mot · GE02Ub313 · 1991-01-25 00:00:00 — Det kan ske t.ex. genom denmodell för självförvaltande skolor som vi beskrivit ovan.När det gäller elevernas inflytande över undervisningenbör de kommande läroplanerna, för såväl gymnasiet somgrundskolan, mycket tydligt ange att det är eleverna somtillsammans med lärarna skall planera, genomföra ochutvärdera undervisningen.Det krav om elevaktiva arbetssätt, som redan finns i denu gällande läroplanerna, bör ytterligare betonas i dekommande. Den traditionella katederundervisning somfortfarande är dominerande i skolan gör det mycket svårtför eleverna att utöva något inflytande överundervisningen. Med arbetsmetoder där eleverna själva äraktiva, som tar fasta på elevernas egna erfarenheter ochfrågeställningar samt undersökande och skapande arbeteskapas förutsättningar dels för elevernas inflytande, dels föratt bryta det systematiska missgynnandet av elever urarbetarklassen som förekommer.Lagfäst elevernas rättElevernas rätt till inflytande måste också klart framgå iskollagen. Skollagen anger de grundläggande och oavvisligamålsättningarna för skolan. anser attelevernas rätt till inflytande uttryckligen bör stå i skollagen.Regeringen bör återkomma till med förslag omsådan ändring av skollagen.En aktiv och skapande processTrots att den svenska skolan genomgått en positivutveckling bort från den gamla pluggskolan så är det tyvärrfortfarande så att katederundervisning och ensidigfärdighetsträning är dominerande i undervisningen.Elevinflytandet är fortfarande mycket begränsat ochfortfarande har vi en skola där vissa grupper av eleversystematiskt missgynnas, det gäller framförallt elever urarbetarklassen.I ett pluralistiskt och demokratiskt samhälle kommer ensådan omfattande organisation som skolan utgör alltid attha en mångfald ansikten. Att lära sig är en aktiv ochskapande process. Att bedriva undervisning är ett kreativtarbete som förutsätter att skolan ger utrymme för personligtengagemang, samarbete, flexibilitet och frihet.En skola som fungerar som en utbildningsfabrik eller enförvaringsplats för elever och lärare är en dålig skola. Föratt skolan skall fungera väl krävs respekt och utrymme fördet skapande arbete som både elevernas lärande ochlärarnas undervisning innebär. Lärarna och eleverna måsteha stora möjligheter att tillsammans påverka innehåll ocharbetssätt i skolan.Vi betvivlar att det går att styra skolan med kortfattadedirektiv. Skolans verksamhet och kunskapsutveckling är tillsin natur och omfattning pluralistisk och mångfacetterad.Hur undervisningen bedrivsEnligt mening så bör inte principerna förundervisningens bedrivande ses som underordnadekunskapsmålen. Undervisningen bör varaverklighetsförankrad och utgå ifrån elevernas egnafrågeställningar, man bör använda sig av ett undersökandeoch problematiserande arbetssätt där eleverna själva äraktiva. Ensidig katederundervisning som består av attläraren redogör för ett stoff som eleverna memorerar börinte förekomma. Undervisningen bör ge varje elevmöjlighet att förvärva nya kunskaper utifrån sina egnaförutsättningar.Enligt mening är det nödvändigt attläroplanen anger den inriktning som arbetssättet i skolanbör ha. Utifrån dessa riktlinjer och mål är det sedaneleverna och läraren som tillsammans väljerundervisningsmetoder. Lärarens frihet att själv väljaarbetssätt kan inte vara ovillkorlig. Frågan om vilkaprinciper som skall vara vägledande för skolarbetet är enfråga som är lika viktig som det ämnesmässiga innehållet iundervisningen.Arbetssätt och arbetsformerVänsterpartiet anser att det i den kommandeläroplansöversynen är centralt att arbetssätt ocharbetsformer som gynnar ett aktivt lärande hamnar i fokus.Utgångspunkterna för att skapa ett aktivt ochsjälvständigt lärande är i allt väsentligt desamma oavsettskolform. En viktig sådan är tilltron till elevernas vilja attlära, deras egen nyfikenhet och vetgirighet. En annan är depedagogiska fördelarna: att undervisningen anknyts tillelevernas egna erfarenheter, kunskaper och värderingar.En tredje är tilltron till elevernas vilja att ta ansvar.Djupstudier av elevers förståelse för naturvetenskapligafenomen visar gång på gång att de, trots att de klarat skolansprov, egentligen inte har förstått principerna så att de kantillämpa dem i andra sammanhang. För att en inlärning,som innebär att man förändrar sin tidigare uppfattning omett fenomen, skall komma till stånd krävs att man anknytertill och utmanar de föreställningar och erfarenheter elevenredan har.För att förstå innebörden i begreppet teori måsteeleverna rimligen själva ha upplevt ett undersökandearbetssätt, i vilken de formulerar hypoteser, genomförundersökningar och sedan drar slutsatser och generaliserar.Först då kan en teori bli ett relativt begrepp, inte absolutasanningar som står i läroboken.I klassrummenDet är i klassrummen, i den vanliga undervisningen, somden egentliga fostran till demokrati sker. Att i detvardagliga skolarbetet få möjlighet att påverka innehåll ochuppläggning, arbetssätt och arbetsformer, att få ta ställningtill klasskamraternas olika uppfattningar och förslag och attförsöka komma fram till gemensamma beslut är ett bra sättför eleverna att erövra och praktisera demokratiskabeslutsformer.Ofta anser framför allt lärare men också elever att dettar alltför mycket tid om elever skall delta i planeringen avundervisningen, det anses ineffektivt. Man räknar alltsåinte planeringstid som inlärningstid.Arbetslivets nya kravI anslagsframställan /92behandlas just elevaktiva arbetsformer. SÖ drar därslutsatsen att de nya krav på personlig kompetens som växerfram i arbetslivet kräver ett förändrat arbetssätt i skolan föratt de nya kompetenskraven skall kunna tillgodoses. Detgäller krav på att kunna se sitt arbete i en helhet,mångkunnighet, att kunna analysera samband, reflekteraoch dra slutsatser men också självtillit, initiativkraft,förmåga till samarbete, kreativitet, nyfikenhet ochberedskap att fatta beslut och ta ansvar.Skolöverstyrelsen drar slutsatsen att elevernas egetinflytande och ansvarstagande måste öka somarbetssättet och arbetsformerna måste uppmärksammas iskolans reformarbete.De krav på förändringar i skolans undervisning somställs utifrån både individens behov och samhällets ocharbetslivets utveckling är inte unika för utanillustrerar en tendens i de industrialiserade länderna iallmänhet. I ett OECD-projekt, ''Towards an enterprisingculture'', används begreppet ''enterprising'' om nyametoder för att utveckla färdigheter och värderingar. Därbetonas egenskaper som kan erhållas genom elevaktivaarbetssätt och arbetsformer. I slutrapporten sägs bl.a. attutbildningsdebatten måste ge ökad tyngd åt metoder ocharbetsprocesser i undervisningen.I vårt högt utvecklade ''informationssamhälle'' har detblivit allt viktigare att skolan utvecklar elevernas förmågaatt själva söka den kunskap de eftersträvar. Viktigt är ocksåatt eleverna tränas i att kritiskt bedöma den information ochde fakta de inhämtar. Att ifrågasätta, bedöma och lära siganvända ny kunskap måste få en mycket viktigare roll iskolans arbete.Organisatoriska hinderUndervisningen på högstadiet och gymnasiet är idaguppdelad på en mängd olika ämnen, fördelade på 40-minuterspass och förmedlad av en mängd olika lärare.Denna ämnessplittring leder till att det blir svårare föreleven att förstå sammanhang och orsakssamband. Ävensjälva inlärningen, fördjupningen och ifrågasättandetförsvåras. Vi anser att undervisningen måste bryta med densnäva uppdelningen i ämnen och lektionspass. Vi menar attt.ex. temastudier och arbete i lärarlag är steg i rätt riktningsom bör utvecklas. Det är nu dags att också avskaffastadiegränserna i grundskolan.Tilltro till den egna förmåganEn verklighetsanknuten, undersökande ochproblemlösande undervisning är till fördel för alla elever,men i högre grad för elever med svårigheter i en traditionellundervisning.I försöksverksamheten med treåriga yrkeslinjer igymnasiet har det nära samarbetet mellan svensklärare ochlärare i karaktärsämnen på yrkeslinjerna lett till att elevernablir mer motiverade och gör tydliga framsteg även i ämnensom de kan uppleva sig ha misslyckats med i grundskolan.De förändringar i arbetssätt och arbetsformer som krävsär i allt väsentligt av sådan karaktär att de hör hemma inomlärarnas och skolledarnas kompetensområde. Regering ochriksdag måste emellertid tydligt slå fast att ett elevaktivtarbetssätt skall känneteckna undervisningen och också gede organisatoriska förutsättningarna för en sådanutveckling.Målet måste vara att alla ungdomar lämnar skolan medtilltro till den egna förmågan och med vilja att skaffa sig nyakunskaper. Inflytande, ansvar och ett aktivt förhållningssättleder till ökad motivation och därmed bättre arbetsresultat.Allmän och särskild kursVänsterpartiet arbetar för en sammanhållen grundskoladär eleverna följs åt . Varje permanentnivågruppering, där eleverna delas in i grupper med''sämre'' och ''bättre'' elever, innebär i praktiken att manfrångår målsättningen om en likvärdig utbildning för alla.Allmän och särskild kurs i matematik och engelska ärden enda form av permanent nivågruppering som är tillåtenenligt läroplanen. De olika kurserna har samma kursplan.Ungefär 70 % av eleverna väljer inför åk 7 särskild kurs i bådaämnena. går många över till allmänkurs. I slutet av åk 9 är det av eleverna som gått i särskild kurs . väljer allmän kurs i båda ämnena redan från början.En undersökning om alternativkurssystemet som gjortsvid för lärarutbildning i Stockholmpresenterades för ett drygt år sedan.Undersökningsresultaten visar att elever som väljer allmänkurs i åk 6 i stort sett behåller sina mycket låga betyg, ochstandardprovsresultaten visar en negativ utvecklingunder högstadieåren. Även utvecklingen av dessa eleverssjälvuppfattning och erfarenheter av skolan går i en negativriktning. Av undersökningen kan man dra slutsatsen att deelever som har de största svårigheterna i skolan inte gynnasav uppdelningen i allmän och särskild kurs.När eleverna i åk 6 väljer allmän eller särskild kurs imatematik och engelska, är det i stor utsträckning ett valgrundat på föräldrarnas ambitionsnivå och klasstillhörighet.Enligt vår människosyn är inga elever ''bra'' eller ''dåliga''.Elever är olika och har skilda behov och förutsättningar.Det måste skolan anpassa sig till, så att alla elever ändå gesen likvärdig utbildning.Eleverna ska ha rätt till den undervisning och det stödsom de behöver. Systemet med alternativkurser pågrundskolans högstadium försvårar en sådan utveckling.Därför bör den nuvarande uppdelningen i allmän ochsärskild kurs i matematik och engelska på grundskolanavskaffas.TillvalPå högstadium skall eleverna välja etttillvalsämne. Det har visat sig att också detta val, liksomvalet av alternativkurser i matematik och engelska, till stordel är ett val efter föräldrarnas ambitionsnivå ochklasstillhörighet. Barn till föräldrar med höga ambitionereller högre samhällsklass väljer franska eller tyska, medandet till största delen är barn ur arbetarklassen som befolkarkurserna i lokala tillval.Andelen elever som väljer B-språk i årskurs 7 är . Elevernas kursval förändras emellertid kraftigt efteråk 7, av den ursprungliga B-språksgruppen väljer om till ettannat tillvalsämne under högstadiets gång. De lokalatillvalskurserna får alltså successivt ta emot ett stort antalnya elever, vilket leder till svårigheter av olika slag. Alltförmånga elever hamnar i dessa kurser som en följd av att devalt från B-språken snarare än till de lokala kurserna. Dettaförsvårar arbetet med att skapa stabila alternativ till B-språken. Lärarna får både i åk 8 och åk 9 ta emot nybörjare.Vänsterpartiet menar att tillvalet i i sinnuvarande utformning står i strid med en likvärdiggrundskola. Valet av tillval, som eleverna gör redan i åk 6,påverkar deras möjligheter inför kommande studier i t.ex.gymnasieskolan. Tillvalet i sin nuvarande utformning måstedärför ändras.En möjlighet är att ersätta det nuvarande tillvalet medobligatoriskt B-språk. Det bör i så fall finnas fler språk äntyska och franska att välja mellan. Men för de elever somhar stora svårigheter redan med svenska och engelska kanytterligare ett språk i möjligen ställa tillbekymmer. Det finns även ett värde i det lokalatillvalsämnet som kan berika skolan. Om de lokalatillvalskurserna befrias från att vara det alternativ somelever väljer för att ''slippa'' B-språk så skulle de säkertkunna utvecklas betydligt bättre än idag.Försök med dubbelt tillval pågår på ett antal skolor.Eleverna får där göra både ett språkligt och ett lokalt val.Det finns fördelar med att alla elever kan få en språkligförstärkning, antingen genom ett B-språk eller genom enfördjupning i sitt modersmål och/eller engelska samtidigtsom de får möjlighet att utveckla en personligt intresse avannat slag.LäroplanernaRegeringen har aviserat en översyn av läroplanerna. Idet sammanhanget förutsätter vi att får möjlighetatt ta ställning till flera av de frågor som vi har berört ovan.Läroplansfrågor måste naturligtvis hanteras i ettsammanhang för att den nödvändiga överblicken skall blimöjlig. Särskilt gäller detta avvägningar mellan olikaämnesområden som t.ex. språkens ställning,miljöundervisning och kultur som vi vill betona ytterligare ide nya läroplanerna. Därför avstår vi från att nu lägga framförslag om enskilda ämnens utrymme i timplanerna.Vänsterpartiet föreslår dock att inför denförestående revideringen av läroplanerna uttalar någraprinciper:Grundskolans uppdelning i stadier böravskaffas. bör ses som en helhet, vilket ocksåunderlättas av den nya grundskollärarutbildningen.Uppdelningen i allmän och särskild kurs i , somnu förekommer i engelska och matematik, bör avskaffas.Tillvalet i bör ändras så att alla elever läser ettB-språk i . Erfarenheterna från försöken meds.k. dubbelt tillval bör därvid tas tillvara.Kraven påelevaktiva arbetsformer och ett undersökande arbetssättsom bygger på elevernas egna erfarenheter ochfrågeställningar bör tydligt markeras.BetygenBetygsfrågan har haft en central roll iskoldebatten. har länge kritiserat betygenoch förordat en betygsfri skola. Det finns flera skäl fördetta. Ett av de viktigaste argumenten är att betygenförhindrar den kunskapssyn och de arbetssätt som vi anserbör prägla undervisningen.Det var just betygens effekter på undervisningen somvar utgångspunkten för den expertgrupp som senast utrettbetygen. Gruppen lämnade sitt betänkande ochförordade som ett alternativ ett samlat kompetensbevisefter som inte skulle vara uppdelat i olikaämnen. Ett sådant alternativ ligger mycket nära det intyg pågenomgången utbildning som föreslagit.Nu har en parlamentarisk beredning tillsatts för attunder våren bereda betygsfrågan. I beredningens direktivframgår det att de relativa betygen skall avskaffas ochersättas av någon form av målrelaterade betyg.Eftersom något riksdagsbeslut i betygsfrågan knappastär att vänta innan beredningen har slutfört sitt arbete såavstår vi från att nu lägga några förslag i frågan.Mindre klasser i grundskolanDen katederundervisning som fortfarande ärdominerande i skolan riktar sig i många klasser till närmare30 elever på en gång. Dessa elever har skilda behov ochskilda förutsättningar. Varje elev är en unik individ ochutgör en stor tillgång i skolan.Varje elev bör få tillgång till mer av den viktiga resurssom lärarens tid och engagemang är. För att läraren skall haen rimlig chans att kunna hjälpa och stödja varje elevutifrån elevens egna förutsättningar måsteundervisningsgrupperna minskas.Vänsterpartiet ser många fördelar med detschabloniserade statsbidragssystem som nyligenbeslutat om. Vi vill därför inte användastatsbidragssystemet för att ange rimliga gränser förklasstorlekarna. har, med anledning av enmotion , uttalat att ''den allmännainriktningen i kommunernas planering för börvara att klasserna inte görs för stora. Utskottet utgår vidarefrån att den nya läroplanen för kommer attinnehålla ett riktmärke för klasstorlek på högst ca 25 eleverutan att därmed skapa ett delningstal.'' Denna modell ärenligt vår mening ett bra sätt att ange kvalitetskrav förklasstorleken i grundskolan.Höj statsbidragetMinskade klasser innebär en kvalitetshöjning i skolanoch vi anser att statsbidraget till skolan bör tillförasytterligare pengar, i storleksordningen 700--,för att ge kommunerna ett finansiellt stöd för att genomföraen minskning av de klasser som är större än 25 elever.Dessa medel bör tillföras de kommuner som har de igenomsnitt största klasserna och räknas ihop med detstatsbidrag som dessa kommuner tar med sig in i det nyasystemet. En sådan konstruktion förhindrar att framför alltstorstäder får ta med sig konsekvenserna av ett högtbasresursmedeltal in i det nya systemet.Dessa medel bör tillföras statsbidraget till skolan underen treårsperiod med en ökning av statsbidraget med 250miljoner kr. i tre år.Vänsterpartiet föreslår att för budgetåret1991/92 anvisar utöver regeringens förslag.En reformerad gymnasieskolaBehovet av att reformera gymnasieskolan har länge varitkänt. Dagens gymnasieskola är till sin struktur tjugo årgammal. Både arbetslivets nya krav och det faktum att sågott som alla ungdomar går i gymnasiet motiverar engrundläggande reformering.En sektorsindelad gymnasieskolaVänsterpartiet anser att en sektorsindeladgymnasieskola bör ersätta den tudelning mellanyrkesutbildning och allmänna, studieförberedande linjersom gäller. Utbildningarna bör ha en gemensam kärnaav allmänna ämnen som krävs för ett aktivt deltagande idemokratiska processer och samhällslivet i stort. Varjesektor skall ha sina karaktärsämnen som är gemensammaför alla studerande inom sektorn. Därutöver skall det varamöjligt för eleverna att göra individuella val. Eleverna skallha möjlighet till successiv specialisering. Samtligautbildningar bör vara treåriga och anknyta till arbetslivet.De bör innehålla en betydande del av praktik ellerarbetsplatsförlagd utbildning.Regeringen har aviserat en proposition om den framtidagymnasieskolan och vuxenutbildningen till februari i år.Vänsterpartiet kommer att närmare redovisa våra förslag idet sammanhanget.Nej till nedskärningarRegeringen föreslår att sektorsbidraget till detkommunala skolväsendet minskas med 55 miljoner medhänvisning till att det ''inom vuxenutbildningen kan görasen mindre besparing genom effektivitetsvinster bl.a. inomgrundvux''. finner det orimligt att göranedskärningar inom vuxenutbildningen. Ett av flera skäl äratt den aviserade propositionen om vuxenutbildningensnart ger anledning att behandla den framtidavuxenutbildningen i ett sammanhang.Vi vill också påpeka att principerna för det nyastatsbidragssystem som beslutade om i decemberförra året knappast är förenligt med att staten görnedskärningar med flummiga hänvisningar till atteffektivisering är möjligt.Vänsterpartiet avvisar den föreslagna nedskärningenoch föreslår att för /92 anvisar 55miljoner kr utöver regeringens förslag.Beräkning av sektorsbidragetI samband med att beslutadeom ett samlat kommunalt huvudmannaskap för lärarnauttalade att det nya statsbidragssystemet tillskolan skulle utformas så att någon kostnadsövervältringfrån staten på kommunerna inte skulle ske. Detta var ocksåutgångspunkten för det statsbidragssystem som regeringenföreslog och som beslutade om idecember 1990.I årets budgetproposition har regeringen bl.a. minskatstatsbidraget med hänvisning till att kostnaderna för vissatjänstledigheter och andra förmåner enligt kommunalaavtal är annorlunda än enligt statliga. Dessa kostnaderbortfaller fr.o.m. . Regeringen har beräknat attkommunernas kostnader av denna anledning minskar med500 miljoner kr jämfört med innevarande budgetår.Det finns anledning att ifrågasätta om dessa skillnader ifråga om bl.a. sjukförmåner och förmån vid ledighetverkligen motsvarar så mycket som förkommunerna. Eftersom regeringen i budgetpropositioneninte redovisar hur denna summa har beräknats är detmycket svårt att ta ställning till den föreslagna minskningenav statsbidraget.Vänsterpartiet anser att regeringen böråterkomma till med en redovisning av deberäkningar och antaganden som ligger till grund för dennaminskning av sektorsbidraget till skolan. Om minskningenav bidraget innebär att tidigare uttalanden, omatt någon kostnadsövervältring från staten på kommunernainte skall ske, frångås förutsätter attregeringen i samband med att beräkningarna ochantagandena redovisas anslår det tilläggsanslag som krävsför att rättställa kostnadsrelationerna mellan stat ochkommun.En förbättrad arbetsmiljöI samband med att behandlade propositionenom kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. biföllsvänsterpartiets krav på en satsning på skolornasarbetsmiljö. beslutade om ett stimulansbidragtill kommunernas förfogande om per årunder en tioårsperiod.Utbildningsutskottet angav i betänkandet1989/90:UbU9 det statliga ansvaret för en likvärdig skola ialla delar av landet som grundläggande skäl för detta nyastimulansbidrag. Utskottet sade också: ''Den fysiska miljö ivilken skolarbetet utförs är av varierande standard. Påmånga håll, speciellt i vissa av storstadsregionernaskommuner, är lokalerna mycket dåliga. Belägg för dettafinns bl.a. i rapporter från yrkesinspektioner och iallergiutredningens betänkande. ''Regeringen tar i årets budgetproposition fasta påutskottets uttalanden och föreslår att en förhållandevisstörre andel av stimulansbidraget under en femårsperiodfördelas till kommunerna i storstadslänen. I övrigt föreslåsbidraget fördelas på länsnivå i förhållande till antalet eleveri respektive län.Vänsterpartiet anser att det är viktigt att staten ärflexibel i sin bedömning av var behoven av upprustning ärstörst. Mot den bakgrunden kan det bli aktuellt att omprövafördelningen av bidraget med betydligt kortare intervall . I övrigt har vi inget att invända mot regeringensriktlinjer för fördelning av stimulansbidraget.Vi vill i sammanhanget betona att stimulansbidraget hartillkommit som ett uttryck för statens ansvar för en likvärdigskola och därför inte bör användas för att ''bestraffa'' eller''belöna'' kommuner utifrån hur de har skött sitt ansvar förskolans lokaler och utrustning. För att en förbättring av desämsta skollokalerna snabbt skall komma eleverna till godokrävs att medlen fördelas efter behov. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ansvaret för barnomsorgenbör föras från socialtjänstlagen till skollagen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att barnomsorgen bör tillhöra detnya ansvarsområde,1]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibel skolstart,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en framtida verksamhet försexåringar inom den obligatoriska ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortbildning förförskollärare och grundskolelärare/lågstadielärare,4. att till Fortbildning m.m., B6, för /92 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemspråksundervisningen,6. att till Bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet, B8, för /92 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit tillhemspråksundervisning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevinflytande i undervisningen,8. att hos regeringen begär förslag om sådanändring i skollagen att elevernas rätt till inflytande klartframgår,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppdelning istadier,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmän och särskild kurs igrundskolan,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsformerna i grundskolanoch gymnasieskolan,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillföra statsbidraget tillskolan ytterligare medel för att ge kommunerna ettfinansiellt stöd för att genomföra en minskning avklasstorlekarna,13.