-, musik- och bildterapi 1981 började högskoleundervisning av musikterapeuter.Idag finns det minst 40 välutbildade musikterapeuter ochmusikpsykoterapeuter. Trots att musikterapi sedanårtionden använts inom vården för bl a psykiatripatienter iNorge och har landsting använt dennavårdform ytterst lite. För senildementa,förståndshandikappade och psykiatripatienter betyderdenna terapi oerhört mycket.Bildterapi är en annan form av psykoterapi där mananvänder bilden som kommunikations- och uttrycksmedel.Bildterapin bedrivs inom landstingen avbildpsykoterapeuter som oftast arbetar somarbetsterapeuter i den psykiatriska vården inomomsorgsnämnd eller inom barn- och ungdomspsykiatri.I började den första utbildningen avbildpsykoterapeuter . Det är en treårig utbildning somför närvarande bedrivs i privat regi av , SFB, med stora kostnader för eleverna. finns en 20-poängskurs i ''bildterapiför barn''. Bildpsykoterapiutbildningen bygger på atteleverna har tidigare erfarenhet av eget arbete med bild,erfarenhet av arbete med människor och självkännedomgenom genomgången psykoterapi. Enligt SFB är antaletverksamma bildpsykoterapeuter i ca 45.Man använder bildterapi t ex på barn- ochungdomspsykatriska mottagningar, i arbete medrehabilitering av tortyrskadade flyktingar, inom den slutnavården och öppna psykiatriska vården, på behandlingshemför alkoholister, dvs på många ställen där behov avkommunikation utöver det språkliga är aktuell.En treårig försöksverksamhet pågår inomSigtuna/psykiatriska sektor där de olikautövarna av konstnärliga terapiformer bildar ett team medhela sjukvårdsområdet som upptagningsområde.Högskolestyrelsen anser att dessa utbildningar ärmycket angelägna och viktiga. Eftersom utbildningen avovan nämnda slag måste ske under högskolemässiga former,bör utbildningsoch behörighetsfrågorna tas upp tillbehandling i UHÄ och . Med anledning av det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till utbildningi aktiv terapi i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Ub550 · 1991-01-25 00:00:00 — Arkiv för Dekorativ Konst i som växt fram ur Arkiv förDekorativ Konst, har en stor och viktig uppgift attdokumentera och åskådliggöra konstverkens födelse ochframväxt. Det har stor betydelse för studenter och forskare,liksom för allmänheten i hela landet. är dennainstitution inordnad under i , som inomsin budget skall svara för denna omfattande service till helalandet som nu erbjuder. i numera anses vara ett riksintresse. Det är därförangeläget att utreda en ny organisatorisk lösning där statentar ett mera direkt ansvar för museets utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om i .