mot · GE02Sf329 · 1991-01-25 00:00:00 — Det trädde ikraft . Då var samhället ett helt annat än i dag.Likalönsprincipen hade t.ex. inte börjat tillämpas. Kvinnorförutsattes vara värda mindre lön än män, även om deutförde samma arbete. ATP-pensionen utformades för atttrygga den familjeförsörjande mannens ekonomi. Dettaunderströks också av änkepension och hustrutillägg, sominte kunde tillfalla män, även om de var helt beroende avmakan för sin försörjning. Makar förutsattes också hagemensam ekonomi livet ut.I dag är det annorlunda. Skilsmässofrekvensen är hög.Kvinnor förvärvsarbetar i nästan lika hög grad som män.Kvinnorna får betala ett högt pris för detta, eftersom deutför merparten av det oavlönade arbete som måste till föratt familjen skall fungera. Familjer med två försörjare somhar en hygglig inkomst väljer ofta att kvinnan arbetardeltid, för att hon skall hinna med hemarbetet och för attbarnen skall få kortare dagar i barnomsorgen. Kvinnanbetalar emellertid då både sin arbetstidsförkortning ochavstår från pensionspoäng som kommer att påverka hennesframtida levnadsstandard som pensionär. Kvinnor har trotslikalönsprincipen ofta lägre bruttolön än män, dels därföratt de arbetar i ''kvinnoyrken'', vilka värderas lägre, menockså för att de har lägre lön än män med sammaarbetsuppgifter. Detta gör det svårare för kvinnor att tjänain ATP-poäng.Sedan ATP-systemet börjat fungera fullt ut fårmännen ut nästan dubbelt så mycket i pension som kvinnori samma situation, trots att änkepensionen är medräknad.Männens ATP-pension är ca så stor somkvinnornas. Detta beror inte bara på de arbetslivs- ochlönemässiga skillnaderna som nämnts ovan, eller påsamhällsstrukturen, som gör att många kvinnor fortfarandedelvis måste stanna hemma på grund av brist påbarnomsorg. Det beror också på reglerna för beräkning avpensionspoäng. Innan inkomsten blir pensionsgrundandedrar man nämligen bort ett basbelopp för alla. Detta slårnaturligtvis hårdare ju lägre inkomst man har.Klyftan mellan mäns och kvinnors pensioner kommer attfortsätta att vidgas fram till in på 2000-talet.Gruppen lågavlönade män missgynnas också av ATP-systemet, eftersom deras pension beräknas på en lågmedelpoäng trots att de bidragit till ATP-systemet , eftersom de på grund av kort utbildningstid iskolväsendet debuterat tidigt i arbetslivet.1960--1973 var inte sjukpenning ocharbetslöshetsersättning pensionsgrundande. Detta harbidragit till att möjligheten att tjäna in ATP-poäng är sämreför dem som inträtt i arbetslivet , men inte så tidigtatt de haft nytta av särbestämmelserna för de grupper sombeviljades kortare intjänandetid.Modellen med intjänandeåren, att man måste ha 30 årmed pensionsgrundande inkomst för att få full pension,reducerar pensionen nästan uteslutande för kvinnor ochmest för dem som kommer att pensioneras fram till börjanav . Många av dem har förvärvsarbetat ,men sedan under intjänandeåren tvingats görförvärvsavbrott. Barnomsorgen började inte byggas utförrän . 1980 skulle av behovet vara täckt, vilket det inte blev. 1991 skallbarnomsorgen enligt planerna vara fullt utbyggd. För deunga föräldrarna, främst kvinnorna, är det viktigt att såsker, inte bara för deras situation , utan också för deraspensioner på 2030-talet.Den som inte lyckats få ihop sina 30 intjänandeår får sinpension reducerad med 1/30 mindre än 30. Detär inga små reduktioner. Tre missade år betyder enminskning , osv. infördes ett system där manfår räkna år i ATP-systemet för vård av barn under tre år.Anmälan skall göras till och vårdtid fårinte tillgodoräknas retroaktivt. På grund av systemetskrånglighet har många gått miste om denna rättighet. Värsthar de drabbats som inte själva aktivt skaffar siginformation om samhällets funktioner.Gruppen pensionärer utan ATP utgörs nästan helt avkvinnor. För dem har pensionstillskottet och detkommunala bostadstillägget stor betydelse. För dem somhar mycket låg ATP, nästan bara kvinnor, kvittas denna tillstor del mot pensionstillskottet och kan reducerabostadstillägget, så att de kvinnor som varit medi arbetslivet och avstått löneutrymme till ATP-systemet fårut mindre i pension än den, som inte varit med i systemet.Vi anser, att nuvarande regler om 30 års intjänandetidför full ATP och en medelpoängsberäkning på de 15 bästaåren skall vara kvar som grundnorm för ATP-pensionen,eftersom en förlängning ytterligare skulle drabbakvinnornas pensioner. Förslaget till förlängning avintjänandetiden sägs motiveras av att det skulle skapa störrerättvisa mellan dem, som efter kort utbildning bidrar underett långt arbetsliv till sin på låg inkomst grundade låga ATP-pension, och högavlönade personer med lång utbildningsom härigenom skulle få lägre pensioner än . Om man villförbättra de lågavlönades pensioner borde förslag kunnautarbetas som ger bonus i systemet. Likavälsom man nu får reducerad pension för år färre än 30, bordeman kunna få ett procentuellt tillägg för år fler än t.ex. 40.De kvinnor som pensioneras de närmaste 10--15 åren harsvårt att få ihop med PGI. I dagens läge är det endast20 % av de kvinnor som beviljats ålderspension som harerforderligt antal år med pensionspoäng. Därför skulle detbehövas någon form av övergångslösning, t.ex. enretroaktiv beräkning av ATP-år för vård av barn under treår, förslagsvis för varje barn.Vi kan inte heller acceptera förändringar som innebär atttaket för intjänande av ATP-poäng höjs, i alla fall inteförrän de som får få ATP-poäng får ett bättre och merrättvist pensionsutfall i systemet. Detta kan ske med olikametoder. Det först intjänade basbeloppet, som inte ärpensionsgrundande för ATP kan bli det. Det skulle gynnalåginkomsttagarna. Om ATP-systemet alls skall varaomfördelande skall det vara från högre till lägre inkomster.Inte som tvärt om.I Pensionsberedningens huvudbetänkande SOU 1990:76 kan man finna visst stöd för dessa tankar. I ett avberedningens förslag kallat C:1 föreslås att helaförvärvsinkomsten från första kronan, upp till 7,5basbelopp i princip blir pensionsgrundande underförutsättning att årsinkomsten uppgår till minst ettbasbelopp. Folkpensionens grundbelopp,pensionstillskottet och det extra skatteavdraget ersätts aven garanterad miniminivå inom ATP. I ett nytt system enligtdessa principer skulle pensionärer med låg ATP få högrepension än , eftersom en viss del av den intjänadetilläggspensionen alltid skulle utges utöverminimipensionen.Det är viktigt att den enskilde upplever att det finns ettsamband mellan inkomst och ATP-poäng för att inteförtroendet för ATP skall undergrävas. Som det nu är intjänade ATP-poäng nästan ingen utdelning, eftersomfolkpension och pensionstillskott räknas av mot ATP,bostadstillägget minskar liksom det extra skatteavdragetoch ATP-pensionären hamnar på ungefär sammaekonomiska nivå som den som inte tjänat in några ATP-poäng. I denna grupp befinner sig en stor andel av dekvinnliga pensionärerna och gruppen består till sin merpartav kvinnor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnor och ATP-pension.