ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Fö410 · 1991-01-25 00:00:00 — Sänkt pensionsålder för yrkesofficerare Det militära försvaret har en mycket ofördelaktigåldersstruktur på sin yrkesofficerskår. Andelen officerare iåldersskiktet 45--har ökat kraftigt de senaste åren.Detta skapar ökande problem för att täcka behoven avyngre befäl i trupputbildningsuppgifter och ikrigsorganisationen.I efterhand kan vi konstatera, attpensionsåldershöjningen 1971 har lett till nackdelar, sominte kunde förutses när beslutet fattades. Strävan undersenare år har varit, och är alltjämt, att minska deadministrativa funktionerna inom försvaret och även attminska personalramarna som helhet. Resultatet har blivitatt allt fler äldre har haft att konkurrera om ett allt färreantal befattningar som antalet yngre befäl medtrupputbildning som huvudsaklig arbetsuppgift minskat.Det kan inte uteslutas att strävan att minska den militäraadministrationen motarbetas av lokala önskemål att placeramånga äldre befäl i just sådana befattningar.Allvarligare än detta är enligt vår mening den''förgubbning'' den höjda pensionsåldern medfört inomkrigsorganisationen. Medan strävan i många andra länderskrigsmakter länge har varit att föryngra chefsskikten ikrigsförbanden har utvecklingen i gått i motsattriktning. Det är mot den bakgrunden olyckligt att statensarbetsgivarverk drivit tanken att höjaofficerarnas pensionsålder till 65.Den moderna stridsmiljön kräver chefer med hög fysiskoch psykisk uthållighet. Tal om att äldrekrigsförbandschefer generellt har större erfarenhet,mognad och rutin har blivit ursäkter i stället för motiv förden äldre befälsstrukturen.Erfarenheterna från höjningen av pensionsåldern ärnästan enbart negativa. Vi förordar därför en sänkning avpensionsåldern för yrkesofficerare till . Om motiv kanredovisas bör naturligtvis undantag kunna göras, t.ex. förofficerare i de allra högsta chefsbefattningarna.I samband med nedläggning av förband har tillämpats ettsystem med s.k. årlig ersättning. Det innebär att de som eller mindre kvar till pensionsåldern vidförbandsnedläggningen har givits möjlighet att lämnatjänsten och få en ersättning motsvarande pension. Syftethar varit att visa social hänsyn till individen, alltså attvederbörande inte skall behöva flytta till annan ort när hanändå bara har kvar i aktiv yrkesutövning.Metoden med ''årlig ersättning'' bör dock kunnaanvändas även när motivet främst är att förbättraåldersläget för befälskåren. Möjlighet till avgång från 50 årbör därför erbjudas som en möjlighet för personal i vissafall. Detta är inget som skall påtvingas den enskilde, utanskall ses som ett erbjudande. Erbjudandet kan utformasantingen som en generell möjlighet för all militär personaleller, ännu hellre, som ett erbjudande inom en vissförsvarsgren, truppslag eller region där åldersstrukturen ärsärskilt sned. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om sänktpensionsålder för yrkesofficerare till samt ommöjlighet för befäl att avgå ur aktiv tjänst med ''årligersättning'' .
mot · GE02Fö411 · 1991-01-25 00:00:00 — Musiken i det militära försvaret Överförandet av regionmusiken till landstingen harmedfört att miljonbelopp nu används till annat än renmusikproduktion i ceremoniella, militära m. fl.sammanhang. Frivilligorganisationer får ofta betala trots attmedel finns anslagna. I landstingens regi har man byggt uppen stor administration av icke spelande personer.Verksamheten bör mot denna bakgrund ges enförändrad inriktning. Av de 26 milj. kr. , som f. n.utgår, borde rimligen 20 milj. kr. kunna disponeras avförsvaret för följande ändamål:a) en ledningsorganisation för militärmusik och förbevarande och utvecklande av musikaliska traditioner b) en professionell militärmusik i ) en armémusikpluton (= nuvarande förhållanden)d) ekonomiskt stöd åt hemvärnsmusikkårer och andrafrivilliga musikkårer som kan användas i ceremoniella ochmilitära sammanhang (inte minst förfrivilligorganisationer). Det ekonomiska stödet skallmöjliggöra verksamheten genom att bl.a. ersättaframträdande och i vissa fall ersätta förlorad arbetsförtjänst e) antalet värnpliktiga musiker bör utökas ochmusiktjänsten i försvaret öppnas för kvinnor.Förslag med ovan angiven innebörd skall såledesaktualiseras i samband med att statens avtal medlandstingen skall omförhandlas. bör således somsin mening ge regeringen detta till känna.Överförandet av militärmusiken till regionmusikenmedförde problem att tillgodose försvarets behov av militärmusik. Militärmusik är av minst lika stort kulturvärde somandra musikformer, varför dess fortbestånd måstesäkerställas i det längre tidsperspektivet!Som jag framhöll i motionen 1978/79:252 harmusikplutoner en stor funktion att fylla. Detta har ocksåbekräftats av den verksamhet som har bedrivits sedanriksdagen, med anledning av nyssnämnda motion, gjordeett uttalande till förmån för en försöksverksamhet med envärnpliktig musikpluton. Denna utbildning blev förlagd tillSödermanlands regemente, P 10/Fo 43, i Strängnäs.I fråga om militärmusikalisk kvalitet och förmåga att isamband med högvakttjänstgöring uppträda i slutenordning har enligt samstämmiga uppgifter mycket godaresultat uppnåtts som förflutit sedanverksamheten startades. Nästa steg bör vara att på siktinrätta en musikpluton Väst, dvs. en verksamhet knuten tillVästra militärområdet, som t.ex. kan betjäna påmotsvarande sätt som kommit till del.Genom att bredda verksamheten torde ytterligareerfarenheter belysa de problem som uppstått sedanmilitärmusiken inlemmades i regionmusiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisationsformer ochdisposition av anslagsmedel till musiken inom försvaret.
mot · GE02Fö412 · 1991-01-25 00:00:00 — har beslutat att flyttningen av Infanterietsofficershögskola (InfoHs) till InfSS, , ,skall vara genomförd senast 1995-09-01.Sedan beslutet fattades har förutsättningarna enligt vårmening radikalt förändrats. Den senaste tidens utveckling iSovjetunionen och stärker vår uppfattningatt försvaret även fortsättningsvis måste tilldelas resurser såatt minst nuvarande försvarsförmåga kan upprätthållas. Attsäkerställa utbildningen av yrkes- och reservofficerare ärnödvändigt om vi vill försäkra oss om en hög kvalité ikrigsförbanden liksom en god rekrytering.Risken för en minskad rekrytering är enligt vår meninguppenbar om den beslutade flyttningen genomförs. Enligtuppgift kommer rekryteringen av lärare att skapa storaproblem. Därtill kommer de stora kostnaderna enbart försjälva flyttningen. Utan att något vunnits i stället anser videt knappast försvarbart i när staten måste spara påalla områden där det överhuvudtaget är möjligt.Officershögskolan i är en dokumenterat välfungerande enhet. Att låta skolan stanna i skulleundanröja de nämnda problemen och infanteriets tillgångpå yrkes- och reservofficerare säkras för framtiden. Ettantal för ovanligt stora industrinedläggningar harpå senare tid drabbat i synnerhet . Flera varsel omuppsägning av arbetskraft är att vänta. Här finns ett stortbehov av nya arbetstillfällen varför InfoHs betydelse påintet vis får underskattas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beslutet om flyttning avinfanteriets officershögskola till bör omprövas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att officershögskolan börkvarstanna i .
mot · GE02Fö414 · 1991-01-25 00:00:00 — Vissa traditionsfrågor inom försvaret () har haft ettuppdrag av försvarsministern att med stöd av försvaretstraditionsnämnd utreda och lämna förslag till hurtraditionsfrågorna bör lösas i samband med förändringarinom försvaret.Förslagen förutses medföra såväl vissa besparingar somvissa kostnadsökningar. Dessa tar då ut varandra ochkommer således inte att medföra några kostnadsökningar.Sammanfattningsvis betonas för arméns vidkommande det iinternationell jämförelse unikt långa historiska sambandetmellan förband och bygd som en grund för det svenskafolkförsvaret.Regementsindelningen har varit i princip ett regementei varje län. All trupp inom länet har i stort sett hört sammanmed regementet. Undantag har varit olika slag av tekniskaförband vilka mera bundits till truppslaget.Utredningen betonar -- framhålls det i utredningen --''vikten av att bibehålla betydelsen av begreppet regementesom länets övergripande förbandsorganisation. Ökningareller minskningar av krigsförbandens storlek sker inomlänsregementets ram och det traditionellaregementsnamnet behålls för länets egenförsvarsorganisation''.Utredningen går igenom traditionsbegreppet inom deolika vapenslagen, stabsmyndigheter, muséer etc. I det härsammanhanget vill vi understryka vikten av att namn,symboler osv. för länsregementena får bli kvar.Försvarsministern har förtjänstfullt låtit frågan om dehistoriska och traditionella aspekterna utredas. Riksdagenbör uppmärksamma denna ambition och för sittvidkommande positivt uttala sin anslutning tillangelägenheten av att traditionsfrågorna får en positivlösning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vissa traditionsfrågor inomförsvaret.
mot · GE02Fö415 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt tidigare riksdagsbeslut skall infanterietsofficershögskola i ha flyttat tillInfSS, , Borensberg.Förutsättningarna har sedan riksdagsbeslutet fattadesenligt vår uppfattning förändrats.De senaste dagarnas utveckling i och iSovjetunionen stärker uppfattningen att vårt försvar äveni framtiden måste ges sådana resurser att minst nuvarandeförsvarsförmåga kan upprätthållas. En viktig förutsättningför kvalitén i våra krigsförband är att rekrytering till ochutbildning av våra yrkes- och reservofficerare säkerställs.Om flyttningen av InfOHS verkställs, kommerrekryteringen enligt vår uppfattning att försvåras. Bl.a.kommer -- enligt de uppgifter vi fått -- rekrytering av lärareatt bli mycket problematisk.Flyttningen kommer att kräva stora ekonomiskaresurser, vilket knappast kan försvaras i dagens ekonomiskasituation.Skolans verksamhet i fungerar mycket väl.Om skolan bibehålls i , uppstår inte de ovanredovisade problemen och infanteriet kommer även ifortsättningen att ha en god tillgång på yrkes- ochreservofficerare.Halland har drabbats av fleranedläggningar av företag och fler varsel är att vänta.Behovet av ersättningsverksamhet är stort. InfOHS har storbetydelse för sysselsättningen i kommun, vilketmåste beaktas vid omprövning av riksdagsbeslutet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt upphäver sitt beslut om flyttning avinfanteriets officershögskola till och därmedfastlägger att den skall vara kvar i .
mot · GE02Fö416 · 1991-01-25 00:00:00 — Frågor om ersättning för skador på fisk till följd avmilitär verksamhet handläggs av fiskeskyddsnämnder.Sådana nämnder finns för och samtövningsområdena Ravlunda och Väddö.Ersättning för intrång i fiske till följd av militärverksamhet regleras i SFS 1964:811 (ändr. 1983:597,1988:1035).Bestämmelser för fiskeskyddsnämnderna framgår avtjänstemeddelande rörande lantförsvaret, TLA nr 69/1964.Respektive fiskeskyddsnämnd beslutar om ersättning.Försvarets civilförvaltning är huvudman förfiskeskyddsnämnderna (FCF, juridiska byrån, Karolinen,).Fiskeskyddsnämnd består av ordförande och två andraledamöter varav ordföranden skall företräda fiskenäringeninom nämndens verksamhetsområde. För ledamot skallfinnas suppleant/er.Ordförande i fiskeskyddsnämnden jämte suppleantutses av den militärbefälhavare inom vars områdenämndens verksamhet huvudsakligen bedrivs. En ledamotföreträder fiskerinäringen och utses jämte suppleant avfiskeristyrelsen efter hörande av vederbörandehushållningssällskap och yrkesfiskarorganisation. Dentredje ledamoten jämte suppleanten utses av berördlänsstyrelse som verkar inom området.Ersättning utgår till yrkesfisket för intrång i fisket tillföljd av militär verksamhet m.m. Nämnden saknar en viktiggrupp som borde vara representerad i nämndasammanhang. Vi menar att fritidsfiskarna rätteligen bordevara representerade i nämnden. De bör delta i nämndensverksamhet och fungera som en viktig samarbetspartneroch länk mellan allmänhet, fritidsfiskare och yrkesfiskare.Fritidsfiskarna spelar en utomordentligt viktig roll närdet gäller att öka förståelsen mellan samtliga berörda parterpå sjösidan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fiskeskyddsnämnderna.
mot · GE02Fö417 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering till av förvaltningen inom det nya Mellersta militärområdet beslöt att ett nytt stortMilitärområde Mitt skulle bildas genom sammanslagning avnuvarande Östra militärområdet och Bergslagensmilitärområde.Beslutet innebar vidare att förvaltningen för det nyamilitärområdet skulle förläggas till , där ocksåstaben finns. De nuvarande militärområdesförvaltningarnafinns i och Karlstad.Det visar sig nu att 17 av de totalt 25 anställda vidden nya sammanslagna militärområdesförvaltningen utgörsav Enköpingsbor.Man kan med skäl ifrågasätta det rimliga i att människorsom finns på en ort ska få sin arbetsplats flyttad till enannan ort. Det går att pendla mellan de två orterna, ochtroligen kommer de allra flesta att bo kvar i . Mankan då inte undgå att ställa frågan vad det är för fördelarsom vinns med att de anställda nödgas göra dagligapendlingsresor till följd av att arbetsplatsen flyttas. En förde anställda och därmed troligen också förarbetstillfredsställelsen och trivseln bättre lösning är därföratt ompröva beslut och i stället förläggaförvaltningen till . Huvuddelen av det nyaMellersta militärområdet utgörs av dagens Östramilitärområdet, och personalen i är alltså välförtrogen också med de framtida arbetsuppgifterna.I dagens ekonomiska läge vore det också en besparingför statskassan att behålla förvaltningen i Enköping.Det naturliga borde vara att en väl fungerandearbetsplats får fortsätta. Förvaltningen har fungerat väl iEnköping, och när det nu framstår som klart att dennapersonal kommer att vilja arbeta vidare i det nya utvidgademilitärområdet bör man från statens sida göraförhållandena så bra som möjligt för de anställda. Dettatalar enligt min mening starkt för att river upp dettidigare beslutet och i stället fattar beslut om attmiloförvaltningen förläggs till den ort där de allra flesta avde framtida anställda redan finns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att förvaltningen för det nyaMellersta militärområdet förläggs till .
mot · GE02Fö418 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr513 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om s.k. idrottsplutoner.
mot · GE02Fö426 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U433 hemställs1. att beslutar om en nedskärning av desvenska militärutgifterna ,2. att beslutar att omedelbartskall läggas ned.
mot · GE02Fö501 · 1991-01-25 00:00:00 — Social oro och etniska motsättningar råder i ett splittratÖsteuropa. Den svenska försvarskommittén havereradeunder . Kommunerna har fått signaler om nyaplaneringsinsatser. ska uppdaterasoch förnyas . Många kommuner har ifrågasattdet rationella i åtgärderna, så länge statsmakterna intevunnit klarhet i sin egen inriktning och framförhållning.Emellertid är det viktigt, att kommunerna såsomansvariga för den lokala, civila beredskapen motiveras ochgörs delaktiga i sitt nya ansvarsområde. Engagemanget fårinte mattas, då detta är väsentligt vad bl.a. gällermotivationen även hos kommuninvånarna.Det är därför beklagligt, att ett vakuum uppstått efterförsvarskommitténs misslyckande med den militäraförsvarsplaneringen. Den civila med dess ansvarsområden iberedskap, försörjning och skydd för cirka 7 miljonermedborgare, som i sin tur ska medverka till försörjning ochunderhåll åt 800 000 i det militära försvaret har således inte enspåbörjats.Finansieringsfrågorna är ovissa vad kommunernascivilförsvar beträffar. Ansvarsprincipen har varit attförsvarsberedskapen är statens angelägenhet. Statsbidraghar också utgått till kommunerna i samband med den nyaansvarsfördelningen. Dock upplever åtskilligakommuner att det självklart statliga investeringsansvaret i tex reservanordningar och lager inte följs upp av staten. Demånga olösta frågorna kring livsmedels- ochenergiförsörjning samt i förhållandet till EG skapar frågoroch osäkerhet.Det framtida finansieringsansvaret måste ut.Staten måste alltfort ikläda sig det ansvaret för t.ex.övningar, utbildning och planläggningskostnader intill dessatt det civila försvaret funnit sin slutliga roll inomtotalförsvarets beredskapsram.Med den nya planeringsinriktningen, därförsvarsberedskapen skall integreras i all planering, börkommunerna självklart ges representation i denövergripande totala samhällsplaneringen för försvaret avvårt land, folk och vitala samhällsfunktioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kommunalrepresentation vid utredning om den civilaförsvarsberedskapen.
mot · GE02Fö502 · 1991-01-25 00:00:00 — Ansvaret för hemskyddet, f.d. civilförsvaret, ligger numera på kommunerna.Organisationen är decentraliserad med tydligt ansvar för ettpar personer i varje bostadsområde. Varje ansvarig harklart definierade arbetsuppgifter.En av dessa arbetsuppgifter är att vid krig eller annanfara för giftiga gaser dela ut gasmasker till befolkningen iområdet. Dessa gasmasker finns lagrade i något centraltförråd och skall först transporteras från förrådet till vissbestämd plats i bostadsområdet, där de lastas av ikartonger.Här skall den ansvariga personen dela ut gasmaskerna.Var och en som kommit i kontakt med engasmask vet, att denna är fullständigt oduglig, om den intepassar i storlek så att den sluter tätt. Vad som kommer atthända i ett krisläge med kanske två--tre tusen skräckslagnapersoner som samlas på t.ex. en skolgård för att få gasmaskutprovad av två ansvariga personer är inte svårt attföreställa sig.Någon form av förhandsutprovning och planeringbehövs uppenbarligen. Ett sätt kunde vara att t.ex. isamband med val låta de hemskyddsansvariga erbjuda deröstberättigade att prova ut rätt storlek för gasmask ochsedan föra in dessa uppgifter i bostadsområdets ellerlänsstyrelsens hemskyddsplan. På detta sätt skulle manåtminstone kunna nå av den vuxna befolkningen.Det förekommer då och då att kemiska industrierbrinner eller att transporter med giftiga kemikalier välteroch orsakar hälsofarliga utsläpp. Det finns därför allanledning att ta de farhågor på allvar som uttryckts frånhemskyddsansvariga. bör därför uppdra åtregeringen att låta berörd myndighet utreda hur frågan skalllösas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förbättradförberedelse beträffande distribution av gasmasker ihemskyddet.
mot · GE02Fö702 · 1991-01-25 00:00:00 — centrala ledning har föreslagit enförändrad lokal organisation inom Kustbevakningen.Förslaget innebär en kraftig centralisering av verksamhetenoch kraftigt minskad bemanning. 17 av kustbevakningens42 posteringar skall slopas.I län reduceras de nuvarande tre posteringarna iKalmar, och till endast en iOskarshamn. Personalstyrkan minskar från 22 till 9 man.Allt detta enligt utredningsförslaget.De analyser som utredningsgruppen gjort pekar påökande uppgifter för . Dessuppgifter är omfattande och rör bl.a. sjöräddning av liv,sjuktransporter, flygräddning, bevakning av rikets gränsertill sjöss, upprätthålla tullbestämmelser, övervaka militäraskydds- och kontrollområden, övervaka fiskezonen,övervaka naturskyddsbestämmelserna och se till attreglerna för sjötrafik och sjösäkerhet efterlevs.För och Ölands kuster med angränsandevatten kommer många av dessa uppgifter att få ökadomfattning.En kustbevaknings primära uppgift är att övervaka devattenområden inom vilket den verkar. För att detta skallvara möjligt måste resurserna vara tillräckliga i förhållandetill områdets storlek och uppgifternas omfattning. Detkommer inte att vara möjligt för den enda kvarvarandeposteringen i att övervaka hela sitt område påett acceptabelt sätt.Särskilt besvärligt blir det för området kring skärgården utanför. Såväl nyttotrafik somfritidsbåttrafiken har ökat, och kan väntas få än störreomfattning om kontakterna med länderna på andra sidanÖstersjön utvecklas som de gjort.De långa gångtiderna, som blir en realitet närposteringarna som på kommer att ligga sålångt från varandra, gör att många uppdrag aldrig kangenomföras. Risken för inflöde av smuggelgods ochnarkotika ökar när övervakningsmöjligheterna minskar.Det hjälper föga att stora resurser samlas på ett fåtalplatser, när en långtgående uttunning sker längslånga kuststräckor.Mot denna bakgrund är det ett rimligt och välgrundatkrav att kustbevakningsposteringar skall finnas i ,och . resurserskall fördelas så att dessa krav kan förverkligas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisation iKalmar län.
mot · GE02Fö703 · 1991-01-25 00:00:00 — som oron i griper våra sinnen, nås viav kännedomen om en just avslutad översyn avkustbevakningens lokala organisation.I föreslås sålunda, att kustposteringen iGryt försvinner, om föreslaget alternativ med fyrahuvudstationer och 21 kuststationer skulle komma attantas.Detta strider mot de insatser och bedömningar, somandra regionala och lokala myndigheter gör. Den östgötskaskärgården är viktig av många skäl, bl a ur försvars- ochmiljösynpunkt. Statligt stöd till glesbygd kanaliseras vialänsstyrelsen till dessa områden. Mer än hälften av dessalänets anslag anses behövliga för en fortsatt levandeskärgård i denna del av länet. Det är inte längesedan somsambandscentralen i räddades kvar mot bakgrund avenahanda motiveringar.Enligt förslaget skall båtarna bort, medansambandscentralen blir kvar. En sambandscentral utantillgång till båt i detta närområde innebär givetvis enförsvagning av hela området. Det blir en förlamad kust. Enkuststräcka tas ur nuvarande närbevakning ochläggs in under en stordriftsorganisation med koncentrationtill . Kuststräckan --blir utan båt. Såväl E- som D-län blir dessutomutan miljöskyddsfartyg, eftersom detta (046) föreslås flyttatfrån till Nynäshamn.Det troliga är, att de resurser, som kustbevakningenförlorar utefter denna kust kommer att fyllas av andramyndigheter. Arbetsgruppen bakom utredningen förutser nämligen, att uppgifterna längs kusternakommer att tillta i omfång och komplexitet. Dettaantagande rimmar illa med förslaget beträffande aktuellkuststräcka.Naturvårdsverket har upprättat ett stortskyddsområde inom Gryts kustbevakning. Det är viktigt,att dylika områden kan övervakas och stå underkontinuerlig tillsyn.Förutom miljötillsynen kommer ökade krav ocharbetsuppgifter även i övrigt att ställas påsjöövervakningen, bl.a. i samband med båtturismenstillväxt. Det vore därför mer motiverat att resonera om ochöverväga en försöksverksamhet med en mixad besättning avkustbevakningspersonal och en polis, som sommartidutgjorde erforderlig personalförstärkning. I vilket fallförefaller det irrationellt att inköpa båt och utökasjöpolisverksamheten, om man kan finnasamordningsvinster mellan de båda verksamheterna. Mot bakgrund av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsatt kustposteringi samt eventuell försöksverksamhet med samordnaderesurser för kustbevakning och polis.