mot · GE02Ju828 · 1991-01-25 00:00:00 — Löneutvecklingen för domstolsjuristernahar onekligen blivit väsentligt bättre under de senastebudgetåren. Lönen är inte bara viktig frånförsörjningssynpunkt utan är också en värdering av hurarbetsgivaren placerar den anställde i förhållande till andrayrkesgrupper i samhället.6. Tekniska hjälpmedelDomstolsväsendet har ännu inte givits möjlighet atttillgodogöra sig de stora rationaliseringsvinster som kanuppnås genom ny teknik. Mycket av domstolarnasverksamhet går ut på att om och om igen producera sammatyp av domar, t.ex. rattfylleridomar, äktenskapsskillnader,underhållsmål etc. Mot den bakgrunden är detutomordentligt anmärkningsvärt att merparten avdomtolspersonalen inte givits tillgång till datorteknik. Detrepetitionsarbete som görs vid utskriften av domar ochbeslut med maskinskrift måste också varasynnerligen frustrerande för kanslipersonalen.I de mål som inte är av standardtyp, dvs. merkomplicerade brottmål och tvistemål, innebär avsaknadenav datorteknik att domarna inte gärna ändrar eller lägger tilli en redan skriven dom även om detta skulle vara aldrig såmotiverat av t.ex. pedagogiska eller andra skäl. Avrättssäkerhetsskäl är detta betänkligt.För de unga människor som kommer ut pådomstolarna och som från sin skoltid är vana att arbeta meddatorer, framstår arbetsredskapen inom domstolsväsendetsom urmodiga.ÅklagarnaAnalys av lägetÅklagarväsendets rekryteringsproblem har varit kändaunder . konstaterade i förra åretsbetänkande om anslag till åklagarväsendet attrekryteringssvårigheterna ingav oro.Rekryteringsproblemen har främst drabbat de norraregionerna i . Norrlandslänens akutapersonalförsörjningsproblem föranledde riksåklagaren attunder tillsätta en utredning för att föreslålösningar.Förutom de akuta rekryteringsproblemen ärpersonalläget bekymmersamt eftersom avhoppen frånåklagarbanan också är påfallande många. Några siffrorvisar situationen.Under tiden till antogstotalt 205 aspiranter till åklagarbanan. Av dessa slutade 32personer . Nyrekryteringen blevalltså brutto 173 personer. Emellertid slutade 132 personerunder . Nettorekryteringen slutade alltså vid55 personer. Färre än hälften av dem som slutade avgickmed pension. Tydligare kan det inte sägas att åklagarbananuppenbarligen saknar attraktionskraft.Även om krisen är värst i norrlandslänen löses inteproblemen enbart genom punktinsatser där.FörändringsarbetetVi vill framhålla följande konkreta förslag som tänkbarahjälpmedel att snabbt förbättra situationen inomåklagarväsendet.1. Precis som inom domstolsväsendet äråklagardistrikten i och i närheten av storstäderna de mestattraktiva. De unga jurister som i och för sig skulle kunnatänka sig en åklagarkarriär väljer kanske att avstå från ensådan eftersom de inte kan få en aspiranttjänst i ettattraktivt distrikt. För att inte gå miste om dessa potentiellaaspiranter bör nya rekryteringsprinciper införas. Aspiranterbör anställas på den ort de önskar, även om det aktuellaåklagardistriktet är fullt besatt. Målbalanserna tordealltid vara så stora att det inte föreligger någon risk för att enaspirant skall gå sysslolös. Genom att visa denna generositetkan man locka flera till åklagarbanan.2. Den tidigare möjligheten att under ett årnotariemeritera sig vid åklagarmyndighet har återinförts. Vimenar att denna möjlighet bör utvidgas så att helanotariemeriteringen skulle kunna fullgöras vidåklagarmyndighet. Härigenom skulle rekryteringen tillåklagarväsendet kunna underlättas.3. finns det ett antal åklagardistrikt somenbart besätts med två personer. Sådana distrikt är mycketkänsliga för frånvaro av den ena eller båda åklagarna. Viföreslår att åklagardistrikten görs större så att illafungerande två-åklagardistrikt avskaffas. Överhuvudtagetborde en annorlunda distriktsindelning jämfört med dagenskunna ge ekonomiska och andra rationaliseringsfördelar.4. Lönens betydelse för rekryteringssituationen kan inteöverskattas. I riksåklagarens norrlandsrapport citeras vaddåvarande departementschefen uttalade ikompletteringspropositionen för 1987:Lönespridningen har minskat på helaarbetsmarknaden. I den offentliga sektorn harlöneutjämningen gått längre än inom övriga sektorer.Härigenom har obalans uppstått, med betydandepersonalförsörjningsproblem som följd. På vissa områdenhar det varit svårt att rekrytera erfaren och kvalificeradpersonal. Det är nödvändigt att anpassa lönerelationerna såatt de medger en effektiv personalförsörjning i denoffentliga verksamheten.5. Vi anser att någon form av belöningssystem ellerdifferentierad lön bör införas för den åklagare som tar tjänsti ett mindre attraktivt distrikt. Precis som landstingen lockarmed högre löner för läkare som är beredda att flytta tillNorrland bör motsvarande lösning prövas föråklagardistrikt med stora svårigheter att rekrytera personal. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av den fortsattaöversynen av polisväsendet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omorganisation ochregionalisering av polisväsendet,3. att hos regeringen begär att möjligheternatill att överföra verksamhet från polisen till andramyndigheter utreds i enlighet med vad som i motionenanförts,4. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om jourdomstolar i enlighet med vad som imotionen anförts,5. att hos regeringen begär att de konfliktersom finns mellan rättsväsendet och polisen utreds i enlighetmed vad som i motionen anförts,6. att hos regeringen begär förslag tillbeslutsunderlag för en realistisk bedömning av behovet avnyantagning av polisaspiranter i enlighet med vad som imotionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidtagande av sådanakorrigeringar rörande antalet polisaspiranter tillantagningsomgången som visar signödvändiga,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokaliseringen avpolisutbildningen,9. att hos regeringen begär attdomstolsutredningen får tilläggsdirektiv att utredamöjligheterna till en ändrad karriärgång i enlighet med vadsom i motionen anförts,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt delegering avarbetsuppgifter inom domstolsväsendet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om meritvärdering och snabbhet idomarutbildningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av hjälpmedel inomdomstolsväsendet,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringsarbete inomåklagarväsendet.