mot · GE02Ub65 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Regeringens proposition 1990/91:87 syftar till att få fartpå . De kraftfulla investeringar i infrastruktur ochutbildning som föreslås tror vi kommer att främjaföretagens konkurrenskraft och öka tillväxten i ekonomin isin helhet.Från ett västsvenskt perspektiv hälsar vi medtillfredsställelse de satsningar som föreslås på en utbyggdkollektivtrafik, dubbelspår på ,motorvägsutbyggnad i samt förbättringar av . måste vi peka på transportsystemets storabrister i , som i hög grad försvårar näringslivet,särskilt industrins utveckling. Inför det ökade samarbetetmed utgör dessa brister ett påtagligt problem. Tilldetta kommer att tillsammans med Sydsverigeär landets värst utsatta region för miljöföroreningar bl.a. tillmycket stor del orsakad av trafiken.Därför hade det varit önskvärt med en ännu kraftigaresatsning på de västsvenska högskolorna. i och samma typ av förstärkning (genom utbyggnad avnaturvetar- och civilingenjörsutbildningen) som andramotsvarande högskolor i , men förmellaningenjörsutbildning tillförs dock inga ytterligareresurser vare sig till eller till de nya mindrehögskolorna i , dvs. högskolorna i ,, samt /Uddevalla.Därtill skall läggas den omständigheten att Västsverigerymmer tre av rikets nyaste och minsta högskolor(, och /), som frånstrukturell synpunkt är i stort behov av utveckling. Tillyttermera visso framgår av propositionen att de västsvenskahögskolorna av sina små medel skall bidra till finansieringenav den föreslagna reformen. De mindre högskolorna iVästsverige skulle behöva bli bättre rustade inför detvästsvenska näringslivets stora behov avutvecklingsresurser i form av högre utbildning.Den västsvenska regionenVästsverige som region är därtill långt ifrån problemfri.Således har utredningar påvisat mer ellermindre latenta strukturproblem i , bl.a. ettmycket starkt beroende av mogna industrisektorer. Detfinns flera regionala översikter, bl.a. storstadsutredningensanalys av och samt ERUs analys avden regionala utvecklingen , som ger starkaskäl till farhågor för den fortsatta utvecklingen i västraSverige.Västsverige är i ovanligt hög grad beroende av en positivutveckling inom verkstadsindustrin i allmänhet ochfordonsindustrin i synnerhet. Den svenska bilindustrinskonkurrensförmåga har en avgörande roll för utvecklingeni stora delar av . Problem inombilindustrin kan drabba betydligt hårdare änvarvskrisen under sjuttio- och åttiotalen. Därtill skall läggasatt verkstadsindustrin har ett av sina starkaste fästen i västraSverige. Den typ av kunskapsintensiv industri somverkstadsindustrin utgör har också osedvanligt stora behovav kompetensutveckling.Den senaste utvecklingen på den västsvenskaarbetsmarknaden visar också med all tydlighet att storadelar av är minst lika utsatta som andra svenskaregioner, vilka av tradition har ansetts problematiska. Vihar funnit att den nuvarande varselstatistiken i Västsverigeär djupt oroande. Vi vet också att utbildningsnivån blandindustrisysselsatta snarare är lägre i de västsvenska länen(undantaget ) än i i övrigt.Forskning och utveckling, räknat i FoU-årsverken, harlikaså en blygsam plats i de aktuella länens industrier(främst i och ). Ett ytterligare skäl är attde västsvenska länen, i jämförelse med andra svenska län,har mycket få högskoleplatser i förhållande tillfolkmängden.Det är därför nödvändigt, att också får delav det långsiktiga och preventivt inriktade stöd som genomen utökning av högskoleutbildningen föreslås till stora delarav i övrigt.De mindre högskolorna i VästsverigeUtbyggnaden av högskolan i ses allmänt som ettav de främsta strategiska medlen för framtidautveckling. Erfarenheterna är också att detdecentraliserade högskolesystemet fungerar väl i etteffektivt samspel mellan högskola och samhälle. Inte minsthar det visat sig att de nya mindre högskolorna på ettpositivt sätt har förmått bidra till en förnyelse av densvenska högskolan. Den utbildningspolitik som riksdagenhar lagt fast bör därför fullföljas och vidareutvecklas.För att garantera den grundläggande kvaliteten iframtidens högskolesystem måste emellertid alla högskolorges en tillräckligt omfattande verksamhet som bas. Det äruppenbart att flera av de nya mindre högskolorna ännu intehar uppnått tillräcklig storlek för att få den stadga somlångsiktigt krävs. Således behövs bl.a. ytterligare medel förnäringslivsinriktad fördjupningsutbildning (inom kurseroch linjer), för utbildning inom andra fakultetsområden(språk och naturvetenskap kan nämnas som exempel) samtytterligare resurser för FoU.Vid bedömningen av vilka regioner som har behov av enutbyggd högskoleutbildning måste hänsyn tas till devästsvenska länens stora behov av industriell förnyelse. Devästsvenska länen är starkt beroende av bilindustrin ochunderleverantörer till denna. Inom denna industri minskarnu sysselsättningen kraftigt.Hänsyn måste också tas till att de västsvenskahögskolorna även betjänar geografiska områden med lågutbildningsnivå och glesbygd.Högskolan i har ansvar för somär en del av landet som haft befolkningsminskning och därbehoven av utbildningsinsatser för att klarastrukturförändringar i teko-krisens spår är stora.Chalmers tekniska högskola skall förse inte minstVästsverige med civilingenjörer, men också förseGöteborgsområdet med mellaningenjörer.Högskolan i har ansvar för , som haren låg rekryteringstäthet till högskolan, har få modernaindustrier och där FoU-avdelningar är få vid de industriersom finns.Högskolan i har ansvar för , vilketär ett industri- och jordbrukslän, som har en mycket lågandel högutbildade och som för sin utveckling är i stortbehov av kvalificerad arbetskraft.Högskolan i /har ansvar förutbildningsbehoven i glesbygdsområden som norraBohuslän och liksom för med sinhögteknologiska industri.Dessa exempel belyser behovet av att högskolorna iVästsverige ges samma möjligheter att utveckla sinutbildning och forskningsanknytning som andra. Exempelvisar att behovet av inte minst teknisk utbildning är mycketstort i regionen.SlutsatsSlutsatsen måste alltså bli att och de nyamindre högskolorna i , dvs. högskolorna iBorås, , samt /,måste få möjlighet att ytterligare utveckla och utökaingenjörs- och datautbildningarna. Motsvarande bör gällaför lokala och individuella linjer och fristående kurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att förstärkaingenjörsutbildning, datautbildning samt anslaget Lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser.