ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sk1 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:1 Lotteriskatt m.m. Genom att staten står bakom lotterier som harstor attraktionskraft urholkas folkrörelsernasmöjligheter att konkurrera på lotterimarknaden.Det vore därför skäligt att en del av de lotterimedelsom staten drar in ställs till folkrörelsernasförfogande.Inte minst idrottsrörelsen bidrar till ett rikaresocialt liv, meningsfulla aktiviteter och en godfolkhälsa. Handikappidrotten har ekonomiskasvårigheter, därför att man oftast får småbiljettintäkter. Det är inte heller så lätt för den attfå sponsorer från näringslivet. Vidare ärkostnaderna höga för den enskilde idrottsutövarensom behöver särskilda hjälpmedel för sinidrottsutövning.Kvinnoidrotten är under uppbyggnad. Den får ivanliga fall inte det intresse från massmedia somden manliga idrotten får. Detta återspeglas också ikvinnoidrottens möjligheter att få medel för sinverksamhet.Den i propositionen föreslagna skattesatsen pålotterier är . För inkomst av kapital ärskattesatsen . Det vore därför rimligt attskattesatsen också här fastställes till 30 procent.Härigenom kan ett ekonomiskt utrymme skapas såatt överföres till folkrörelserna.Undertecknad föreslår därför att enfolkrörelsebidragsavgift på påföres delotterier som i propositionen föreslås beskattas . De medel som inflyter via dennafolkrörelsebidragsavgift bör sedan ställas tillfolkrörelsernas förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att lotteriskatt tas utmed av den behållning som återstår sedan desammanlagda vinsterna enligt vinstplan eller annatbeslut om att viss andel av insatserna skall utbetalassom vinster avräknats från de sammanlagdainsatserna,2. att som sin mening ger regeringentill känna att en folkrörelsebidragsavgift på börinföras på beskattningsunderlaget samt att dessamedel bör komma folkrörelserna till del.
mot · GF02So1 · 1991-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:199 Förbud mot vissa dopningsmedel Vi vänder oss i likhet med föreslagit att uttrycket doping ändras tilldopning. Vi kommer därför här att använda doping, somtidigare varit vedertaget. Det finns ingen anledning attändra benämningen.Med hjälp av bioteknik kan man producera bl amänskligt tillväxthormon, insulin och interferon. Detta ärämnen som kan användas för att behandla olika former avsjukdomar. Men flera biologiskt framtagna läkemedel kanockså användas som dopingpreparat. Eftersom de ärkroppsegna ämnen finns det inga möjligheter att spåradem i dopingtester.Erytropoietin, EPO, är ett läkemedel som kan ersättabehovet av blodtransfusioner. Men risken finns att sammapreparat används för att öka syreupptagningen och därmedprestationsförmågan hos idrottsmän. Medlet är endödsdrog som hotar att förstöra idrotten ochidrottsmännen. Vid feldosering av EPO kan de rödablodkropparna klumpa ihop sig. Misstankar finns att etttjugotal cyklister har dött av medlet. Det går inte att spåragentekniskt producerad EPO eftersom det är frågan om ettämne som naturligt finns i kroppen.Det måste finnas justa spelregler för idrotten.Olympiska kommittén har därför förbjudit EPO iinternationella idrottssammanhang. Riksidrottsförbundethar skrivit till den socialdemokratiska regeringen utan att fågehör för sitt krav att skärpa kontrollen. I propositionen omförbud mot vissa dopningsmedel skriver regeringen:'' Jaganser mig därför inte kunna -- utan ytterligareöverväganden -- föreslå att regleringen även bör omfattamedlet erytropoietin. Den framtida utvecklingen pådopingområdet -- främst uppträdandet av nya farligadopingmedel -- kan också motivera att de regler jag härföreslår utsträcks till andra grupper av substanser. ''Regeringens förslag omfattar däremot tillväxthormon.EPO visar på samhällets oförmåga att hantera en nyteknik som gentekniken och biotekniken i dess helhet. Vianser att det är , innan en omfattande hantering kommitigång, som regler bör utformas.Möjligheterna att med hjälp av gentekniskt förändrademikroorganismer i laboratoriemiljö producera nödvändigaläkemedel måste tas tillvara och utvecklas. måstemissbruk i bl a idrottssammanhang motverkas. Regeringenbör i samverkan med idrottsrörelsen ta sådana initiativ attmissbruk av bioteknik i idrottssammanhang förhindras.Läkemedelsverket bör, som ett led i det arbetet, se övermöjligheterna att skärpa förskrivningen av det genteknisktframtagna läkemedlet erytropoietin. Rätten tillförskrivning kan exempelvis begränsas till läkare sombehandlar njursjuka och personer med svår blodbrist.Samma teknik skulle kunna användas när det gällertillväxthormon. Gentekniskt producerat tillväxthormonkan inte heller särskiljas vid en analys. En annan möjlighetsom bör undersökas är tillsats av en ofarlig märksubstanssom kan spåras vid en analys. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen i samverkan medidrottsrörelsen bör ta initiativ för att förhindra doping medhjälp av biotekniskt framställda läkemedel.
mot · GF02So2 · 1991-10-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:199 Förbud mot vissa dopningsmedel Doping är ett allvarligt problem inom idrotten. Delsinnebär det hälsorisker för idrottsutövarna, dels strider detmot idrottsrörelsens grundprincip att utövarna skall mätasina krafter utifrån sin naturliga prestationsförmåga och pålika villkor.Därför är lagen om förbud mot vissa dopningsmedelvälkommen.En ändring i texten och en komplettering behöver dockgöras.I lagtexten används ordet dopning som sett ur ettinternationellt perspektiv är olämpligt. Ända sedan den härtypen av otillåtna manipulationer började attuppmärksammas inom idrotten har företeelsen benämntsmed det engelska ordet ''doping''. Beteckningen används isport- och idrottssammanhang över hela världen, Sverigeinbegripet. Därför anser jag att man bör behålla denbenämningen som ju är att betrakta som en fackterm vilkenbör vara universell.Listan över dopingpreparat bör kompletteras medsubstanser som ökar produktionen av röda blodkropparsom erytropoietin. Såväl som påpekar detta. Även och har fästuppmärksamheten på erytropoietins möjliga användningsom dopningsmedel.Det är anmärkningsvärt att föredragande statsrådet inteföreslår att erytropoietin skall föras upp på listan överförbjudna medel. Motivet är enligt henne att medlet intefinns upptaget på den lista över dopningsmedel sompresenterades l989 och att erytropoietin är svårt att spåra ikroppen. Men utvecklingen sker snabbt inomläkemedelsområdet och blir promemorior lättförlegade. Läkemedel kan märkas på olika sätt för attkunna spåras i organismen. Här bör läkemedelsverket taupp med tillverkarna om möjligheten att göra sådanmärkning av erytropoietinet att det kan spåras vidanvändning och därmed avslöjas i dopningssammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beteckningen doping,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillägg till listan över substansersom ökar produktionen av röda blodkroppar, såsomerytropoietin.
mot · GF02T1 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:12 Vissa yrkestrafikfrågor och om riksfärdtjänsten I propositionen finns förslag om att riksfärdtjänsteninordnas i en tillfälligt inrättad myndighet, nämligenstyrelsen för riksfärdtjänst. Vidare föreslås att det undertiden genomförs överläggningar mellan staten ochkommunförbunden om formerna för överföringen avhuvudmannaskapet för riksfärdtjänsten till kommunerna,som skall genomföras . Förhandlingarmellan parterna har tidigare misslyckats. Enligtkommunförbunden är kommunerna och landstingen f.n.inte beredda att ta på sig huvudmannaskapet förverksamheten.Riksdagen har tidigare ställt sig bakomprincipen om en kommunalisering av riksfärdtjänsten. Detfinns anledning att i detta sammanhang beakta andra förslagsom presenterats inom området. Den statligahandikapputredningen har presenterat ettbetänkande (SOU 1991:46), Handikapp, välfärd, rättvisa. Iutredningen finns förslag om förändringar av denkommunala färdtjänsten som f.n. utgår enligtsocialtjänstlagen. Det föreslås i betänkandet bl.a. attfärdtjänsten skall införas i alla län i form av länsfärdtjänst.Utredningen avser i sitt slutbetänkande ge förslag till ansvaroch finansiering av en sådan förändring.Vi anser att frågan om den framtida kommunalafärdtjänsten och riksfärdtjänsten bör organiseras vid ett ochsamma tillfälle. Vi avvisar därför förslaget om att enkommunalisering skall ske 1993. Vi anser istället att fråganom riksfärdtjänstens huvudmannaskap skall lösas isamband med att förslagen i handikapputredningenbehandlas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riksfärdtjänstens organisation.
mot · GF02U1 · 1991-10-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:4 Möjligheten till en särskild svensk insats för fredlig lösning av tvister har vid ett flertal tillfällen behandlatmotioner om att regeringen skulle få i uppdrag att kommamed förslag om hur ett medlingsinstitut skulle kunnaorganiseras. gjorde etttillkännagivande i vilket förutsattes att regeringen lämnadeen redogörelse för om och i så fall på vilket sätt en svenskinsats på detta område skulle kunna tillföra bättremöjligheter än de existerande att utnyttja medlingen somett sätt att lösa internationella konflikter på fredlig väg.Nu har fått en skrivelse från den förraregeringen som redogör för vilka internationella organ somfinns för biläggande av tvister. Utan någon egentlig analysav vilka särskilda insatser skulle kunna görakonstateras att ''bör fortsätta verka inom demekanismer som står till förfogande. Frågan om inrättandeav ytterligare institutioner bör bedömas i ljuset av denkommande utvecklingen. I detta sammanhang är dettveksamt om det skulle vara ändamålsenligt att inrätta ettsvenskt . ''Frågan är inte hur många organ som finns i syfte att lösakonflikter. Frågan är snarare i vilken mån världssamfundetlyckas bilägga tvister på fredlig väg. Just nu upplever vi inteminst i hur de etniska konflikterna ökar. IJugoslavien har det lett till ett regelrätt inbördeskrig.Sovjetunionen hotas också av våldshandlingar i större skalapå grund av konflikter mellan olika folkgrupper. Allaansträngningar måste göras för att kunna lösa dessakonflikter på fredlig väg.De alliansfria och neutrala staterna har spelat en viktigroll inte minst i ESK-processen för att finna gemensammalösningar. när konflikten mellan öst och väst inte längrebestår och den ena militärpakten upplösts, så har NN-staternas roll minskat i betydelse.Mot denna bakgrund är det viktigt att finnerformer för hur vi som land kan bidra till en fredligare värld.Vi har traditioner att bygga vidare på. Därför borderegeringen överväga hur vi på bästa sätt kan göra insatserför fredliga lösningar av tvister.Ett förslag skulle kunna vara ett medlingsinstitut ellernågon form av nätverk för medling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska insatser för fredligalösningar av konflikter.
mot · GF02U2 · 1991-10-25 00:00:00 — med anledning av förs. 1991/92:11 revisorers förslag angående effektiviteten i förvaltningen av svenskt utvecklingsbistånd Många länder i världen uppfattar att har engenerös biståndspolitik. På olika sätt bistås medmedel och direkta insatser.För /91 var anvisadeför bistånd. av medlen disponerades av SIDA, av UD och av övriga biståndsorgan, BITS, SAREK ochSandöskolan.Bistånd kan dock enbart bli en del av ett samarbete påmånga nivåer med . Handel med andra länderoch de handelsinkomster det ger liksom direktinvesteringaroch andra kapitalflöden är långt viktigare delar av deresursflöden som krävs för att ekonomiskt hjälpa u-länderna.Generellt har biståndsverksamheten, framför allt SIDAsverksamhet, satts i fokus och kritiserats. Kritiken har merriktats mot verksamhetens bedrivande än dess målsättningoch att SIDA inte gjort tillräckliga ansträngningar för attfinna lämpliga biståndsprojekt, eftersom helabiståndsanslaget inte använts. Vidare har kritik riktats moten alltför stor användning av konsulter i stället för attanvända anställd personal. Den höga personalrörligheten,oklara ledningsfunktioner, chefsrollen och avsaknaden avkriterier för fördelningen av personalresurser mellan SIDAshuvudkontor och biståndskontoren är andra problem somdiskuterats.Även revisorer pekar i förslaget till riksdagen1991/92:11 på många problem i förvaltningen av svensktutvecklingsbistånd. De olika problemen kan var för sig geanledning till särskilda ställningstaganden.Enligt vår mening måste biståndet ses över och utformasså att det till största delen når fram till de fattigastebefolkningsgrupperna. Det skall dessutom i störreutsträckning än inriktas mot kvinnor och barn. Detskall också skapa förutsättningar för demokratiskutveckling. För att nå största effektivitet i denna strävanmåste de frivilliga och ideella organisationernaserfarenheter och upparbetade nätverk få en större roll vidutformningen av det framtida biståndet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av det svenskautvecklingsbiståndets framtida utveckling med inriktningmot att biståndet i större utsträckning skall ges genomfrivilliga och ideella organisationer och ha speciellinriktning mot de fattigaste länderna samt kvinnornas ochbarnens situation.
mot · GF02Ub1 · 1991-10-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:10 Statsbidrag till förbättringar av den fysiska miljön i skolan I propositionen föreslås att stimulansbidrag tillinvesteringar i förbättringar av den fysiska miljön i skolornatidigareläggs motsvarande 600 milj. kr.Föreskrifter om statsbidrag i enlighet med riksdagensbeslut finns i förordningen (Skol-Fs) om stimulansbidrag tillförbättringar av den fysiska miljön i skolorna. Av dennaförordning framgår det inte klart om fristående skoloromfattas av stimulansbidraget.För att det inte skall råda någon tvekan på denna punktföreslår jag att gör ett förtydligande medinnebörden att med skola avses även fristående skola medannan huvudman än kommunen och att sådan huvudman dåfår ikläda sig skyldigheten att bidra till investeringen medminst samma belopp som det utgående statsbidraget tillskolan. Därmed jämställs fristående skolor med skolorinom det offentliga skolväsendet. Med stöd av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler för stimulansbidrag till denfysiska miljön i skolan.
mot · GF02A3 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 För oss liberaler är en grundläggande tanke attarbetslöshet aldrig får vara ett medel i den ekonomiskapolitiken. Vi kan därmed heller aldrig tolerera attarbetslösheten tillåts öka.Sverige befinner sig nu i ett synnerligen besvärligtekonomiskt läge med en hög arbetslöshet. Enbart i tolv avde största svenska bolagen har nära 50 000 personer förlorateller kommer att förlora jobben. Det är den kraftigtförsämrade lönsamheten som innebär dessa drastiskaåtgärder. Särskilt tragiskt är att unga människor drabbashårt och riskerar att få stå utanför arbetslivet. Faktum ärdessutom att arbetslösheten bland ungdomar, särskilt desom saknar utbildning efter , ligger på enbetydligt högre nivå än för befolkningen i övrigt. Menarbetslösheten drabbar också i första hand de svagagrupperna och de mest utsatta delarna av landet.När nu regeringen lägger fram förslag om extra insatserför arbetsmarknadspolitiska åtgärder i syfte att minska denöppna arbetslösheten finns det skäl att pröva olika åtgärderförutom de mer traditionella. Ett sådant förslag är att startaen form av försöksverksamhet med projekthus i de olikakommunerna genom arbetsmarknadsbidrag.Projekthusets verksamhet skulle kunna få en inriktningmot nyföretagande och produktutveckling. Verksamhetensinriktning bör vara ett komplement och ett hjälpmedel tillolika myndigheter och organ i samhället.Exempel på sådana verksamhetsområden:Utvecklingsarbete för tredje världen, m.fl. isamarbete med SIDAPraktisk miljövård inomkommunen, bygga exempelvis rastkojor, naturstigarm.m.Friskvård i samarbete med idrottsföreningar,Korpen m.fl. i syfte att förhindra passivitet ochdrogberoendeUppfinnarverkstad med möjligheter förden arbetslöse att få utbildning -- ett studiecentrum förutveckling av olika projekt m.m.Målsättningen bör vara att den arbetssökande efter l -- 2veckors arbetslöshet ska kunna beredas plats iprojekthuset.Under innevarande budgetår disponerar AMS 50milj.kr. inom anslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärderför sysselsättningsskapande insatser.Regeringen föreslår nu en uppräkning av anslaget till l00milj.kr. Den kraftiga uppgången av antalet arbetssökandepå förmedlingarna medför behov av förnyelse avarbetsmarknadspolitiska åtgärder och därmed finna flerotraditionella insatser för de arbetssökande. Jag anser attett projekthus i varje kommun med den skisseradeinriktningen kan vara en sådan modell. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av initiativ avförsöksverksamhet med projekthus -- en plats församordning och organisering av olika verksamhetsformerför arbetssökande enligt den skisserade modellen.
mot · GF02Bo5 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Bidrag till allmänna samlingslokaler m.m.Allmänna samlingslokaler har stor betydelse förmänniskors möjligheter att mötas och därmed församhället. Staten har ett ansvar för att samlingslokalerkommer till stånd, förbättras och bevaras.Samlingslokalerna skall fungera som alla människorsmötesplats, vilket förutsätter att de är tillgängliga ochanpassade för människor med rörelsehinder och andrahandikapp.I propositionen föreslår regeringen att ramen för stöd tillicke-statliga kulturlokaler tillfälligtvis skall vidgas till 50milj. Regeringen anger att skälet till ökningen är attfrämja sysselsättningen och att ramvidgningen böranvändas för stöd främst inom de län där investeringar iicke-statliga kulturlokaler är särskilt angelägna urarbetsmarknadssynpunkt. Däremot föreslår inte regeringenatt bidraget till allmänna samlingslokaler skall öka.Boverkets samlingslokaldelegation har en bank medansökningar om bidrag till köp, nybyggnad ellerombyggnad. Ansökningar är projekt som inte kräveromfattande förarbeten. De kan komma igång omedelbartom de tillförs medel.I dagens arbetsmarknadssituation är det viktigt att hittaprojekt som inte kräver för projektering ochplanering. Att bygga och vårda allmänna samlingslokalerkombinerar behovet av mötesplatser för människor medmänniskors behov av arbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att bidraget till allmännasamlingslokaler för /92 utöverbudgetpropositionens förslagsanslag tillförs ytterligare 50milj.kr.
mot · GF02Fi10 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:38 Inriktningen av den ekonomiska politiken I regeringens proposition 1991/92:38 föreslås i avsnittet4.10 En ny näringspolitik, att den statliga prospekteringensamt skall avvecklas.Om förslaget skulle genomföras betyder det en dödsstötmot gruvnäringen, som har en 700-årig tradition i vårt land,en kunskap som vi måste vara rädda om och behålla.Gruvnäringen har särskilt stor betydelse i Norrlandsinland. Ända sedan medeltiden har den svenskagruvindustrin haft en central betydelse för den svenskaekonomin. Än är gruvor som öppnades i slutet på1400-talet i drift. Om denna näring skall fortleva ochtillsammans med skogsbruket och jordbruket förblibasnäringarna i vårt land måste injektionen vara en intensivprospektering för att säkra malmbasen. Svenska staten harsedan geologiska undersöknings (SGU) tillkomstmedverkat i denna prospektering. Så sker också i allagruvnationer. Om denna statliga prospektering nu skulleupphöra blir ett undantag, där staten inte gernäringen detta stöd.Prospekteringens betydelse för gruvnäringensfortlevnad i har övertygande belysts av två statligautredningar: Mineralpolitiska utredningen (MPU) och () i slutet på 1980-talet.I slutbetänkande:Prospekteringspolitik (SOU 1989:92) bedömdes enprospekteringsnivå på 250--300 milj.kr. som ett minimumunder , om näringen skulle kunna fortleva.Genom det statliga stöd för utökad prospektering somföreslogs och genomfördes efterregeringsskiftet , höjdes nivån på prospektering i vårtland till ca 185 milj.kr./år . I årberäknas den vara nere i ca 120 milj.kr., av vilket NSGsstatliga prospektering utgör drygt hälften. Omregeringsförslaget att avveckla den statliga prospekteringenskulle genomföras sjunker nivån på prospektering till 50--60 milj.kr./år. Det vore katastrofalt för gruvnäringen.Regeringsförslaget skulle också slå mycket hårt motNorrlands inland och mot Bergslagen, där NSGsprospektering är koncentrerad. För geologiska AB(SGAB) innebär förslaget också ett direkt nedläggningshoti , , och , då SGABsverksamhet till utgörs av prospekteringsarbetenför NSG. Förslaget om nedläggning av den statligaprospekteringen innebär också att s.k. fältprospekteringoch industrimineralprospektering upphör och att lovandeprojekt i många fall måste avvecklas.Alla dessa skäl är övertygande för krav på attregeringsförslaget om avveckling av den statligaprospekteringen måste avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling av den statligaprospekteringen och av .
mot · GF02Fi12 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:38 Inriktningen av den ekonomiska politiken Regeringen föreslår att investeringsbidraget för statligtbelånade bostäder skall sänkas från till föransökningar som inkommer till kommunen efter den 5november 1991.På en punkt är det nödvändigt med ett förtydligande.Om med ansökan menas enbart ansökan ominvesteringsbidrag uppstår en rad problem ochorättvisor.Några exempel 1. De projekt som pågick och ännu inteupprättat slutlig låneansökan har i allmänhet inte lämnat inansökan om investeringsbidrag på grund av att fullständigtunderlag för ansökan knappast finns tillgängligt förrän isamband med slutlig låneansökan. Det är en förhållandevisstor grupp som drabbas retroaktivt utan att ha haft en ärligchans att undvika detta.2. För de producentbyggda småhusen är situationenlikartad. Den blivande husägaren har inte haft möjlighet attansöka om investeringsbidrag på samma sätt som den somsjälv står för lånet från början.3. I de preliminära bostadslåneansökningar somupprättats efter finns en beräkning avinvesteringsbidraget och detta belopp dras av närlånebeloppet fastställs. Många uppfattar detta såsom attansökan om investeringsbidrag har gjorts. Låneansökanförutsätter att investeringsbidrag utbetalas. Formellt skalldock ansökan om investeringsbidrag göras på särskildblankett, men det finns inga uttalade krav på att det skallgöras med låneansökan. Detta gör att många i godtro eller av misstag kan ha missat ansökan ominvesteringsbidrag trots att komplett låneansökan ärinlämnad långt före 5 november 1991.Dessa redovisade problem kan undvikas om ansökanom bostadslån jämställs med ansökan ominvesteringsbidrag.Det kan finnas enstaka fall där låneansökan varit klar förinlämnande men, av anledning som densökande inte direkt råder över, blivit försenad. Det börfinnas en möjlighet att i övergångstidbevilja oförändrat investeringsbidrag på om detföreligger synnerliga skäl för detta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännabeträffande tidsgränsen för beslut ominvesteringsbidrag att ansökan om bostadslån skall varalikvärdig med ansökan om investeringsbidrag i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dispens när synnerliga skäl fördetta föreligger.