mot · GE02A208 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningEn väl fungerande arbetsmarknad är av stor betydelseför ett lands välstånd och utveckling. Tillgången till arbeteär en grundförutsättning för försörjning och möjligheternaatt leva ett rikt liv. Arbetet ger gemenskap, personligutveckling, identitet och självtillit. För näringslivet ärtillgången på kompetent arbetskraft en grund för godkonkurrensförmåga.Med arbetslöshet följer ofta otrygghet, ekonomiskaproblem och ibland stor risk för permanent utslagning frånarbetsmarknaden. Samhällets och parternas insatser för attvidmakthålla målsättningen arbete åt alla är därför avstörsta vikt. För att lyckas med detta är det nödvändigt meden framgångsrik inflationsbekämpning och att stärka detsvenska näringslivets konkurrenskraft.Centern anser att arbetslinjen är en viktig beståndsdel iarbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken måstenu förstärkas. Politiken bör inriktas på offensivaframtidsinriktade åtgärder. har i en partimotionföreslagit omfattande investeringar i vägar, järnvägar,forskning och utbildning.Ett gynnsamt företagsklimat ger en god ekonomiskutveckling. Det krävs en ny näringspolitik för att stärkasvenska företags konkurrenskraft och för en positivutveckling i näringslivet. Insatser krävs främst för attförbättra villkoren för små- och medelstora företag.ArbetsmarknadslägetSvensk ekonomi har varit överhettad.Överhettningen har inneburit stora problem medarbetskraftsbrist och löneglidning i framför alltstorstadsregionerna. gick emellertid ekonomin imånga delar av landet på för låga varv. Dennakonjunkturbild beaktades emellertid inte i regeringensekonomiska politik.Regeringens ekonomiska politik förstärkte kraftigt deregionala obalanserna. Detta medförde problem både iutflyttningsbygder och i inflyttningsorter. Tillväxten i densvenska ekonomin var starkt koncentrerad.I budgetpropositionen (1990/91:100, bil.12) beskrivs den regionala utvecklingen som merbalanserad . ''De regionalaskillnaderna vad gäller sysselsättning och arbetslöshet är numindre än vid motsvarande konjunkturläge i början av1980-talet. '', skriver föredraganden vidare.De senaste åren har tvärtom de regionala skillnadernaförstärkts. Den socialdemokratiska regeringens politik harkaraktäriserats av stimulanser till storföretag och expansivaregioner. Politiken har lett till överhettning i vissa delar avlandet och underutnyttjande av resurser i andra delar avlandet.I de senaste arbetslöshetsprognoserna varnas för enarbetslöshet på . Regeringenskissar i sin budget på två alternativ, ett med hög och ettmed låg löneutveckling. I det första fallet räknar man meden arbetslöshet på 2,1991 och 3,1992. I det andrafallet stannar arbetslösheten vid 2,resp. 2,. Centernspolitik med offensiva satsningar på investeringar iinfrastruktur och utveckling i hela landet gör attarbetslösheten kan hållas lägre än med regeringensalternativ.Den svenska kostnadsexplosionen har försatt landetsnäringsliv i en besvärlig situation. Kostnadsläget är nu såhögt att konkurrenskraften allvarligt har försämrats.När efterfrågan på arbetskraft minskar sker enförskjutning av rekryteringarna mot alltmer välutbildadarbetskraft. Kraven om yrkesutbildning blir alltså alltviktigare de kommande åren.Löneutvecklingen måste nu växlas ned för att motverkaarbetslöshet och stärka näringslivets konkurrensförmåga.Rehnberg-kommissionens arbete har lagt en god grundför ett stabiliseringavtal. Det ligger nu ett stort ansvar påarbetsmarknadens alla parter att sluta avtal som bidrar tillatt stärka konkurrenskraft.Arbete i hela landet!Enligt mening måste samhällets insatserinriktas på att ge förutsättningar för arbete och utbildningöver hela landet. Det gäller att driva en närings- ochregionalpolitik som ger tillräckligt många arbetstillfällen ialla delar av landet.Genom en sammanhållen politik inriktad på utveckling ihela landet kan arbetsmarknaden utvecklas och breddas ihela landet. Arbetsmarknaderna måste framför allt breddasi regionalt utsatta områden. Arbetslösheten får inte lösasgenom att människor tvingas flytta till ett fåtalkoncentrationsområden. Istället måste goda förutsättningarskapas för näringsliv och service i alla delar av landet.Människor ska ha rätt till arbete i sin hembygd.Centern anser att större uppmärksamhet måste inriktasmot de lokala arbetsmarknaderna. Dagens arbetslöshetstalär helt inriktade på nationella nivåer. Genom att noga följautvecklingen av arbetslösheten på de lokala och regionalaarbetsmarknaderna har statsmakterna möjlighet att på ettbättre sätt sätta in åtgärder där de bäst behövs. I deområden där arbetslösheten är högre än genomsnittet ilandet måste särskilda insatser från statsmakternaprioriteras.Ny teknik måste användas för att utveckla de småföretagens möjligheter att utvecklas.Kombinationssysselsättning och samverkan mellan privataoch offentliga arbetsgivare bör främjas.I en partimotion har föreslagit omfattandeinvesteringar i infrastrukturen. Vi föreslår där att statenspassiva innehav i företag omvandlas till offensiva satsningari utbyggd och förbättrad infrastruktur. Väg- ochjärnvägsnäten är i stort behov av upprustning. Den högreutbildningen och forskningen behöver ökade resurser föratt långsiktigt stärka internationellakonkurrenskraft.Investeringar skall inriktas så att hela landet utvecklas.Det är nu rätt tid för väg- och järnvägsupprustningar i destora delar av landet som dels behöver en förbättradinfrastruktur, dels behöver arbetsmarknadsstabiliserandeåtgärder.Vi vill vidare peka på åtgärder som inriktas mot attfrämja småföretagen samt allmänt stödja näringslivet viaSTU, utvecklingsfonder, m.m. Småföretagensskattebelastning måste också minskas. Sådana åtgärder varaktiga resultat.Åtgärder mot arbetslösheten!Centern slår vakt om den fulla sysselsättningen.Arbetslöshet innebär otrygghet, ekonomiska problem,dåligt resursutnyttjande och en stor risk för permanentutslagning från arbetsmarknaden.I en femårsstudie om arbetslöshet och ohälsa somgenomförts i finns intressanta och skakande resultat.Undersökningen är utförd bland alla elever som gick iårskurs nio 1981, sammanlagt 1 100 elever.Enligt undersökningen drabbas de värst som saknargymnasieutbildning. Av dem försämrar var tredje hälsanoch ungefär lika många försämrar sin fritid, cirka var femteförsämrar kontakten med vänner och lika många försämrarkontakten med familjen. Sju av tio försämrar ekonomin. Avde pojkar som blir arbetslösa mer än riskerarungefär var tredje att hamna i alkoholmissbruk och socialutslagning. Såväl psykiska som kroppsliga besvär drabbarmest arbetslösa.I undersökningsrapporten berättar en 21-årig flicka somvarit arbetslös i sträck:Jag tappar allt värde, jag känner mig helt värdelös, kaninte prestera nånting. Jag är inte nöjd med mig själv. Detkänns hemskt att träffa gamla kompisar och de frågar vadjag gör. Det är helt säkert att jag blir sjuk av arbetslöshet.Jag får alla krämpor. Jag tappar livslusten, tröstäter, blirförstoppad, får magsjuka, blir nervös och apatisk ... som ettautistiskt barn. Folk säger att visst finns det jobb ... men jagska bara slängas hit och dit som en slit och slängtrasa. Jag vill inte gå ut på stan, jag känner migutstämplad. Min familj är mitt stora stöd. Utan dem klararjag mig inte.Enligt vår mening måste kampen mot arbetslöshetenföras på ett mer offensivt sätt. Kortsiktigaarbetsmarknadspolitiska insatser förmår inte att lösa degrundläggande orsakerna till arbetslösheten. Denlångsiktiga tryggheten för enskilda kan bäst tillgodosesgenom en mer konkurrenskraftig industrisektor, där särskiltsmåföretagens villkor är viktiga för utvecklingen.Vare sig landet eller den enskilde är betjänt av att stateninrättar arbetstillfällen som ej efterfrågas eller ärframtidsinriktade. har i en annan motion till dettariksmöte föreslagit ett omfattande investeringsprogram fören bättre infrastruktur. Detta skapar jobb, somprogrammet stärker de svenska företagens möjligheter attkonkurrera på den internationella marknaden.Det krävs emellertid fler åtgärder för att de föreslagnainvesteringarna ska få full effekt. Den svenska industrinskonkurrenskraft måste stärkas. Företagsklimatet i Sverigemåste förbättras och det totala skattetrycket sänkas.Politiken måste inriktas så att företagen uppmuntras attinvestera inom . Därtill måste utländskainvesterares intresse av att investera i uppmuntras.I denna motion presenterar vi också förslag till en offensivnäringspolitik.Vi delar regeringens åsikter att beredskapsarbeten skallanvändas restriktivt. Det är dock viktigt att betona att förvissa grupper, t ex skoltrötta ungdomar, är detta en möjliglösning innan de är motiverade till vidare utbildning. Ävenäldre arbetskraft med några få yrkesverksamma år kan imånga fall föredra beredskapsarbeten.Centern godtar den nya anslagsstruktur som föreslås förAMS.Vi noterar att ministern nu föreslår att vissautbildningsbidrag och jobb-sökar-aktiviteter föreslåsfinansieras via arbetsmarknadsfonden. Vid förra riksmötetföreslog att medel ur fonden skulle användas till attfinansiera en del av de långsiktigt verkande offensivasatsningar inom närings- och regionalpolitik som vi dåföreslog. Detta förslag avstyrktes av utskottets majoritet,inkluderande de socialdemokratiska ledamöterna.Efter att ha tagit del av regeringens förslag , kan vikonstatera att vårt förslag har vunnit respekt under detgångna året. Ett av argumenten mot finansieringvar enligt utskottet (1989/90:AU11) att det inte var någonrealekonomisk besparing. anför regeringen att det bliren minskad belastning på statsbudgeten.De förslag som förts fram från fackligt håll om att genomlagstiftning försöka nedbringa deltidsarbetslösheten avvisarcentern. Frivilliga åtgärder för att nedbringa dennaarbetslöshet är betydligt bättre.Lika villkor i arbetslivetArbetsmarknaden är i stor utsträckning uppdeladi mansoch kvinnoyrken. Det förhållandet måste brytas ochinriktas på att bättre ta till vara de olika erfarenheter mänoch kvinnor har, så att de bättre kan komma till nytta inomsamtliga sektorer i samhället. En jämnare yrkesfördelningav män och kvinnor inom alla yrken bör komma till stånd.Män och kvinnor skall ha samma möjligheter och sammarätt till utveckling i yrkesarbetet.De flesta formella hinder för jämställdhet mellan mänoch kvinnor i arbetslivet har avskaffats i och med införandetav jämställdhetslagen. De informella hindren kvarstår docki många fall. Vi har i en särskild motion tagit uppjämställdhetsfrågorna i vid mening.Arbetstids- och semesterlagstiftningenArbete är mer än lönearbete. Att sköta ett hem, ta handom barn eller gamla är också exempel på viktigaarbetsuppgifter. Arbetstiderna bör i ökad utsträckninganpassas till livet utanför lönearbetet. Utvecklingen motförkortad normalarbetstid bör fortsätta, vilket ger merutrymme för vardagliga arbetsuppgifter. Trygghetssystemenmåste bli tillfyllest också för deltidsarbetande.Statsrådet aviserar en utredning om bl a flexibelarbetstid. välkomnar en sådan utredning.Ett system med friare arbetstider och mer flexibelorganisation av arbetet är önskvärt. Enligt vår mening talarmycket för att en normal årsarbetstid bör fastställas inomvilken den enskilde och parterna får stor frihet till ett merflexibelt arbetsliv. Målet är en allmän arbetstidsförkortning,vilket också ger utrymme för kortare daglig arbetstid.Varierat arbete genom kombinationer av olikasysselsättningar och eget företagande ska uppmuntras.Arbetstiderna måste dessutom kunna anpassas tillindividuella förutsättningar under livets olika skeden.Möjlighet ska finnas att skjuta på pensionsåldern, eller attgå i pension tidigare. Det är också viktigt att närekonomiska förutsättningar finns bör i första handsmåbarnsföräldrar få ekonomiska möjligheter, t ex vårdnadsersättning, att utnyttja den lagstadgaderätten till avkortad arbetstid. Detta är en viktigjämställdhetsfråga för att möjliggöra ett delat ansvar ihemmet.Centern har av rättviseskäl medverkat till inledningen avden sjätte semesterveckan. saknassamhällsekonomiskt utrymme för att gå vidare medreformen.ArbetslivsfondenCentern medverkade till inrättandet avarbetslivsfonden. Detta i ett läge med en starkt överhettadsvensk ekonomi. Istället för att dra in medel tillstatsbudgeten föredrog en modell där indragnamedel i sin helhet skulle återföras till arbetsgivarna.Arbetslivsfondens medel skall användas tillarbetsmiljöförbättringar och rehabiliteringsåtgärder. Fråncenterns sida var det en förutsättning för uppgörelse attmedlen skulle betalas tillbaka till arbetsgivaren. arbetslivsfonden verkat har det ett flertal gångarframförts olika önskemål om att använda fondens pengarutanför arbetsgivarnas inflytandeområde.Regeringen föreslår , mot uppfattning, attmedel från arbetslivsfonden skall överföras tillförsäkringskassan. Detta är ett avsteg från denöverenskommelse som träffats. Detta avvisas bestämt avcentern. I den yrkesinriktade rehabiliteringen finns oftabehov av samtidig medicinsk rehabilitering. Framför allt ärdet ofta förekommande att en förutsättning föryrkesinriktad rehabilitering är samtidig med rehabiliteringav rörelseorgan. anser att arbetslivsfonden undernästa budgetår ska erhålla rätt att upphandla ocksåmedicinsk rehabilitering, framför allt inriktad pårörelseorganens rehabilitering. Arbetslivsfonden bör förden verksamheten använda en ram på 500 milj.kr.Förordningen med instruktion för arbetslivsfonden (SFS1990:130) bör för budgetår 1991/92 ändras så att detta blirmöjligt. Detta bör ges regeringen till känna.ArbetsrättDen nuvarande arbetsrättslagstiftningen infördes ihuvudsak för mer än sedan. Lagstiftningenhar redan från början kritiserats av olika skäl och mångakrav på förändringar har ställts, bl a i ett stort antalmotioner i riksdagen.Arbetsrättslagstiftningen har främst anpassats efterstorföretagens och de centrala fackliga organisationernasfunktionssätt och behov. Småföretagens och de enskildaarbetstagarnas annorlunda situation har inte tillräckligtbeaktats.Mot bl a denna bakgrund anser vi från centerpartietssida att en total översyn och en bättre samordning av dennuvarande arbetsrättslagstiftningen krävs. Översynen börsåledes inte begränsas till enbart medbestämmandeområdetutan denna bör även omfatta ledighetslagstiftningen ochanställningsskyddslagen.Reglerna på det arbetsrättsliga området måste enligt vårmening vara klart och entydigt utformade, som enbättre flexibilitet i tillämpningen blir möjlig. Lagstiftningenmåste vara anpassad till de mindre arbetsplatsernasförhållanden och de enskilda arbetstagarnas rättigheter.Vad gäller de enskilda arbetstagarna måste översynsarbetetsyfta till att stärka deras egen rätt och öka deras inflytandepå den egna arbetsplatsen.Målsättningen med översynsarbetet måste bl a vara attklart slå fast rollfördelningen för de fackligaorganisationerna i förhållande till såväl arbetsgivare som tex politiska partier inom MBL-lagstiftningens ram.Revideringen av lagstiftningen måste medföra att klaragränser dras upp mellan formerna för utövande av denparlamentariska demokratin och formerna för fackligtinflytande. Lagstiftningen måste klart utgå ifrån de olikaroller i samhällsarbetet skilda typer av organisationer har.Detta innebär att varken arbetsgivar- ellerarbetstagarorganisationer lagstiftningsvägen skall gesmöjligheter att delta i den rent politiska beslutsprocessen.Lagstiftningen måste även få en mer flexibel utformningsom innebär att arbetsmarknadens funktionssättunderlättas och villkoren för nyskapande förbättras samt attden inneboende utvecklingskraften hos småföretagare intestäcks i en djungel av regler och byråkrati.Vi föreslår mot denna bakgrund att en total översyn avden gällande arbetsrättslagstiftningen nu sker och att enparlamentariskt sammansatt kommitté tillsätts för dettaändamål.ArbetshandikappadeEnligt vår mening måste ''arbetslinjen'' gälla även förarbetshandikappade. Det är både positivt för den enskildeoch för samhället om de som drabbats av ettarbetshandikapp kan erhålla arbete antingen på denreguljära arbetsmarknaden eller genom speciella statligainsatser, t.ex. genom ellerlönebidragsanställningar. Vi utvecklar vår syn och krav påanslagsförstärkningar i en särskild motion.ArbetsmiljöAntalet människor som rapporteras arbetsskadade harökat starkt . Ökningen gäller olika slag avsjukdomar som förorsakats av arbetet. Olycksfrekvensenhar däremot kunnat hållas på en i stort sett oförändradnivå.Skadeutvecklingen har medfört en kraftig stegring bådeav långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar. För år1991 beräknas de totala statliga kostnaderna för långvarigsjukskrivning, förtidspension och arbetsskadeförsäkring tillca . I vissa fall stimuleras den enskilde tillsjukskrivning i och med att sjukersättningen i reala termerblir högre än lönen för utfört arbete. Principen måste varaatt inte stimulera människor att stå utanförarbetsmarknaden. Detta bör ges regeringen till känna.Arbetsskadorna leder givetvis också till svåra problemför de enskilda människor som drabbas. Dessa får ofta utståmycket lidande och många påverkas även negativt av denisolering som bortovaro från arbetet ofta medför.Centerpartiet har aktivt deltagit i skapandet avarbetslivsfonden. Därigenom tillförs arbetsmiljöområdetavsevärda offensiva resurser. Under de närmaste årenmåste en förnyelse av arbetslivet ske.Dessutom vill vi framhålla att arbetslivsfonden kommeratt bli ett av instrumenten för att skapa ett bättrearbetskraftsutbud och en bättre folkhälsa. I en särskildkommittémotion presenterar vi förslag till åtgärder för enförbättrad arbetsmiljö.Ungdomars arbeteEtt välfärdssamhälle som vårt får inte acceptera att ungamänniskor inte får fotfäste på arbetsmarknaden. Det är ettoroande faktum att ungdomsarbetslösheten har varit högtrots goda konjunkturer. Det är i och för sig självklart attgrunden för en fungerande arbetsmarknad, är en framsyntpolitik för ekonomisk utveckling inom ramen för enmarknadsekonomi som tar sociala och miljömässigahänsyn. Insatserna från samhället måste inriktas på attförutsättningar för varaktiga jobb skapas över hela landetpå den ordinarie arbetsmarknaden. En sådan politik ärockså grunden för ungdomars sysselsättning.Hög arbetslöshet bland ungdomar, särskilt i vissaregioner och inte minst bland flickor, visar emellertid attgenerella ekonomisk-politiska åtgärder inte är tillräckliga.Regeringens ekonomiska politik har i stället medverkat tillatt arbetsmarknaden för många ungdomar i regionaltutsatta områden förvärrats. Detta innebär att de generellaåtgärderna måste kompletteras med särskilda insatser. Detär viktigt att insatserna mot ungdomsarbetslöshetsamordnas för att ge bästa effekt.Decentralisering av arbetsmarknadsstyrelsenUnder har det skett en vissdecentralisering av AMS verksamhet. Detta är positivt ochvi vill understryka vikten av att decentraliseringen gårvidare. Centrala AMS och länsarbetsnämnderna börytterligare minskas med hänsyn till denkompetensuppbyggnad som skett vid de lokalaarbetsförmedlingarna. Enligt vår mening kan antalettjänster vid AMS centralt och vid länsarbetsnämndernaminskas med totalt 500 tjänster. Detta innebär en minskadbelastning på statsbudgeten med . Vi anserdäremot att de lokala arbetsförmedlingarna skall få behålladet tillskott av tjänster som tidigare beslutats.Arbetsförmedlingens organisationArbetsförmedlingens uppgift är att underlätta dennödvändiga anpassningen mellan utbud och efterfrågan påarbetskraft. Detta är en av förutsättningarna för en positivekonomisk utveckling. Det är självklart attarbetsförmedlingen skall hjälpa och stödja dearbetssökande som har svårt att erhålla en varaktiganställning. Men det måste också vara en uppgift förarbetsförmedlingen att aktivt och kontinuerligt undersökavilka arbeten som finns att tillgå och inte enbart vara enmottagare av de arbeten som anmäls. De flestaarbetssökande har den initiativförmåga och handlingskraftsom krävs för att själva ta kontakt med arbetsgivare direkteller också att söka arbete via platsförmedlingens annonser.Vi anser även att en översyn av arbetsförmedlingslagenmåste komma till stånd. Översynen skall syfta till att gemöjligheter till alternativ som komplement till de offentligaarbetsförmedlingarna.FlyttningsbidragenFlyttningsbidragen har blivit en av många stimulanserför koncentration och centralisering. Bidraget till starthjälphar slopats från . Totalt föreslås att drygt251,anvisas för flyttningsbidrag m.m. kommandebudgetår.För närvarande kan det utgå ett s.k. merkostnadsbidragom för vissa arbetssökande som avarbetsmarknadsskäl flyttar till annan ort. Vi har i tidigaremotioner konstaterat att koncentrationen ytterligareförstärks med den utformning merkostnadsbidraget tillarbetslösa fått. Det utgår bidrag för flyttning till expansivakommuner såsom , och . De endaundantagen är flyttning till , ochMalmö.Merkostnadsbidraget kan ses som ett återinförande avsystemet med flyttningsbidrag. Reglerna förmerkostnadsbidraget riskerar enligt vår mening attinnebära att redan utsatta kommuner får än svårare attskapa förutsättningar för en återinflyttning. Det motverkarenligt vår mening möjligheterna att skapa en varaktigsysselsättning i dessa orter.Merkostnadsbidrag bör enligt vår mening endast utgå tillstödområdena, Bergslagskommunerna och sydöstraSverige.Vi anser att flyttningsbidragen (s.k. respenning m.m.)bör utformas så att de både främjar en bättreregional balans och ytterligare minskar belastningen påstatsbudgeten. Enligt vår uppfattning bör arbetsgivarna iexpansionsorterna svara för kostnaderna för rekrytering avarbetskraft från utflyttningsorter. Flyttningsbidrag bördärför bara utgå vid flyttningar tillregionalpolitiskt prioriterade områden. bör motbakgrund av vad som ovan redovisats besluta om nyariktlinjer och regler för flyttningar.Riksdagen kan mot denna bakgrund anvisa för''flyttningsbidrag till regionalpolitiskt prioriterade områdenm.m.''. Vilket innebär en minskad belastning påstatsbudgeten med 225 milj kr.ArbetslöshetsförsäkringenEnligt vår mening bör arbetslöshetsförsäkringenutformas som en allmän trygghetsförsäkring eftersom detgrundläggande syftet med försäkringen skall vara attgarantera en ekonomisk grundtrygghet för den som intekunnat få sin försörjning tryggad genom eget arbete. Urdenna synpunkt är det ingen skillnad mellan dem som haftarbete respektive dem som skall träda utpå arbetsmarknaden. Nuvarande regler innebär att närmareen tredjedel av de arbetslösa inte kan komma ifråga för varesig ersättning från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd (KAS). Detta innebär enligt våruppfattning att gällande system för arbetslöshetsunderstödinte fyller rimliga trygghetskrav. Alla som drabbas avarbetslöshet måste få en rimlig grundtrygghet. Mot dennabakgrund har vi tidigare föreslagit att en utredning skalltillkallas med direktiv att lägga förslag om en allmänarbetslöshetsförsäkring.ArbetsmarknadsavgiftenEn särskild s.k. arbetsmarknadsavgift på tas ut. Denna avgift skall täcka kostnaden förstatsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen och även förstatsbidrag till permitteringslöneersättningen.ArbetsmarknadsfondenUtifrån i budgetpropositionen angiven total lönesummablir intäkten av denna avgift ca 1991. Somjämförelse kan nämnas att överskottet iarbetslöshetsförsäkringen var ca 15 miljarder kr.Det var den nivå förutsade i fjolåretsbudgetalternativ.De avgifter som erläggs av de försäkrade anses numeravara ersättning för de administrativa kostnaderna ochuppgå till av den totala kostnaden. Kostnaderna för statsbidragtotalt som skall täckas med arbetsmarknadsavgiften ärsåledes enligt föredragandens bedömning , exkl. finansieringsavgifter. Dennabedömning baseras på ett antagande att arbetslösheten igenomsnitt kommer att motsvara per medlem ochår och utifrån en genomsnittlig dagpenning på ca 460 kr.KAS skall fortsättningsvis finansieras genom den s k arbetsmarknadsavgiften. Detta innebär att KAS ochstatsbidragen till de erkända arbetslöshetskassorna skallfinansieras på samma sätt. Vi godtar denna förändring.Enligt vår uppfattning bör de medel som finns iarbetsmarknadsfonden användas aktivt för att förhindraöppen arbetslöshet.