ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T432 · 1991-01-25 00:00:00 — En diabetiker, som önskar få behörighet CE för körkort,får detta, om sjukdomen kan balanseras utaninsulinbehandling. En person, som redan förvärvat CE-behörigheten, och drabbas av diabetes, får behålla sittkörkort, även om insulinbehandling krävs underförutsättning att sjukdomen är väl balanserad och att någrapåtagliga trafikrisker inte föreligger.En insulinberoende diabetiker, som innehadebehörighet C före de nya föreskrifterna 1985, förlorar docksitt körkort, om allmänna ombudet anmäler fallet ilänsrätten, eftersom insulinbehandling utgör hinder förinnehav av körkort med C-behörighet eller högrebehörighetsklass. Anmälan har inte föranletts av enförsämrad sjukdomsbild eller inträffad trafikförseelse.Slutsatsen måste bli, att två individer med sammaförutsättningar, får en diametralt olika behandling.Uppenbarligen måste felet sökas i körkortslagens 16 § 7 p.Mänskligt att döma borde endast trängandetrafiksäkerhetsskäl få utgöra grund för indragning avifrågavarande behörighet. Man riskerar eljest att utan reellaskäl göra drastiska ingrepp i vissa yrkesförares liv, då manberövar dem deras försörjningsmöjligheter. Detta harförekommit utan att de på något vis gjort sig skyldiga tillanmärkningar.Dylika diskriminerande inslag bör inte få förekomma ivår lagstiftning. Individer, som kommer i kläm i övergångenmellan regelsystem, som ändras, måste skyddas medelstövergångsbestämmelser, som tillvaratar deras rätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet att likabehandling sker avalla insulinberoende diabetiker med balanserad diabetes,då CE-behörighet prövas.
mot · GE02T434 · 1991-01-25 00:00:00 — Åtgärder för sänkta hastigheter Trafikvolymen på våra vägar har ökat kraftigt, cirka 5%per år på det statliga vägnätet under de senaste åren.Samtidigt är hastigheterna höga. Mer än varannan bilist körfortare än skyltad hastighetsgräns. Resultatet är ökadeolyckstal, fler trafikskadade och fler döda. Samtidigtförsämras vår miljö genom ökade avgaser.Problemet är uppmärksammat av regeringen. Olikaåtgärder har satts in. Bl.a. har fått iuppdrag att göra en översyn av hastighetsgränserna. Dettahar redovisats för regeringen. Av rapporten framgår attverket inte på ett tillfredsställande sätt behandlatmiljöfrågorna. Förslaget är för den skull inte ointressant urmiljösynpunkt. Bl.a. innehåller det delvis förslag till sänktahastighetsgränser, vilket naturligtvis är bra för miljön.Vi vill peka på ytterligare ett par åtgärder.För att snabbt kunna angripa de problem, som nämntsinledningsvis, bör bl.a. en lokal/regional anpassning avhastighetsreglerande åtgärder underlättas. Därför börlänsstyrelsen få utökade befogenheter att besluta omnedsättning av gällande hastighetsgräns. medges endastbeslut om lokala avvikelser, i praktiken omfattande enmycket begränsad del av en vägsträcka, kanske en mil.Länsstyrelsen bör få besluta om nedsättning avhastigheten för längre vägsträckor och för hela områden.För större områden upp till hela län bör ävenfortsättningsvis vara beslutsinstansför att en likvärdig och sammanhängande sättning avhastighetsgränserna skall möjliggöras.Av miljöskäl bör vidare flera vägsträckor särskilt i södraSverige få sänkt hastighetsgräns. är inte dennamöjlighet reglerad i vägtrafikkungörelsen. Att hänvisa tillmiljöskäl som motiv för sänkning av hastighetsgränsen ärnumer dock möjligt om lokala trafikföreskrifter tillämpas.Det bör av vägtrafikkungörelsen klart framgå, atttrafiksäkerhetsverket vid beslut om sättande avhastighetsgräns, utöver hänsyn till trafiksäkerhet, ocksåskall väga in miljökraven, dvs hänsyn till buller och avgaser.Samma skall naturligtvis gälla , om den fårbefogenhet att sätta hastighetsgräns enligt förslaget ovan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att hos regeringen begär attvägtrafikkungörelsen ändras så att det blir möjligt förlänsstyrelsen att fatta beslut om nedsättning avhastighetsgränsen för längre sträckor och för hela områdensamt att därvid även motiv som miljöskäl skall få tillämpas,2. att hos regeringen begär attvägtrafikkungörelsen ändras så att det klart framgår atttrafiksäkerhetsverket också skall väga in miljöhänsyn, närhastighetsgränserna sätts.
mot · GE02T435 · 1991-01-25 00:00:00 — Principen för hastighetsgränser för större vägar(riksvägar) är nu att dessa bestäms av . Härvidtas hänsyn till vägens standard, trafikflöde ocholyckfallsrisker. Liten eller ingen hänsyn tas till störningarpå boende i omgivande bebyggelse.Det är emellertid ett känt faktum att störningar i form avbuller och avgaser ökar kraftigt med hastigheten hospasserande fordon. En reduktion av hastigheten på störrevägar och genomfartsleder i närheten av bebyggelse ärdärför av stor betydelse för den lokalt drabbadebefolkningen. Den bör därför själv få besluta omhastighetsgränserna. Även om avgasrening framövermedför lägre halt av föroreningar så ger det ökadetrafikflödet allt högre bullernivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attkommuner i enlighet med vad i motionen anförts skall fåutökade befogenheter att delta i besluten omhastighetsbestämmelser.
mot · GE02T437 · 1991-01-25 00:00:00 — En cykelhjälmskampanj bland skolbarn Cykel är ett bra kommunikationsmedel och cykelåkningbör uppmuntras. Från miljösynpunkt är det viktigt medbegränsning av biltrafik. I tätbebyggt område ärcykelåkning ett bra alternativ. I friskvårdssammanhang ärcykling också ett värdefullt komplement till övrigasysselsättningar.Cyklingen har dock vissa negativa sidor. I skadas30 000--40 000 cyklister och ett hundratal dödas.Risken är givetvis att en ökning av cykelåkandet kommeratt medföra fler personskador. Det är därför viktigt att manfrån statsmakternas sida vidtar åtgärder för att minska bådeolycksrisken och personskador. En viktig åtgärd när detgäller personskaderisken är skallskadepreventionen i formav ökad hjälmanvändning. För skolbarn är detutomordentligt viktigt att få ökad hjälmanvändning vidcykelåkning. Dessa preventiva åtgärder skulle förvisso,förutom stort mänskligt lidande, bespara samhället storavårdkostnader.Initiering av en hjälmkampanj bland skolbarn är ytterstangeläget. () ()har ansvaret för trafiksäkerhetsinformationen. I TSVstrafiksäkerhetsprogram har de oskyddade trafikanternavarit en prioriterad grupp i informationsavseende underflera år. Runt om i landet finns många bra initiativ som börspridas för att öka användningen av cykelhjälm. Andraförslag som skulle kunna övervägas är en ekonomiskstimulans för hjälmköp.Utöver detta bör följa en kontinuerlig forskning ochutredning på hjälmområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om cykelhjälmskampanj blandskolbarn.
mot · GE02T440 · 1991-01-25 00:00:00 — Säkrare vägar ger säkrare trafik. Olyckor kan dessvärrealdrig undvikas helt, men med utyttjande av den teknik somfinns, och som blir alltmer sofistikerad, kan man nå långt.Vem kan värdera ett människoliv? Vad vi vet är att entrafikolycka utan svåra personskador i genomsnitt kostarsamhället cirka 700 000 kronor.Utvecklingen inom industrin går snabbt mot allt mindrelagerhållning. I takt härmed ökar behovet och betydelsenav snabba och säkra transporter.Klimatet i , framför allt i kustområdena, innebärunder vinterhalvåret stora och hastiga växlingar mellantorrt och halt väglag.Vägverket har på ett föredömligt sättsökt utnyttja all tillgänglig väderinformation och all denteknik som kunnat anskaffas.De s.k. VVIS-stolparna, cirka 500 till antalet, som finnsutplacerade på väderkänsliga platser, lämnar tilltjänstgörande på det lokala information ommarktemperaturen, lufttemperaturen övervägbanan samt den relativa luftfuktigheten. De skullekunna kompletteras med fryspunkts- och restsaltgivare.Dessa stolpar ger personal möjlighet attsnabbt salta den berörda vägsträckan. Problemet är attvägtrafiken inte nås av informationen om inträffadblixthalka.I finns ljustavlor som för trafikanterna angertemperaturen i luften och på vägbanan. Det borde finnasmöjlighet att t.ex. komplettera VVIS-stolparmed någon form av ljustavlor som -- i likhet med vad somär fallet i -- skulle varna för blixthalka.Det är självfallet angeläget att ges möjlighet attmed fler satelliter kunna ge tätare besked till omde snabba väderförändringar som inträffar framför allt ivästkustområdet.Ett ytterligare komplement till VVIS-stolparna ärnaturligtvis varningsskyltar vid de mest utsatta ställena.Det är en självklarhet att måste ges väsentligtökade möjligheter att bryta lokalradions sändningar för isynnerhet varning för blixthalka. Även TV måste utnyttjasi högre grad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för ökad trafiksäkerhet.
mot · GE02T443 · 1991-01-25 00:00:00 — Tak för felparkeringsavgifters storlek Bilfamiljerna upplever och får uppleva en allt hårdareekonomisk press genom höjda skatter på olika områden.Sedan 1984 har bensinskatten inkl. moms höjts med merän . per liter.Utöver detta har försäljningsskatten på bilar, accisen,mer än fördubblats. Vägtrafikskatten har också höjts. Desvenska bilfamiljernas ekonomiska börda blir allt tyngre.Boende i städer drabbas hårdareDe boende i större städer kan se fram mot ytterligarepålagor i form av biltullar m.m. Emellanåt får de ävenbetala felparkeringsavgifter. Utvecklingen påfelparkeringsavgiftsområdet liknar den som gäller övrigaskatter och pålagor. I exempelvis har avgifternahöjts ofta och markant. har avgiftenhöjts med . Avgiften för bortforsling har höjtsmed mer än 150%.I dag är den högsta felparkeringavgiften i 700kr. En lindrig felparkering renderar ett inbetalningskrav på400 kr. Om felparkeringen medför bortforsling tillkommer1 . i avgift.Dessa avgifter måste betalas med skattade pengar och ärbetungande. En icke ovanlig form av felparkering består iatt en bil står parkerad på en parkeringsplats vid en tidpunktdå gatustädning genomförs. Bilägaren kan ha missatupplysningen på tilläggstavlan om städdag, eller kan heltenkelt p.g.a. sjukdom eller liknande inte ta sig ut för attflytta bilen. Om denna situation uppstår tas enfelparkerings- och bortforslingsavgift på . ut.Flera dagars heltidsarbete kan krävasFör en normalinkomstagare med . i månadslöninnebär varje hundralapp i avgift att vederbörande måstearbeta för att få ihop beloppet. För en normalfamilj innebär ett krav på exempelvis . att den redanhårt ansträngda månadshushållsbudgeten spricker. För attarbeta ihop denna summa krävs flera dagars heltidsarbete.Det kan t.o.m. krävas en insats från för atthushållsekonomin skall klaras.Orimligheten i de höga nuvarande avgifterna stärks avdet faktum att ett brott mot i form avexempelvis en misshandel inte sällan renderar dagsböter påmindre än . Körning mot rött ljus,exempelvis, medför ett mycket lägre belopp i böter.Det bör därför, enligt vår mening, införas ett nytt tak förhur hög en felparkeringsavgift får vara. Detta tak kanrelateras till basbeloppet, som var 29 700 kr.Andelen av basbeloppet vid felparkeringsavgifter börfastställas till, som mest, 1/100 d.v.s. ca . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att maximera felparkeringsavgiftertill en hundradel av basbeloppet.
mot · GE02T445 · 1991-01-25 00:00:00 — Sänkt åldersgräns för övningskörningNyblivna körkortsinnehavare har enligt ett flertalsamstämmiga undersökningar en kraftigt förhöjdolycksrisk. De saknar helt enkelt erfarenhet. Ett sätt attkomma till rätta med detta kan vara att förbättra ochförlänga förarutbildningen genom att man får startadensamma redan vid ålder.Ett sådant system har man i ochdessförinnan hade man haft det på prov under enfemårsperiod. Erfarenheterna från är positiva.Övningskörning får då ske men självaförarprovet får inte avläggas förrän eleven fyllt 18 år.Eftersom erfarenheterna från är positiva finnsdet knappast någon anledning att tro att resultatet skulle bliannorlunda i . Ur svensk synpunkt är det dessutomextra värdefullt att övningskörningen kommer att omfattaolika årstider med ett växlande klimat. Utbildningen fårdärigenom en ännu bättre kvalité. Förslagsvis kanutbildningen även i vårt land ha en prövotid genom att enviss del av landet tillämpar den lägre åldersgränsen medanövriga landet har det nuvarande systemet.Examinationsrätt för trafikskolornaSjälva förarutbildningen bör också ses över. På grund avtidsskäl sker det praktiska förarprovet nästan uteslutande istadstrafik. Själva förarprovet uppfattas av många somen mycket dramatisk tillställning. Om trafikskolorna -- isamråd med TSV -- fick examinationen av de nya förarnaskulle själva uppkörningen kunna avdramatiseras. Ettsådant prov kunde då också läggas upp på ett annorlundasätt. Även här kan man införa detta på prov genomatt låta ett antal trafikskolor få examinationsrätten.Gymnasial trafikant- och förarutbildningFör alla som vill ta körkort är det självklart viktigt meden bra trafikant- och förarutbildning, men även för andra ärdet viktigt att ha goda trafikkunskaper. Ofta handlar det härom de mest oskyddade trafikanterna som kanske då har deminsta kunskaperna. Därför är det viktigt att en godtrafikantkunskap grundläggs redan på ett tidigt stadium,alltså redan i förskolan, och sedan följs upp i grundskolan.En gedigen trafikantutbildning skulle kunna ges till alla igymnasieskolan. Själva utbildningen som handlar ombilförarrollen kan vara frivillig, men obligatorisk förkommunen att tillhandahålla. Arbetet bör läggas upptillsammans med trafikskolorna.Studiemedel för täckande av körkortskostnadenMånga körkortssökande ungdomar saknar helt egnainkomster. Dagens studiemedelssystem borde kunna tas ianspråk för dem som önskar låna för att skaffa sigifrågavarande utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsl. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkt åldersgräns förövningskörning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examinationsrätt förtrafikskolorna,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasial trafikant- ochförarutbildning,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiemedel för täckande avkörkortskostnaderna.2]
mot · GE02T504 · 1991-01-25 00:00:00 — Persontrafik på sträckan --och -- nKommunikationer har stor betydelse församhällsutvecklingen. Bra kommunikationer är också enförutsättning för en balanserad regional utveckling och somockså genom riksdagsbeslut givits en klar regionalpolitiskprofil.Vi anser att Bergslagens centrala läge inte tas tillvara avdet nuvarande kommunikationssystemets uppbyggnad.Kommunikationerna behöver utvecklas så att det blirmöjligt med ökad samverkan dels mellan närbelägnakommuner och dels med Bergslagens omgivningar.Goda kommunikationer är en av förutsättningarna föratt skapa arbetstillfällen och också för att kunna deltaga i deutbildningar som finns i regionen.Sträckan --/--ryms inte inomden ram som finns för köp av interregional /92. Detta trots att i sinskrivelse till betonat attdenna sträcka har regionalpolitisk betydelse och ennedläggning av persontågtrafiken skulle medföra negativakonsekvenser för Bergslagen.Detta innebär att all persontrafik på sträckan försvinneroch delar av Bergslagsregionen blir helt utantågförbindelser. Det gäller kommuner som drabbats hårt avtidigare strukturrationaliseringar och som ärstödområdesplacerade.Kommunerna arbetar hårt med att utveckla redanbefintligt näringsliv och även med att få nyetablering tillstånd. Man befarar nu problem med att få nya företag till deorterna när persontågförbindelserna försvinner. För vilkaföretag vill etablera sig i ett område där ingen tågtrafikförekommer och vilka människor vill bosätta sig på en ortdär tågen slutat gå? Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förslaget att ej inhandlatågtrafik på sträckan --/--avregionalpolitiska skäl omprövas.
mot · GE02T506 · 1991-01-25 00:00:00 — I beslut om den framtida järnvägspolitikenbetonades vikten av att alltmer av den tunga godstrafikenskulle flyttas över från väg till järnväg. I liggertvå stålindustriorter, och Munkfors.Godstransporterna till och från dessa tunga industrier harfram till skett på den smalspåriga så kallade NKlJ-banan. Tyvärr har det väl varit si och så med underhållet avbanan vilket lett till att dess fortsatta existens nu definitivtavgjorts. De tunga godstransporterna till och från Hagforsoch kommer alltså att ske på väg. Detta äruppenbarligen en utveckling som går stick i stäv medriksdagens intentioner vad gäller tunga godstransporter.Det är också alldeles uppenbart att den kraftigt ökadelastbilstrafiken innebär negativ inverkan på miljön. Detinnebär ett direkt brott mot uttalade riktlinjerom minskade avgasutsläpp från bilismen.Nedläggningen av järnvägstrafiken är också ettlångsiktigt hot mot och utveckling ochöverlevnad som industriorter. En sådan utveckling bedömerjag kommer att kosta samhället betydligt mer än vad eninsiktsfull politik i form av en satsning på NKlJ-banankostar.Riksdagen bör mot bakgrund av vad jag anfört avregeringen begära förslag om en modernisering och fortsatttrafik på nämnda bana. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillmodernisering av NKlJ-banan i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GE02T509 · 1991-01-25 00:00:00 — Upprustning av länsjärnvägarna i län Järnvägarna i mellersta och norra län ingår intei järnvägens stomnät utan tillhör länsjärnvägarna. Tillgångtill järnvägstransporter har även här betydelse för ett flertalsektorer inom näringslivet. Det är nödvändigt attbankapaciteten vad gäller tillgänglighet och tillåten axellastmotsvarar de krav transportköparna ställer. Så är emellertidinte alltid fallet.Länsjärnvägarna kommer i många fall att ha en fortsattviktig roll i godstrafikarbetet. Även om statens järnvägars(SJ) marknadsinriktning ger en koncentration till vissalinjer börjar/slutar dock en icke obetydlig del avtrafikströmmarna på mindre banor. Om icke dessa mindrebanor funnes skulle sannolikt stor del av godsettransporteras helt och hållet på landsväg i stället för påjärnväg.Persontrafikens framtid beror mycket på hur järnvägenkan tillmötesgå de krav den resande allmänheten ställer ifråga om bekvämlighet, snabbhet, tillgänglighet ochtillförlitlighet.Trafikhuvudmännens ställningstagande tillpersontrafikens framtid har för länsjärnvägarnas del iKalmar län inneburit att persontrafiken skall bibehållas ettantal år framöver. Man vill avvakta resultatet avtrafikutvecklingen på järnväg som den kan bli i dennytillträdde trafikhuvudmannens regi. Men banornaskvalitet är av mindre god standard.På vissa delar av exempelvis bansträckan --Bjärka råder stor eftersläpning vad gäller standardberoende på att underhåll m.m. när SJ hade ansvaret förspåret har nedprioriterats. Hastigheten harmåst begränsas rejält. Det säger sig självt att detta menligtpåverkat järnvägens attraktivitet. Upprustningen bedömskosta 90 milj.kr. Det blir enligt mening stopp förall trafik på banan om inte upprustning påbörjas före 1995.Minskad restid och transporttid, komfort, ökadpunktlighet och säkerhet, är alla viktiga krav på framtidensjärnväg som förutsätter upprustning. Vi anser att en sådanbör komma till stånd dels för att möjliggöratillfredsställande godstransporter, dels för att förbättrapersontrafiken och åtminstone av sådan omfattning attnormal tåghastighet kan hållas. Det blir annars svårt attbehålla resenärer och självfallet ännu svårare att få till stånden behövlig ökning av resandetillströmningen.Om nödvändig upprustning av det eftersatta bannätet iKalmar län dröjer riskeras att persontrafiken läggs ner,därför att järnvägsalternativet ej kan erbjuda sina resenärerrimliga krav på modern anpassning. Järnvägstrafiken iKalmar län bör ges möjlighet att utvecklas. Då skapasbättre förutsättningar för utvecklingen i mellersta och norraKalmar län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av länsjärnvägarnai län.
mot · GE02T515 · 1991-01-25 00:00:00 — En väl utbyggd infrastruktur är av avgörande betydelseför Bergslagens framtid.Snabba och väl fungerande kommunikationer förperson- och godstrafik tillsammans med godatelekommunikationer är krav som ställs för att det modernasamhället skall kunna fungera på alla sina områden.Betydande satsningar har gjorts från statligt håll för attunderlätta omvandlingen av industristrukturen i det tidigareså gruvrika Västerbergslagen.Satsningar som utlokalisering av och hargjorts för att stärka och differentiera arbetsmarknaden iområdet.Samtidigt som dessa satsningar har gjorts harkommunikationerna, frånsett flyget, inte förbättrats utantvärtemot försämrats. Det gäller framför allt persontrafikenmellan och . Detta har blivit enhämmande faktor i det fortsatta strukturarbetet iVästerbergslagen.Regeringen har i prop. 1987/88:64 skrivit följande:''Investeringar i järnvägens infrastruktur --Kommunikationer utgör en viktig del av åtgärder sombehövs för att förbättra näringslivets villkor.Bergslagsregionen kan bidra till att mer utnyttja befintligaresurser och därigenom stärka regionens näringsliv. ''Som ett led i Bergslagens industriella förnyelse harprojektet tagits fram vilket bl.a. innebärupprustning av bandelen -- . Medförverkligandet av Bergslagspendeln och anslutningen tillMälarbanan skulle kommunikationerna mellanVästerbergslagen och väsentligt förbättras.Projektet har påbörjats i medan deleninom ännu inte igångsatts på grund av attpengar saknas för denna del.Det måste ligga i statens intresse att fullföljasatsningarna i Västerbergslagen genom förbättringar iinfrastrukturen.Görs inte detta riskeras att övriga satsningar inte fåravsett resultat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att statligainsatser görs för fullföljandet av projektetBergslagspendeln.