mot · GE02Bo507 · 1991-01-25 00:00:00 — Intresset för ekologiskt byggande har ökat markantunder . Man kan säga att vi har fått en nyfolkrörelse, ekobyrörelsen. Under det gånga året har flerastora konferenser ordnats om ekologiskt byggande och dehar samlat många intresserade människor i alla läger,kommunalt och statligt berörda såväl sombyggentreprenörer och enskilda som är intresserade av attbo ekologiskt.Många människor är oroliga över bristerna iboendemiljön. Vetskapen om att vi har ett ökat antalallergidrabbade människor i så kallade sjuka hus blandasmed insikten om att energi- och resursutnyttjandet ibyggnader och bostäder måste minska av såväl ekonomiskasom ekologiska skäl. söker många människor enny helhet i sin bomiljö. Tillsammans med arkitekter,ingenjörer och andra kunskapare söker man alternativa ochsunda boendemiljöer. Bland dessa kan nämnas ekobyar,kärngårdar och ekohus i stadsmiljö. finnserfarenheter, kunnande och utprövad teknik för ekologisktbyggande och boende.Vad som är ekologiskt byggande och boende och ävenombyggnad är emellertid mycket oklart. Visst missbruk avbegreppet har förekommit. Av den här anledningen harboverket initierat försök att definiera vad en ekoby är, vilkakriterier som ska gälla för att en bostadsenklav ska kunnakallas ekoby och eventuellt motta stöd för experimentelltbyggande och bostadssubventioner.Vi vill med denna motion understryka vikten av att ettentydigt ekologiskt byggnadsbegrepp fastställs ienlighet med naturresurslagens portalparagraf. Boverketslovvärda engagemang i frågan måste stärkas och påskyndasså att inom ett fåtal år hela byggsektorn kommer att reglerasav det ekologiska byggnadsbegreppet.Nationell och regional bebyggelseutvecklingI den svenska debatten tycks en allmän uppfattning varaatt vi ska hushålla med resurser och energi samt sörja förgod miljö, åtminstone så länge denna uppfattning intekolliderar med den traditionella synen på ekonomisktillväxt och full sysselsättning. Hushållningen harunderordnats de traditionella ekonomiska målen trots attnationalekonomi beskrivs som läran om hushållning medknappa resurser. Tillväxtens ekonomer har därmed,åtminstone kortsiktigt, lyckats skilja hushållning fråntillväxt.I biologiska kretslopp är hushållning och tillväxt i balansoch strävar efter bästa möjliga utnyttjande av givnaresurser. Ett fortsatt särskiljande av hushållning och tillväxtkan få ödesdigra följder om vi betänker de miljöskador somdetta ger upphov till. Vid gestaltning av ett uthålligt,människoskapat samhälle måste tillväxt och hushållningåter kopplas samman i mönster som liknar naturens balans.Det ursprungliga svenska bosättningsmönstret formadesav den knappa tillgången på resurser för framställning avföda. komplicerades bilden av den tekniskautvecklingen och tillgången på råvaror för industrin.Numera talar man om ett kunskapssamhälle vilket skullekräva en koncentration av avancerade universitet,forskningsinstitutioner och flygplatser för att utvecklas.Genom datoriseringen finns dock en motverkande tendens,nämligen möjligheten att sprida kunskapsarbetet genom attsända och ta emot information via tråd eller radio.Antalet självbärande jordbruk i drift har, vid sidan omdenna utveckling, minskat till enbart några tiotusental i helalandet! Försöken med så kallade kärngårdar är mot denbakgrunden värda allt stöd och uppmuntran.Den fortsatta utbyggnaden och inte minst vården avredan byggd miljö måste ske utifrån en ekologisk grundsyn.Bebyggelsens utveckling, bland annat med tre dominerandestorstadsområden, --, --ochGöteborg, är olycklig och kanske ödesdiger av långsiktigaekologiska, sociala och samhällsekonomiska orsaker (jfrNRL 1 kap. 1§).Troligen erbjuder de många gamla svenska småorternagoda möjligheter för ett riktigt ekologiskt byggande.Hitintills har vi positiva erfarenheter från en delexperimentbyggande.För att gå vidare krävs nationella, regionala ochkommunala insatser. torde vara rätt myndighetför att samordna sådana insatser. Utbildning och forskningbör kunna etableras vid våra arkitektskolor. utvecklades ett kunnigt intresse för ekologisktbyggande vid arkitektskolorna i , ochGöteborg. har intresset knutits till faktiska projekt,exempelvis Solbyn utanför och Tuggelite utanförKarlstad men även enskilt byggda ekohus. Intresset fördenna boendeform sprider sig nu snabbt i hela landet. Ettfemtiotal projekt finns rapporterade.Det är angeläget att inte bara följer dennautveckling utan även genom regering och myndigheterlänkar in den i banor som gör att stora delar avnybyggnadsbehovet ska kunna täckas av så kallade ekobyar.Vi vill även vidga synsättet och införa ekologiskombyggnad. Därigenom ökar ytterligare möjligheterna attminska miljöförstöringen, energianvändningen ochavfallsberget. Genom att en stor del av det så kallademiljonprogrammets bebyggelse nu kräver upprustning harvi ett lägligt tillfälle att införa miljövänlig och energisnålteknik även i dessa områden.Samspelet mellan trafik och bebyggelseSedan 1950-talet har massbilismen omformat samhället,på gott och ont. infördes tvingandeanvisningar för bilparkering i bostadsområdena så att bilensställning ytterligare befästes. Arbetspendling över storadagliga avstånd har blivit möjlig. Företagen har kunnatetablera arbetsplatser alltmer oberoende avbosättningsmönstret. Nya kulturmönster har växt fram ibilsamhället. Framförallt har arbete och boende blivitåtskilda på ett sätt som framkallar slitningar i människornasvardagsliv. Bebyggelsen är på ett genomgripande sättanpassad till bilismen och bilvägssystemet, ett system somär mycket kostsamt, för den enskilde, för samhället och förmiljön.I den här situationen försöker många storkommunerhitta nya lösningar på trafikproblemen, spårvagnar,trådbussar, miljövänligare bussar osv. Man tror även,dessvärre, att fortsatt byggande av biltrafikleder ska minskabiltrafiken. Sammanlagt har investeringar istorleksordningen 100 miljarder föreslagits bara istorstadsområdena. Transportbehovet kan bara delvis lösasmed traditionell kollektivtrafik. Kollektiv trafik innebär attmånga människor helst bör resa från en punkt till en annansamtidigt. För att sådan trafik ska fungera effektivt krävssåledes en viss trängsel av människor vid vissa punkter.Samhället blir sårbart med sådana beroenden och urekologisk synpunkt är det olyckligt. Den bästa lösningenkan vara att planera samhället så att transporteronödiggörs.I en annan riksdagsmotion föreslås att uttalarsig för en svensk utveckling av helt nya spårsystem, systemsom förenar bilismens och kollektivtrafikens fördelar menundviker dess nackdelar. Styrelsen för teknisk utvecklingoch transportforskningsberedningen har ,bland annat genom vår insats, anslagit medel för attytterligare studera de så kallade spårbilssystemen. Ettekologiskt byggande bör beakta möjligheterna av sådanahelt nya transportinnovationer liksom införande avhyrbilssystem.Utveckling av ekologiskt boendeDet ekologiska byggandet innehåller en social dimensionsom det storskaliga och enbart industriella ochbehovstäckande byggandet saknar. Det är en socialdimension som svårligen låter sig beskrivas men deninnehåller så mycket av självkänsla och gemenskap för deboende som oftast saknas. Man kan tala om en nyfolkrörelse -- en ekobyrörelse, som hämtar sin inspiration ide först byggda ekobyarna. De viktigaste målen för ekobyarsom Solbyn och Tuggelite är ett boende i gemenskap ochmed naturen, resurshushållning, ekologiskt genomtänktdrift, kooperativt boende, självförvaltning och självtillit.Nya inslag, i jämförelse med vanlig bebyggelse, är växthus,jordkällare, mulltoa och kakelugn. Källsortering, dvs icke-blandning av ''sopor'' är en självklarhet. När nya ekobyarplaneras kommer troligen nya inslag, exempelvissamlokaliserade arbetsplatser, så kalladegrannskapscentraler, kooperativa daghem och småbutiker,energiproduktion (vindkraftverk), större odlingar,djurhållning och bilsambrukande i så kallade bilpooler. Vihar i huvudsak berört så kallade ekobyar i ny bebyggelse.Självklart innebär ekologiskt byggande ävenanpassningar av det äldre byggnadsbeståndet till ekologisktsunda brukningsformer. Exempel från bl a och visar klart på möjligheterna att''ekosanera'' halvgammal bebyggelse.Ekologiskt byggande innefattar även ombyggnad avsjuka hus till friska, verkningsfulla åtgärder mot radon ochannan ohälsosam strålning liksom planering av bebyggelseoch vegetation så att vind och buller inte förstörbostadsmiljön.Ett ekologiskt byggnadsbegreppDet är uppenbart, mot bakgrund av vad som här hardiskuterats, att vi behöver ett ekologiskt byggnadsbegreppsom reglerar fortsatt byggande och ombyggnad.Ekobyrörelsen har visat vägen. gäller det att allbyggnadsverksamhet följer efter.Att efter hand återskapa naturens kretslopp i boendetoch närskalig produktion, det är ekologiskt byggande.Svårigheten att gå vidare i definitionen hänger samman medatt det människoskapade samhället, husen, bostäderna ochinfrastrukturen kan utformas på så många skiftande sätt,som kan vara både bra och dåliga ur ekologisk synpunkt.Kretsloppen kan ju slutas mer eller mindre lokalt.Generellt sett är det alltid bäst att sluta kretsloppen så snävtsom möjligt men med tanke på en viss tröghet i förändringarav produktions- och distributionssystem måste vi seövergången till perfekt slutna kretslopp som en process övertiden. Ett krav i det ekologiska byggnadsbegreppet kan dåbli att varje nybygge eller ombyggnad alltid ska bli bättreur energi- och resurshushållningssynpunkt än motsvarandebebyggelse vid varje tidpunkt.Boverkets arbete med definition av ett ekologisktbyggnadsbegrepp bör intensifieras så att det så snart sommöjligt kan börja tillämpas.Bostadsbyggandets statliga subventionerVi har i mellan 40 och 50 kvadratmeterbostadsyta per person. Det borde vara tillräckligt.Teoretiskt finns således inte längre någon anledning attsubventionera fortsatt bostadsbyggande.Genom en långvarigt snedvriden regional utveckling ochett onödigt kvarboende i överstora lägenheter, på grund avekonomiska inlåsningseffekter, så krävs dock ett fortsattnybyggande, särskilt för de nytillkommandeungdomshushållen. Naturligtvis behövs även nybyggandeför att ersätta ofrånkomlig rivning av hus med uttjäntastommar, olämplig grundläggning eller eljest olämpligabomiljöer.Statens subventioner till bostadsbyggande bör så snartsom möjligt inriktas enbart på nödvändig nybyggnad,ersättningsbyggande och ombyggnad. Så snart detekologiska byggnadsbegreppet har definierats bör även detvara ett villkor för statliga subventioner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att får iuppdrag att påskynda och utveckla ett entydigtekologiskt byggnadsbegrepp,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett entydigt ekologisktbyggnadsbegrepp bör läggas till grund för bygglovgivning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lån med statligt stöd ochkreditgaranti endast kan ges till objekt där ett entydigtekologiskt byggnadsbegrepp har tillämpats.