mot · GE02K63 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor InledningDen svenska radio- och TV-politiken har under lång tidvarit föremål för intensiv diskussion.Samtidigt har utvecklingen på det tekniska områdetfortsatt i allt snabbare takt, vilket gjortsocialdemokraternas och andras ambitioner att via politiskabeslut reglera utbudet i radio och TV allt mer otidsenliga. , då av de svenska hushållen har tillgångtill kabel- och satellit-TV, är det inte längre meningsfullt attförsöka upprätthålla förbudet mot kommersiell reklam iradio och TV.Samtidigt som man i övriga -- inte minst i degamla diktaturerna i Öst- och -- genomför enallt mer omfattande avreglering av radio och TV harpolitiker i , främst inom socialdemokratin, velat slåvakt om monopol. är , ännu sålänge tillsammans med , ensamt om att tillexempel inte tillåta fria, kommersiella radiostationer.Moderata samlingspartiet har förespråkat ettupphävande av monopol och att fristående,reklamfinansierade radio- och TV-sändningar tillåts. Densom säger sig förespråka det öppna och fria samhället kaninte med trovärdighet försvara radio- och TV-monopolet.Målet för vår politik är att den yttrandefrihet som slåsfast i regeringsformen och som sedan gammalt gäller dettryckta ordet även skall omfatta eterburna media. Detinnebär att endast tekniska begränsningar skall tillåtasinskränka etableringsfriheten.Ofta framförs argumentet att vidgad etableringsfrihetoch konkurrens på radio- och TV-området skulle leda tillett likriktat programutbud och ''förflackning'' av tittar- ochlyssnarvanor.Vi avvisar detta synsätt, och menar i stället attkonkurrens mellan flera sändare är en förutsättning förmångfald, högre kvalitet och ökad valfrihet för tittare ochlyssnare.Frågan om TV-politiken har varit föremål för en särskildparlamentarisk beredning. Det är tillfredsställande attkunna konstatera att beredningens förslag -- och ävenregeringens proposition i ärendet -- på ett flertal punkterinnebär en välbehövlig förnyelse av svensketermediepolitik. Genom upprättandet av den föreslagnafristående marksända TV-kanalen tas nu första steget motökad mångfald och yttrandefrihet i etern.Det har varit möjligt att åstadkomma en lösning medbred politisk förankring i . Detta är naturligtvisavgörande för uppgörelsens långsiktighet, då den ges godamöjligheter att överleva skiftande majoritetsförhållanden iframtiden. Med tanke på etermediefrågornas karaktär ochbehovet av fasta spelregler för olika aktörer är dettanaturligtvis särskilt värdefullt.Det centrala inslaget i uppgörelsen är att en tredje,reklamfinansierad och från fristående TV-kanal kommer till stånd. Detta innebär för det första attutbudet av marksänd TV i ökar ochför det andra att monopol på markbundnaTV-sändningar bryts, genom att den tredje markkanalenupplåts till fristående ägare. Den nya kanalen bör kunnainleda sina sändningar redan till , vilket betyderatt det nära fyra decennier gamla TV-monopolet kan brytasredan i år.I den svenska etermediedebatten har frågan om reklami TV framtonat som en huvudfråga. Enligt vårt synsätt ärreklamen inte ett ändamål i sig, utan ett medel att finansierafristående programföretags sändningar. Detta innebär inteatt reklamfrågan saknar betydelse. Reklamfinansiering ären förutsättning för mångfald i etern.Därför är det värdefullt att reklamen placerats i denfristående kanalen, och inte i Televisionssändningar. Den fristående kanalen får ju inte del avinkomsterna från TV-avgiften. Vidare har Radio-koncernens möjligheter att uppfylla det så kallade publicservice-uppdraget kunnat vidmakthållas genom att reklaminte tillåts i föreslårregeringen, i likhet med den parlamentariska beredningen,vissa organisatoriska förändringar.Enligt vår mening saknas skäl att vidmakthålla enkoncernstruktur och det hade därför varit bäst ommoderbolaget redan nu hade avvecklats. Vi kan emellertidacceptera den i den parlamentariska beredningen uppnåddakompromissen, som innebär att moderbolaget inte nuavvecklas men att ansvarsfördelningen mellan moder- ochprogrambolag klarläggs. De försök till koncentration avinflytande till moderbolaget som gjorts frånkoncernledningens sida har avvisats. I stället föreslåsförändringar som syftar till att stärka programbolagenssjälvständighet, vilket kommer att öka verksamhetensflexibilitet.De förändringar som sker inom etermedieområdetoch inom aktualiserar enöversyn av företagets ägarstruktur. Detta är desto merangeläget som ägarstrukturen i vilket fall som helstförefaller att vara på väg att förändras.2. Lagstifta om villkoren för programmens utformningSom lagrådet påpekar är endast de föreslagna reglernaför reklam i televisionen, opartiskhets- och saklighetskravetsamt skyldigheten att hävda demokratiska värdenomedelbart stadgade i lag.Övriga villkor skall enligt propositionen kunna framgågenom avtal mellan regeringen och programföretaget.Genom detta system åstadkoms att inskränkningar iyttrandefriheten sker genom avtal, och inte genom lag somregeringsformen kräver.Förvisso har denna modell fungerat under en följd av årför att reglera villkoren i avtalet mellan staten och SverigesRadio. Den har i detta sammanhang godtagits av riksdagen.Vi tar emellertid allvarligt på lagrådets kritik, vilken vianser ha fog.Det finns, enligt vår mening, anledning för attta ställning i lag till de villkor som bör gälla programmensutformning. Att kraven stadgas i lag är av stor betydelseeftersom det härigenom läggs en grund för de krav som börställas på eventuella tillkommandeprogramföretag. kan det bli aktuellt att upplåtaäven den fjärde markbundna TV-kanalen för friståendesändarföretag. Det är angeläget att de regler ochförutsättningar som då gäller är kända och väl definierade ilag så att utrymmet för politiskt godtycke minimeras.I förevarande situation bör emellertid den inleddaprocessen mot större frihet i etern inte fördröjas. Dekommande koncessionsförhandlingarna bör inledasoch avslutas. Regeringen bör dock återkomma tillriksdagen för slutgiltig reglering i lagav villkoren för programmens utformning.3. Annonser som gäller politiska eller religiösa åsiktereller åsikter i intressefrågor på arbetsmarknadenRegeringen föreslår i propositionen att annonser somavser att främja politiska och religiösa åsikter eller åsikter iintressefrågor på arbetsmarknaden inte skall tillåtas itelevisionen.Förslaget grundas på ett allmänt resonemang ombegränsad tillgång till sändningstid och TV-mediets storagenomslagskraft. Motiveringen synes vara rädsla för attresursstarka organisationer och partier skall kunna ''köpa''genomslagskraft i form av annonser, som debereds plats att uttrycka sina åsikter i den regelrättaprogramverksamheten. Detta skulle, enligt regeringen,tränga undan mindre resursstarka gruppers möjligheter attbedriva opinionsbildning.Vi kan inte acceptera den föreslagna bestämmelsen.Den utgör en inskränkning i yttrandefriheten i TV-kanalenssändningar, och får därmed inte strida mot bestämmelsernai regeringsformen (RF) 2 kap 12 och 13§§.Vi instämmer i den kritik som lagrådet anför motförslaget. De krav som RF ställer på vad som kan betecknassom ''särskilt viktiga skäl'' för en inskränkning av yttrande-och informationsfriheten kan i förevarande fall inte ansesvara uppfyllda.Som lagrådet påpekar i sitt yttrande kan det som frånrent allmänna synpunkter betraktas som rimligt ochförnuftigt inte utan vidare accepteras som skäl för eninskränkning. En inskränkning måste kunna motiveras medsärskilt tungt vägande rättsliga skäl, inte minst för attminimera risken för att olyckliga prejudikat skapas, somsenare kan åberopas i andra sammanhang, vilkaursprungligen inte avsågs i lagstiftningen.Vi vill, i likhet med lagrådet, även anföra tvivel om attden föreslagna förbudsregeln skulle få den effekt som avses.Samtidigt kommer med säkerhet gränsdragningsproblematt uppkomma huruvida en annons av ett visst slag fallerunder den aktuella bestämmelsen eller inte.Vidare anför lagrådet att ''iögonfallande är emellertid attregeringsformen i omedelbar anslutning till uttrycket'särskilt viktiga skäl' slår fast att vid bedömandet av vilkabegränsningar som får ske ''skall särskilt beaktas vikten avvidaste möjliga yttrandefrihet i politiska, religiösa, fackliga,vetenskapliga och kulturella angelägenheter'. Ett specielltförbud mot vissa slags annonser i just politiska, religiösa ochfackliga frågor ter sig mot den bakgrunden inte naturligt. ''Vi instämmer i även detta, och menar att detallmängiltiga, och i vissa avseenden vaga resonemang somförs i propositionen inte kan motivera en så omfattandeinskränkning som förslaget innebär. Vi yrkar därför attriksdagen avslår propositionen i denna del.4. Programutbudets sammansättningVår grundinställning är att etableringsfrihet och storfrihet för programföretagen att själva utforma innehållet iprogramverksamheten är den bästa garantin för mångfaldoch kvalitet i etern och valfrihet för lyssnare och tittare.Vi avvisar synsättet att risken för likriktning iprogramutbudet är större om flera TV-företag konkurrerar,än om ett företag har ensamrätt på reklamfinansieradmarksänd television.Mot bakgrund av detta kan det ifrågasättas om de avregeringen föreslagna regleringarna för programutbudetssammansättning i den tredje TV-kanalen är motiverade. ''Som grundläggande skyldighet för programföretagetbör gälla att programutbudet skall vara mångsidigt och avgod kvalitet'', skriver regeringen i sitt förslag. Dennabestämmelse förefaller ha tillkommit i ambitionen attlikrikta utbudet i svensk marksänd television. Moderatasamlingspartiet menar att tittarnas krav skall avgöra vadsom är ''mångsidighet'' respektive ''god kvalitet'', intepolitiska beslut.Mångfalden i svensk television främjas inte av attfristående kanaler åläggs att ta hänsyn till utbudet i SverigesTelevisions båda kanaler.Den fristående kanalen bör åläggas att upprätta en egennyhetsredaktion. I övrigt bör stor restriktivitet iakttagas vadgäller eventuell ytterligare reglering.5. KoncessionsavgiftRegeringen föreslår att det programföretag som fårsändningstillstånd skall vara skyldigt att betala en årligkoncessionsavgift till staten i form av dels en fast, dels enrörlig del. Den rörliga delen föreslås utgöras av en andel avföretagets bruttoinkomster, som ökar vid ökandeinkomster. Avsikten är att dessa medel skall tillförasSveriges verksamhet.Vi ser det, som tidigare konstaterats, som mycketvärdefullt att inte givits rätt att sändareklam. Detta innebär att företagets public service-uppdragkan garanteras.Därför har vi heller ingenting att invända mot förslagetatt en koncessionsavgift för den nya TV-kanalen tillförsSveriges för att säkerställa företagetsfinansiering.Dock förtjänar det att påpekas att den konstruktion somkoncessionsavgiften givits i förslaget, med en rörlig del somökar med företagets inkomster, vid en annan tidpunktskulle kunna få närmast absurda konsekvenser.Konstruktionen innebär att programföretaget i takt medökande inkomster åläggs att betala allt större medel till sinkonkurrent, som därigenom ges allt större möjligheter attkonkurrera ut den nya kanalen.En rörlig koncessionsavgift kan således innebära attSveriges genom ökade inkomster förkonkurrenten ökar sin konkurrenskraft gentemot denna.Samtidigt innebär det att det fristående programföretagettvingas sänka sina programambitioner i motsvarande mån.En konsekvens av denna modell för koncessionsavgiftenkan alltså i ett längre perspektiv innebära att dominans på mediemarknaden stärks,vilket inte gynnar mångfald och valfrihet för tittare ochlyssnare.Med den nu föreslagna konstruktionen kommer denrörliga delen av koncessionsavgiften att ha mindrebetydelse. För framtiden bör konstruktioner av det slagberedningen fastnat för undvikas.6. väljs utDen parlamentariska radio- och TV-beredningenföreslog att ansökningstiden för koncession till den tredjemarksända TV-kanalen skulle löpa ut . utformade sedanen inbjudan att ansöka om koncessionen, varefter radio-och TV-beredningen föreslog att ansökningstiden skulleförlängas med till den 31 maj 1991.Det är angeläget att koncessionsgivningen för den nyaTV-kanalen sker snabbt, och att ett avgörande beslut kanfattas . måste de berördaintressenterna ges skälig tid för att sammanställa dekompletta ansökningshandlingarna. Den slutgiltigatidpunkt då företagen skall ha inkommit med sinafullständiga ansökningar kan sättas först till efter det attriksdagen fattat sitt beslut om vilka villkor som skall gälla.Det innebär att inte kan accepteras somslutgiltigt datum för intressenterna att inkomma medfullständiga ansökningshandlingar. Detta datum bör ansessom dag för intresseanmälan, varefter det skall stå deansökande företagen fritt att komplettera sina ansökningar.n7. Etableringsfrihet för ljudradionDet förslag om en tredje markbunden och friståendeTV-kanal som nu har att ta ställning till har underlång tid stått i centrum för den etermediepolitiska debatten.Det är förvisso positivt att en överenkommelse nåtts pådetta område.Dock kvarstår frågan om ljudradions framtid, vilkenföga berörs i propositionen. Radion är ett billigt och enkeltmedium med utomordentligt goda förutsättningar för lokalförankring.Vi anser att det är angeläget att även radiofrågornasnarast får en tillfredsställande lösning.Vi menar att grundprincipen vad gäller radio bör vara attendast tekniska begränsningar skall tillåtas inskränka denfria etableringsrätten. Som framgår av avsnitt 7.4. ipropositionen utvecklas digitalsändningsteknik för ljudradio, vilket ger möjligheter till enmarkant ökning av antaletsändningsfrekvenser. Därmedtorde frekvensknapphet slutgiltigt kunna avvisas somargument för monopol på ljudradiosändningar.Vi anser därför att radio- och TV-beredningen snarastbör få som uppdrag att föreslå en ny lagstiftning förradiomediet, vars målsättning skall vara så storetableringsfrihet som tekniken tillåter.Beträffande de organisatoriska förändringarna inomSveriges Radio ser vi det som betydelsefullt att de enskildalokalradiostationerna garanteras stor självständighet även iframtiden. Lokalradion bör även fortsättningsvis disponeraen egen kanal.Det torde ankomma på berört utskott att utformaerforderliga lagändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av Radio-koncernens ägarstruktur,2. att beslutar att slutgiltig reglering i lag skallske av villkoren för programmens utformning i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att avslår regeringens förslag avseendeförbud mot televisering av annonser som avser att främjapolitiska och religiösa åsikter eller åsikter i intressefrågor påarbetsmarknaden,4. att godkänner vad i motionen förordats omprogramutbudets sammansättning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konstruktion av framtidakoncessionsavgifter,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall ansessom sista dag för intresseanmälan rörande koncession ochatt fullständiga ansökningshandlingar kan lämnas vid senaretidpunkt,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att radio- och TV-beredningenbör ges i uppdrag att föreslå ny lagstiftning för radiomediet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lokalradiostationerna skallgaranteras stor självständighet även samt rätt attdisponera en egen kanal.