ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A33 · 1991-04-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:124 och uthyrning av arbetskraft, m.m. Förhållandena på svensk arbetsmarknad regleras avtradition, sedan , genom kollektivavtal.Det innebär att kollektivavtal gäller för arbetskraftsysselsatt hos arbetsgivare, som är bunden av sådant avtal,med de undantag avtalsparterna är överens om. Såvälmedbestämmandelagen som lagen om anställningsskyddoch förtroendemannalagen är byggda på detta förhållande.I det förslag till ny arbetsförmedlingslag som nuföreligger öppnas möjligheter att, i stället för att anställaarbetskraft, hyra sådan. Lagens begränsningar förefallerlätta att kringgå. Det sätt varpå lagen är konstruerad gör attdet kan bli svårt att kontrollera verksamheten för såvälfackliga organisationer som myndigheter. Förslaget äroprövat och kan få följder för både arbets- och skatterättsliglagstiftning. Det är väl dokumenterat vilken stor ochomfattande skattebrottslighet, som ofta döljer sig bakomverksamhet med uthyrning av arbetskraft. Det senaste storaexemplet är den s.k. Mondaffären i samband medGlobenbygget. Sådan verksamhet innebär också allvarligaskadeverkningar för seriös företagsamhet. Ocksåutomlands -- i -- har sådana verkningar visat sig. Ivästra , där uthyrning varit tillåten, har sedannågra år tillbaka uthyrning av arbete helt förbjudits inombyggnadsverksamhet.Vi är väl medvetna om de problem som finns. Ettutbyggt system med uthyrning av arbetskraft genomskrivbyråer har tillåtits växa upp. Avbytarverksamhet förmjölkbönder är en verksamhet som funnits ochsom till och med kan vara socialt angelägen.Det förslag som föreligger, begränsar sig emellertid intetill dessa sektorer, utan öppnar möjlighet för uthyrning överhela arbetsmarknaden. De konsekvenser detta kan få, gårinte att överblicka. Det är därför vår mening att frågornabör lösas på det sätt som är tradition på svenskarbetsmarknad, nämligen genom överenskommelsermellan arbetsmarknadens parter. Först om detta inte visarsig vara en framkomlig väg -- vilket det i och för sig inte finnsnågon anledning att anta -- finns skäl att genom lagstiftninghelt reglera denna redan existerande verksamhet.Därför bör det i lagtexten klart framgå att anlitande avuthyrd arbetskraft endast får ske med stöd av kollektivavtalsom har slutits eller godkänts av en centralarbetstagarorganisation och att det i sådant avtal får görasavvikelser från 9 § 1 och 2 samt 10 § första meningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring i proposition1990/91:124 om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft, m.m.
mot · GE02A36 · 1991-04-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:124 och uthyrning av arbetskraft, m.m. I proposition 1990/91:124 föreslås att lag omarbetsförmedling ska ersättas av ''lag om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft''. Enligtdenna lag ska det bli legalt att hyra ut och förmedlapersonal. Därmed skapas möjligheter för ''inhyraren'' attbedriva verksamhet med lånad i stället för anställdarbetskraft.Trots de begränsningar som anges i lagförslaget är detuppenbart att enskilda arbetstagare får väsentligt sämreställning på arbetsmarknaden genom att de inte haranställning enligt kollektivavtal som gäller för de anställda iinhyrande företag. Det innebär att lagarna omanställningsskydd och anställningsfrämjande åtgärder fårminskad betydelse för arbetstagarna. Det innebär också attlagen om medbestämmande inte självklart omfattar inhyrdpersonal i det företag där de utför sitt arbete. Lagförslagetluckrar upp nuvarande klara partsförhållande mellanarbetsgivare och arbetstagare genom att en tredje part --uthyraren av personal -- blir en kil mellan parterna påarbetsplatsen.Behövlig uthyrning och inhyrning (utlåning ochinlåning) av personal kan med fördel lösas genomkollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter.Överenskommelsen om in- och utlåning av arbetskraft inombyggnadsbranschen är ett exempel på hur förrättsförhållandet ansvariga parter löst denna fråga.Det är även för framtiden angeläget att i lagstiftningenmarkera de avtalsslutande parternas ansvar för enfungerande arbetsmarknad. Det är den bästa garanten föratt in- och utlåning inte ska främjaskumraskverksamhet, ekonomisk brottslighet ochrättsosäkerhet för arbetstagarna.Därför bör det i lagtexten klart framgå att anlitande avuthyrd arbetskraft endast får ske med stöd av kollektivavtalsom har slutits eller godkänts av en centralarbetsorganisation och att det i sådant avtal får görasavvikelser från 9§ 1 och 2 samt 10§ första meningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring i proposition1990/91:124 om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft, m.m.
mot · GE02A38 · 1991-04-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:124 och uthyrning av arbetskraft, m.m. I regeringens proposition 1990/91:124 om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft föreslås envälkommen legalisering av uthyrning av arbetskraft. Bådeföretag och myndigheter använder sig av inhyrdarbetskraft för att kunna fungera. I takt med en allt hårdareinternationell konkurrens och en minskad tillväxttakt iekonomin har det blivit allt viktigare för arbetsgivare attinte ha mer personal än nödvändigt för att klaraproduktionen. Det gör att företag och myndigheter blivitalltmer sårbara när medarbetare är frånvarande av någonorsak. Behovet av inhyrd arbetskraft har därför ökat.En snabb och rationell lösning på ersättarproblematikenär också en personalanalytisk nödvändig åtgärd gentemotden fast anställda personalen hos inhyraren. Vetskapen omatt det finns kvalificerad hjälp att få snabbt gör att man videxempelvis vård av sjukt barn ''vågar'' vara hemma utan attfå samvetskval gentemot arbetskamrater som annarstvingas ta över arbetsuppgifterna.Regeringen föreslår emellertid starka inskränkningar iarbetsgivarnas möjligheter att snabbt få tag på ersättare förfrånvarande personal. föreslås en begränsning itiden för det enskildauthyrningsuppdraget. Det innebär exempelvis att ettinhyrningsuppdrag inte kan utsträcka sig över enbarnledighet. Denna tidsbegränsning bör avskaffas.Ett annat hinder för en rationell lösning påarbetsgivarnas problem att hantera frånvaro är det nyaförslaget att all inhyrning av arbetskraft skall förhandlasenligt 38 § MBL.Inhyrning av arbetskraft är oftast av tillfällig natur ochsnabbheten att få den frånvarande ersatt avgörande för atthålla produktionen i full gång. Vidare skulle MBL-förhandlingar mellan parterna riskera att ytterligareförvärra problemet med fackliga organisationer som genomsin vetorätt försöker utestänga företag utan kollektivavtal,främst småföretag, från att få arbete. Speciellt utsatta skullede många kvinnliga enmansföretagarna iskrivbyråbranschen vara. Någon skärpning av 38 § MBLbör med andra ord inte göras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att uthyrning av arbetskraft intebegränsas till en fyramånaders period inom ramen för detenskilda uthyrningsuppdraget,2. att beslutar att inhyrning av arbetskraft intebehöver MBL-förhandlas enligt 38 § MBL om arbetet är avkortvarig eller tillfällig natur eller kräver särskildsakkunskap,3. att beslutar att sådan ändring görs i 39 §MBL att en arbetstagarorganisation inte ges möjlighet attutestänga företag utan kollektiv/separatavtal från attkonkurrera på likvärdiga villkor.
mot · GE02A39 · 1991-04-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:124 och uthyrning av arbetskraft, m.m. Det förslag till ny arbetsförmedlingslag som nuföreligger innebär att vem som helst kan starta en firma somenbart sysslar med uthyrning av arbetskraft. Förutom delegitima behov som kan finnas och de som skapas öppnarförslaget möjligheterna för bedrivande av osund och imånga fall direkt brottslig verksamhet, som kan ske i hägnetav uthyrningsverksamhet.Uthyrning bygger till sin grund på ett utnyttjande avnågon annan utan egentlig egen insats. Dettauthyrningsförhållande kan vara i balans om parterna ärjämbördiga. Det finns jämbördiga förhållanden, men jumer verksamheten utvecklas desto fler ojämlikaförhållanden kommer att uppträda där den svagare partenkommer att utnyttjas. De skyddsregler som finns i förslagetkommer inte att vara tillräckliga eftersom förslaget i sigförsvårar möjligheterna för de anställdasintresseorganisationer att tillvarata sina medlemmarsintressen. Skyddsreglerna skulle kunna utökas men ettfullgott skydd för individen skulle göra den praktiskatillämpningen av uthyrning i princip omöjlig.Den andra vägen, att tillförsäkra individerna det skyddsom kan krävas, är att ge deras organisationer praktiskamöjligheter att hävda sina medlemmars individuellarättigheter. Dessa rättigheter gäller bl.a. arbetsvillkor,anställningsskydd, arbetstider, arbetsmiljö och möjlighetatt utvecklas i sitt arbete.Den traditionella svenska vägen att organisera detta stödtill medlemmarna är via kollektivavtal. Enligt förslaget ärdet möjligt att träffa kollektivavtal om vissa saker. Det äremellertid inte tillräckligt då det inte är möjligt att stävja enuthyrningsverksamhet som gått snett från början.Att gå från totalförbud till föreliggande förslag kommeratt ge upphov till alltför många negativa konsekvenser förenskilda personer, om inte de fackliga organisationerna viakollektivavtal på inhyrarsidan ges realistiska möjligheter attövervaka och kontrollera att arbetstagare inte utnyttjas i ettojämbördigt uthyrningsförhållande. Anlitande av uthyrdarbetskraft bör därför endast få ske med stöd avkollektivavtal som har slutits eller godkänts av centralarbetstagarorganisation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft, m.m.
mot · GE02A43 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:140 Arbetsmiljö och rehabilitering I anslutning till propositionen tar vi upp ett område somvi anser vara mycket angeläget att åtgärda.ElöverkänslighetEnligt hälso- och sjukvårdslagen ska alla varatillförsäkrade ett skyddsnät. Tyvärr hamnar mångamänniskor utanför detta skyddsnät eftersomsjukdomssymptomem inte tas på allvar. Ett sådant symptomär överkänslighet mot el. Det är inte ovanligt attelöverkänsliga istället för att betraktas som sjuka fårdiagnosen psykiska besvär. Eftersom elöverkänslighet inteexisterar officiellt blir handläggningen godtycklig, såväl frånläkares som försäkringskassornas sida.Det kan enligt vår uppfattning inte vara tillfällighetersom gör att det finns tusentals bildskärmsskadade i landet.Inte sällan leder skadorna till elöverkänslighet varförvistelse i rum med lysrör, glödlampor, elektriska apparater,TV osv utgör en ytterligare påfrestning. Det är för mångaomöjligt att besöka affären, och till och medsjukhuset. Många tål ej heller att åka bil.Att skydda människor mot skador orsakade avarbetsmiljön är en av samhällets grundläggande uppgifter,menar vi. måste nu ge regeringen i uppdrag attintensifiera forskningen inom området.Vidare bör regeringen uppdra åt lämplig instans attutfärda föreskrifter eller allmänna råd om elöverkänsligheti likhet med vad som finns inom ett flertal andra områden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning inom områdetelöverkänslighet,2. att hos regeringen begär att lämplig instansfår i uppdrag att utfärda föreskrifter eller allmänna råd omelöverkänslighet.
mot · GE02A44 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:140 Arbetsmiljö och rehabilitering I propositionen föreslås att patientavgift inomföretagshälsovården inte får tas ut efter den 1 januari 1993.Av propositionen framgår dock att stor oenighet rått blandsåväl arbetsgruppens ledamöter som blandremissinstanserna om dess borttagande. är dethuvudmannen för respektive företagshälsovårdsenhet somavgör patientavgiften. tog ungefär varannanföretagshälsovårdsenhet ut patientavgift.Vi delar uppfattningen att företagshälsovården skaarbeta förebyggande och medverka vid arbetsanpassningoch rehabilitering. Men vi ser inget motsatsförhållade tilldetta synsätt även om patientavgift tas ut. I likhetmed arbetsgruppens minoritet och flera remissinstanser harvi den uppfattningen att andelen sjukvård snarare kommeratt öka än minska om möjligheten att ta ut patientavgiftslopas.Läkarna borde enligt vår mening även ha denfriheten att meddela medicinsk rådgivning vidföretagshälsovårdsenheterna. Ett borttagande avmöjligheten att ta ut patientavgift kan komma att tvingafram att ett särskilt bolag för den medicinska delen byggsupp vid sidan om för att täcka in de kostnader som denmedicinska rådgivningen åsamkar.Förslaget om att förbjuda uttag av patientavgift börenligt vår mening avslås och nuvarande ordning bibehållas,dvs. att huvudmannen vid respektiveföretagshälsovårdsenhet även i fortsättningen får avgöra ompatientavgift ska tas ut eller ej. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionen 1990/91:140 i den delsom omfattar patientavgiften.
mot · GE02Bo55 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:144 Vissa följdfrågor om ny bostadsfinansiering, m.m. I propositionen behandlas framför allt vissa frågor somhar anknytning till beslutet om en ny bostadsfinansiering.Folkpartiet liberalerna har kritiserat dennuvarande bostadspolitiken. Regleringar och subventionerhar skapat köer, svarta marknader och slöseri med resurser.De omfattande bostadssubventionerna bidrar till det högaskattetrycket. De driver upp byggkostnaderna. De lederockså till stora orättvisor både genom att de i hög gradtillfaller expansiva regioner och genom att de ofta tillfallerendast den förste innehavaren av en lägenhet.Regeringen har försummat dessaproblem. Först -- efter attsocialdemokraterna bildade regering -- föreslogs ett nyttsystem för bostadsfinansiering.Vi tvingades för vår del då konstatera att det nyasystemet som bygger på en övergång från räntebidrag tillräntelån med statlig kreditgaranti var behäftat medavgörande svagheter. Systemet kommer inte att vara stabilt.Det finns ingen som kan förutse de framtidakonsekvenserna. Det finns risk för att de samlade lånenunder ogynnsamma omständigheter kan komma attöverstiga fastigheternas värde. Det kan också ifrågasättasom inte det nya systemet på lång sikt kan leda till enbetydande belastning på statsbudgeten. Vi menar därför attbeslutet från bör rivas upp.Folkpartiet liberalernas syn på riktlinjerna för denframtida bostadsfinansieringen har redovisats i vårbostadspolitiska motion från i januari.I den nu föreliggande propositionen görs vissajusteringar och preciseringar av det tidigare fattadebeslutet. De ändrar emellertid inte vår bedömning.Vi noterar med särskild förvåning att regeringen föreslåratt räntebidrag som tidigare beviljats till flerbarnsfamiljerför köp av egnahem skall omvandlas till räntelån den 1januari 1993.Vi motsatte oss denna stödform när den infördes bl.a.eftersom vi menade att det var olämpligt att på detta sättutöka subventionsfloran. Det var därför inga svårigheter föross att tillstyrka regeringens förslag att nya bidrag intelängre skulle beviljas. Det som sker är emellertid någotannat.Först har regeringen genom förvärvsstödet lockat inåtskilliga hushåll med begränsade ekonomiska resurser i ettstort ekonomiskt åtagande. därefter förändrasvillkoren totalt för de 10 000 familjer som berörs. Det är enföga hedersam politik.Det är en sak att justera räntebidragsnivåer, en annan attlocka in människor med låga inkomster i ett stödsystem somman sedan strax därefter avskaffar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på propositionens förslag omstatlig kreditgaranti, ny bostadsfinansiering medräntebidrag för ny- och ombyggnad enligt nuvarande regler,tillfälligt stöd för vissa låntagare med räntebidrag för ny-eller ombyggnad enligt nuvarande regler och övrigastödformer med räntebidrag som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bostadsfinansieringen.
mot · GE02Bo58 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:144 Vissa följdfrågor om ny bostadsfinansiering, m.m. I propositionen redovisas regeringensställningstaganden till vissa beställningar från isamband med beslutet om ett nyttbostadsfinansieringssystem. Så vitt vi kan finna --framställningen i propositionen är inte överdrivet klar ochtydlig -- har regeringen tillgodosett krav vadgäller förmånsrättsläget för pantsäkerheten och''glesbygdsgarantin''. Det innebär att räntelånesystemet vadgäller nyproduktionen från får en för allaberörda parter godtagbar utformning.Propositionen konkretiserar också det ibudgetpropositionen aviserade förslaget om en höjning avden garanterade räntan för befintligt bestånd från 1 januari1992. Skälet är inte bostadspolitiskt utan ''statsfinansiellt''.Avsikten är att minska belastningen på statsbudgeten med600 . Effekten blir nya ''extra''hyreshöjningar från 1 januari 1992.Enligt vår mening strider detta förslag om att ta ett nyttsteg mot försämrade räntebidrag i nuvarandebostadsfinansieringssystem mot andan i överenskommelsenom en övergång till ett nytt system som ger en stor lättnad ibelastningen på statsbudgeten.Ännu allvarligare är att detta förslag saboterarmöjligheterna att åstadkomma en frysning av hyrorna 1992;en frysning som är av mycket stor betydelse förmöjligheterna att åstadkomma en ekonomisk stabilisering.Ett hyresstopp 1992 är också ett nödvändigt plåster på sårenför alla de lågavlönade som fått en försämrad ekonomi tillföljd av skatteomläggningen.Vad gäller övergången för beståndet tillräntelånesystemet från finner vi regeringensförslag onödigt krångligt och svåröverskådligt. Både avförenklings- och neutralitetsskäl bör bidragsunderlagetberäknas på samma sätt som för nyproduktion. Det innebäratt det är hela den godkända produktionskostnaden som skaligga till grund för beräkningen av räntebidrag ochkreditgaranti. Regeringen bör ges i uppdrag att omarbetaförslaget vad gäller hus med räntebidrag enligt nuvaranderegler och återkomma till med nyttförslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår förslaget om höjd garanterad räntafrån ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av frysta hyror1992,3. att hos regeringen begär ett nytt förslag vadgäller övergången till räntelånesystemet från den 1 januari1993 för hus med räntebidrag.
mot · GE02Bo60 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:125 Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 I propositionen föreslås bland annat ett anslag om till utveckling av ett ADB-system förbostadsadministrationen.Av propositionen framgår att ett nytt ADB-systembehövs som en följd av beslutet om ett nyttbostadsfinansieringssystem. Vi har från moderat sidamotsatt oss införandet av det aktuellabostadsfinansieringssystemet. Mot denna bakgrundmotsätter vi oss även anslaget för utveckling av ett ADB-system. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionens förslag såvitt avseranvisning av ett anslag gällande utveckling av ett ADB-system för bostadsadministration.
mot · GE02Bo61 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:125 Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 I proposition 1990/91:125 med förslag om tilläggsbudgetII för innevarande budgetår föreslås bl a att 44,5 milj.kr.skall anvisas för utveckling av ett ADB-system förbostadsadministrationen.Propositionens förslag motiveras av att riksdagenbeslutat att ett nytt bostadsfinansieringssystem skall införasmed s k räntelån. Systemet skall träda i kraft den 1/1 1992vad avser finansieringen av ny- och ombyggnader som inteomfattas av äldre räntebidragsbestämmelser.Av propositionen framgår även att det inom dennuvarande ordningen pågår en uppbyggnad av ettdatasystem, men att det nya lånesystemet anses ställa kravpå ett självständigt ADBsystem. Den korta tiden fram tillsystemets införande medför också enligt föredraganden attexterna konsulter i huvudsak måste anlitas för utvecklingenav det nya ADB-systemet. Kostnaden för de externakonsulterna beräknas till 56 milj.kr. som det nupågående projektarbetet inom den nuvarande ordningenskall avvecklas och ej utnyttjade medel (11,5 milj.kr.) tas ianspråk för utvecklingen av det nya systemet.Centerns förslagFrån sida har vi vid upprepade tillfällenställt oss avvisande till införandet av det s kräntelånesystemet och krävt att det skall rivas upp. Vi har istället förordat att en reformering inom det nuvaranderäntebidragssystemet sker. Vårt förslag innebär att enenhetssubvention ges -- lika för alla -- och beräknad efter enschabloniserad yta för en normalbostad.Med vårt förslag till reformering avbostadsfinansieringssystemet finns inget behov av attutveckla ett nytt ADB-system utan den fortsattautvecklingen kan ske inom ramen för den nuvarandeordningen. Vi anser därför att regeringens förslag omanvisning av 44,5 milj.kr. för utveckling av ett nytt ADB-system bör avslås. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt avslår proposition 1990/91:125 med förslagom tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1990/91 såvitt avser föreslagen anvisning om 44 500 000 krtill Utveckling av ett nytt ADB-system förbostadsadministrationen i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GE02Bo62 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:145 Byggnaders inomhusmiljö m.m. I propositionen lämnas förslag bland annat gällandefunktionskontroll av ventilationssystem. Vi har inget atterinra mot förslagen i propositionen, utom i ett avseende.Enligt regeringen skall byggnadsnämnd vid ettsamrådsmöte tillsammans med den ansvarige arbetsledarenoch övriga i byggprocessen inblandade parter gå igenombyggprojektet och därvid uppmärksamma en byggnadsegenskaper och funktioner. Detta skall bland annat ske medavseende på ventilationssystem, byggmaterial ochfuktskydd. Vid samrådsmötet skall också en genomgånggöras av arbetenas planering och den samordning sombehövs. Mötet skall äga rum efter det att bygglovhar lämnats.Enligt ett tidigare presenterat förslag från enarbetsgrupp skulle ett sakkunnigbevis beträffande enbyggnads egenskaper och funktioner med avseende påventilationssystem, byggmaterial och fuktskyddobligatoriskt företes för . Underremissbehandlingen framkom att de uppgiftersakkunnigbeviset skulle avse överensstämmer med demsom redan åvilar den ansvarige arbetsledaren. Av detta skälavstyrkte bland annat , ,och tekniska högskolaförslaget.Det förslag som framläggs i propositionen har intevarit föremål för remissbehandling. I stort sett sammainvändningar kan emellertid anföras mot detta förslag.Redan enligt gällande regler åvilar det den ansvarigearbetsledaren att kontrollera att byggnaden utförs enligtgällande föreskrifter. Byggnadsnämnderna skall ierforderlig utsträckning kontrollera att byggnadernauppfyller ställda krav. Om behov föreligger kan nämndernabegära in sakkunnigbevis, bland annat gällande ventilationmed mera.Såsom medges i propositionen finns redan de instrumentsom behövs för att kontrollera efterlevnaden av PBL:sbestämmelser. Problemet anges vara att instrumenten intealltid används eller inte används på rätt sätt. Därförframförs förslaget om ett obligatoriskt samrådsmöte. Utannärmare motivering föreslås i propositionen att dettasamrådsmöte även skall gälla frågor om arbetenas planeringoch samordning i olika hänseenden.Vi kan inte finna att det föreligger något behov av dentyp av samrådsmöte som föreslås i propositionen. Enligt vårmening skapas här endast en omfattande och för helabyggväsendet betungande byråkrati. I den mån behovföreligger av aktivare övervakning frånbyggnadsnämndernas sida kan detta åtgärdas genom attboverket går ut med information i aktuella hänseenden tillbyggnadsnämnderna i landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår propositionens förslag såvitt avser attbyggnadsnämnden skall anordna samrådsmöte.