ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02N277 · 1991-01-25 00:00:00 — Förhandling om insatta medel i träffades avtal mellan staten och , , samt UddeholmAB rörande medel för utvecklingsarbete på bruksorterna.Baserat på detta avtal bildades BruksinvestAB för att medverka i skapandet av nya verksamheter, i avstrukturförändringar berörda regioner, i första hand påbruksorterna. Genom inbetalningar från ovan nämndabolag har Bruksinvest tillförts 16 milj.kr. i aktiekapital och84 milj.kr. i reservfond.I Bruksinvest insatta medel har i relativt litenutsträckning använts för satsningar i enlighet medandemeningen i avtalet. Sålunda finns iBruksinvest ett belopp i likvida medel som är större äninsatt kapital. Enligt vad som är känt för mig harBruksinvests ägare nu bjudit ut bolaget till andra tänkbaraintressenter i regionen.Jag finner det angeläget att i insattamedel görs tillgängliga för skapandet av nyaverksamheter och utveckling av befintliga sådana i denavsedda regionen. tror jag mig förstå att det ärsvårt att nå avsedda resultat i en region med ensidigtnäringsliv via riskkapitalbolag av Bruksinvests typ.Min bedömning är att insatser av den typ vårautvecklingsfonder genomför för att främja etablering ochutveckling av företag kan vara lämpliga för att åstadkommaavsedda resultat. Insatserna från utvecklingsfonderna kanavse såväl finansiering av riskfylld företagsutveckling somkonsultinsatser, kompetensutveckling, kontaktförmedlingm.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingar med i motionennämnda bolag angående deras insatta medel i BruksinvestAB, samt om överenskommelse med utvecklingsfonderna iberörd region.
mot · GE02N278 · 1991-01-25 00:00:00 — Hangar för ozonforskningsflygplan i Miljöforskning i atmosfären såsom ozonforskning harökat mycket snabbt . Denna ökning kantillskrivas det växande miljömedvetandet, som är kraftigtväxande i såväl väst som i öst. EG/EFTA har i dagexempelvis speciella program för finansiering avmiljöforskningsprojekt.Bland forskare har det vid många tillfällen framkommiten önskan om att göra till Europasozonforskningscentrum. har tack varerymdbasen den ställningen, men saknar en viktigförutsättning, nämligen en hangar för de flygplan medmätutrustning som är integrerade i ozonkampanjerna.Flygplansmätningar är mycket viktiga och forskarnaföredrar att verksamheten koordineras från samma plats.Andöya raketskjutfält i är därför en allvarligkonkurrent till om denna verksamhet, eftersom dekan erbjuda hangarer. Om forskningen lokaliserades ditskulle det få allvarliga följder för och . Detkan nämnas att nästkommande vinterkommer den hittills största ozonkampanjen med deltagandeav 150 forskare och tekniker att genomföras vid vilkenEsrange också blir centrum för kampanjen.I framtiden räknar man med en större internationellkampanj varannan vinter och en något mindre kampanjvintrarna emellan dessa. För forskningsuppdrag är detnödvändigt att under olika perioder placera fyra flygplan iKiruna. Men då hangar saknas för dessa plan i Kirunaföreligger det därför stora risker för att denna verksamhetstyrs över till Norge.Av den anledningen är det därför nödvändigt attskyndsamma åtgärder vidtas för att påskynda tillkomsten aven hangar för ozonforskningsplan i hKiruna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillkomsten av en ny hangar iKiruna för ozonforskningsflygplan.
mot · GE02N279 · 1991-01-25 00:00:00 — Näringslivet inom står på nytt införstora omstruktureringsproblem främst beroende på denstora nedgången inom tekobranschen. I flertalet kommunerär hälften eller mer av de industrisysselsatta verksammainom teko. har varsel utfärdats för upp mot 15procent av de anställda. Utvecklingen inom tekobranschenkommer även att vara svag, varför åtgärder fören omstrukturering av näringslivet och en förstärkning avlivskraftiga delar är synnerligen väsentlig.En åtgärd för att åstadkomma detta är en effektivteknikspridning. och Styrelsen förteknisk utveckling har på regeringens uppdrag utarbetat ettprogram för långsiktig spridning av teknik m.m.(Regeringsbeslut 8, , 1503/90). SIND och STUhar presenterat ett program, som dels innehåller förslag tillutbildning av särskilda teknikkonsulter, dels ett program förteknikspridning som omfattar samordning och samverkan,servicegivning, uppsökande verksamhet samt internationellsamverkan. För att prova olika modeller förteknikspridning kan det vara värdefullt att genomförapilotförsök i vissa avgränsade regioner.Inom har frågan om höjning avtekniknivån uppmärksammats. Detta har bl.a. lett tillbildandet av Stiftelsen i , STIS,som på sitt program har kompetenshöjning,nätverksbyggande och samverkan. STIS har initierats avregionens näringsliv med nära koppling till kommun ochoffentliga organ.Högskolan i kommer genom den successivautbyggnaden av ingenjörsutbildningen att spela en alltstörre roll för det regionala näringslivet. Ett nära samarbetemellan högskolan och SP, , harinletts. Tillsammans med har högskolan ochSP tagit fram en modell för teknikspridning, som i korthetinnebär att högskolans personal under en del av sin tjänst(25--) bereds möjlighet att bistå mindre ochmedelstor industri med utveckling av produkt- ochproduktionsidéer.Genom en samverkan mellan statliga och regionalainitiativ kan en större effekt uppnås i denomstruktureringsprocess som förestår. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det av SIND och STUföreslagna ramprogrammet om utbildning avteknikkonsulter bör genomföras och att därvidsärskild tonvikt bör ges åt insatser inom ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ingå iett pilotförsök inom ett förstärkt teknikspridningsprogram.
mot · GE02N283 · 1991-01-25 00:00:00 — Kommunerna har rekommenderats att införakällsortering av sopor. Tanken bakom rekommendationenär god. Genom att sortera soporna underlättas återvinningav papper, glas m.m. och resursslöseriet minskar.När det gäller återvinningen av glas har det fram till nufunnits två glasbruk i landet som kunnat återanvändasorterat glas i produktionen av nytt glas, nämligenHammars respektive glasbruk.Vid glasbruk återanvänds nästanuteslutande vitt sorterat glas, medan glasbrukklarar att även ta emot färgat sorterat glas.På grund av den vikande marknaden förglasförpackningar har PLM beslutat att lägga ner glasbruketi . Därmed försvinner möjligheterna attåteranvända färgat glas. Problemet är akut. april/ upphör tillverkningen avgrönt glas i och därmed också i Sverige.För glasåtervinningen i innebär detta att visnabbt kommer att få ett ''glasberg'' som, om inget görs,kommer att köras på soptippen. Vid glasbrukfinns redan nu motsvarande en årsproduktion av färgatosorterat glas och i kommer man inte att kunnata emot allt sorterat vitt glas.Exportmöjligheterna är ytterst begränsade. En viss delav det sorterade glaset kan transporteras till glasbruk iNorge, men där kan man långtifrån ta hand om allt återglas.Att inte ta hand om glasavfallet är naturligtvisresursslöseri. Det är enligt min uppfattning ytterligtangeläget att finna alternativa användningsområden. Ettsådant område skulle kunna vara inom byggnadssektorn därglas skulle kunna användas för isoleringsändamål.Problemet är att det saknas medel för forskning ochutveckling på detta område.Frågan brådskar. Om t.ex. smält glas skall användas tillalternativa produkter krävs ställningstaganden mycketsnart eftersom den sista ugnen vid stängsinom . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skyndsamma insatserför utveckling av alternativa användningsområden försorterat återglas.
mot · GE02N284 · 1991-01-25 00:00:00 — beslutade om ett program förbättre avfallshantering. Ett viktigt inslag i programmet äratt mängden avfall skall minska genom att återvinning ochåteranvändning stimuleras.Inte minst genom goda insatser av kommunerna harinnevånarna lärt sig sortera bort främst glas, papper ochbatterier ur hushållsavfallet, vilket lett till att vi redan idaghar en relativt hög återvinningsgrad av dessaavfallsfraktioner.Nu äventyras återvinningen av glas och papper på grundav svårigheter att få avsättning för det återvunna materialet,och som följd av detta, en låg ekonomisk ersättning tillkommunerna.Hammars glasbruk är en stor användare av krossglas vidsin glastillverkning. Glasbruket kommer att läggas ned /92. Men redan under innevarande årkommer krossglasanvändningen att reduceras betydligt dåtillverkningen av färgat glas upphör för att flyttas till andraplatser, bl.a. Norge.Glasinsamlingen går redan nu med förlust förkommunerna. Med längre transporter och krav påytterligare separering i färgat och ofärgat glas blir ekonominännu sämre. Risken är stor att kommunerna iställetdeponerar glasavfallet, något som minskarkommuninnevånarnas vilja och motivation att sortera bortglaset ur avfallet.Pappersåtervinningen är i samma besvärliga situation.Förutom den insamling som genomförs av kommunerna görockså en del föreningar ett mycket fint arbete genom attsamla in papper för att få ett ekonomiskt bidrag tillverksamheten. Risken är nu att deras arbete måste upphöraeftersom det inte finns avsättning förosorterat papper. Kravet på papperets renhet och kvalitet ärså stor att en sortering måste till för att papperet skall kunnaanvändas.Det är nödvändigt att se till att den organisation föravfallssortering och återvinning som vi har byggt upp fårvara kvar, och att det finns avsättning och användning fördet återvunna materialet. Om så inte blir fallet försvinnerallmänhetens intresse för en miljöriktig avfallshantering ochdet blir svårt att återkomma.Det återvunna glaset och papperet är en viktig resurs ochen betydelsefull råvara som måste tas tillvara i den framtidaindustriproduktionen. En satsning på forskning ochutveckling måste därför ske så att användbara produkterkan tillverkas av blandpapper och blandglas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och utveckling avåtervunna produkter.
mot · GE02N285 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A756 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kollektiva försäkringsformer.
mot · GE02N286 · 1991-01-25 00:00:00 — Stimulans av miljöteknisk utveckling Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A448 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående stimulans av miljötekniskutveckling vid .
mot · GE02N287 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi706 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utfärdandet av sådanainstruktioner till domänverket att dess förvaltning avkronoholmarna inte leder till försämrade ekonomiskavillkor för husägarna på kronoholmarna.
mot · GE02N288 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo514 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skärptkonkurrenslagstiftning med skärpta sanktionsmöjligheter,2. att hos regeringen begär en utredning somklarlägger konsumenternas kostnader för reklam,extrapriser, rabattkupongsystem m.fl.marknadsföringsåtgärder inom livsmedelssektorn,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av svenska initiativ föratt skapa internationell standard för returförpackningar.
mot · GE02N289 · 1991-01-25 00:00:00 — Monopol m.m. inom byggbranschen Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo224 hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärdermot monopol och karteller inom bygg- ochbyggmaterialbranschen.
mot · GE02N290 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo232 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att bevaraförädlingsindustrin på .
mot · GE02N293 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo425 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om oljeutvinning och sandsugning.
mot · GE02N294 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L716 hemställsatt begär att regeringen utfärdartilläggsdirektiv till utredningen om förstärktkonkurrenspolitik i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02N295 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo225 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad konkurrens ochmångfald inom bygg- och byggmaterialbranschen.
mot · GE02N297 · 1991-01-25 00:00:00 — har ställt sig bakom WHO-målet att minskaalkoholkonsumtionen --2000.Detta är ett internationellt mål och måste naturligtvisförutsättas gälla agerande även i internationellasammanhang.Det statsägda AB Vin och Spritcentralens export avAbsolut Vodka, framför allt till , har ibland beskrivitssom ett av svenskt näringslivs mest lyckade exortsatsningarde . I AB Vin och Spritcentralens årsberättelserredovisas med stolthet den smått geniala reklamkampanjsom ligger bakom framgångarna.Det är lätt att förstå att AB Vin och känner stolthet över att med de förutsättningaraktieägaren givit ha gjort ett gott resultat. Det är svårt attha något att invända mot detta.Det som är anmärkningsvärt är att ägaren, svenskastaten, inte klargjort för sitt företag vilken målsättning manhar ifråga om de produkter som företaget tillverkar. Utanatt reagera har ägaren åsett den förvisso mycket skickligamen fullständigt ohämmade reklamkampanj som företagetutomlands bedrivit för sin produkt . Sammaägare som således förbundit sig att inom ramen för WHOverka för en 25-procentig minskning avalkoholkonsumtionen bland medlemsländerna. Enligt lagfår reklam för alkohol dessutom inte förekomma i Sverige.Att för svensk statlig export av alkohol tillämpa andramarknadsföringsprinciper än de som gäller i , medhänvisning till att man följer andra länders lagar, kan inteuppfattas som annat än dubbelmoral. Det är därför rimligtatt, oavsett andra länders lagar, svensk statlig export avalkohol åläggs samma restriktioner ifråga om reklam somgäller inom . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svensk alkoholreklamutomlands.
mot · GE02N299 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokaliseringsort för sammanslaget industri- och energiverk I budgetpropositionen bilaga 2 ''Utveckling av offentligsektor'', står på s. l4 att inom industridepartementet bedrivsett utredningsarbete i syfte att samordna de verksamhetersom statens industriverk, styrelsen för teknisk utvecklingoch statens energiverk bedriver.Rationaliseringen av de tre myndigheterna beräknasinnebära en personalneddragning av 670 anställda.Samhällsekonomiska skäl talar för att det nyasammanslagna verket lokaliseras till . Inte minstdärför att verket får en central position i den verklighet denskall arbeta med. är det län i som största andelen industrisysselsatta, och man får där ennära kontakt med såväl näringslivets som samhälletsforskning och utveckling. I finns ABB, som harlång erfarenhet och stort kunnande inom generering,transmission, distribution och förbrukning av elenergi,svarar för ca l0 % av den samladeforskningen i vårt land. Arbetet bedrivs i nära kontakt medvår egen högskola samt samtliga tekniska högskolor ochvetenskapliga fakulteter i landet.Kommunikationsmässigt är väl beläget iförhållande till . ligger frånStockholm med goda vägförbindelser men framför alltbättre järnvägsförbindelser. Den planerade Mälarbanankommer att innebära restider på tillStockholm. har flygförbindelser med bl.a.Köpenhamn, , och . Dessutomligger på ca l timmes avstånd.Det innebär att den personal som erbjuds fortsattanställning och som känner sig bunden till Stockholmkommer att bo på ett restidsavstånd som icke är längre änfrån ytterområdena i till dess centrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av det nyasammanslagna industri- och till .
mot · GE02N301 · 1991-01-25 00:00:00 — Stiftelsen , dvs. Produktionstekniskt centrum förtekoindustrin, bildades . Den har sitt säte iBorås med uppgift att genom utbildning och rådgivningverka för ökad lönsamhet i tekoföretagen. Samverkan skerockså med det allmänna skolväsendet och andrautbildningsanordnare beträffande produktionstekniskutbildning och rådgivning. Huvudmän för verksamheten ärUtvecklingsfonden i och kommun.Protekos verksamhet är i första hand inriktad mot småoch medelstora företag men beträffande främst utbildningockså till de större företagen. Verksamheten bedrivs somfasta kurser, företagsanpassade utbildningar, seminarieroch föreläsningar samt demonstrationer och konsultationer.Verksamheten har ökat snabbt. Samverkan medtekoindustrin och dess organisationer samt de andrautbildningshuvudmännen inom tekoområdet spelar enviktig roll i sammanhanget.Proteko har sina lokaler förlagda till det s k Algotshuseti . Där har en av de viktigaste uppgifterna också varitatt medverka vid uppbyggnaden av Tekocenter, dvs. ettresurscenter, som byggs upp i samarbete med högskolan,gymnasieskolan, AMU, TEFO och Mönster-stiftelsen.Avsikten är därvid att verka för att de samladeutbildningsresurserna -- lokaler, maskiner, personal m.m. --utnyttjas på effektivast möjliga sätt, vilket är till betydelseoch nytta för tekoföretagen. Proteko svarar för sekretariatoch administration i detta samordningsarbete.Proteko drivs på affärsmässiga grunder. De flestauppdragen kommer från SIND och gäller upphandling avkurser för tekoföretagens anställda. Det kan också gällauppdrag från SIND att genomföra olika projekt.Upphandlingen görs inom ramen för det s.k.branschprogrammet teko. För Proteko är de angivnauppdragen av stor betydelse. De ger en stabil grund attbygga verksamheten på.Enligt beslut skall det statliga stödet tilltekoindustrin upphöra vid utgången av /92.Därmed upphör också SIND:s möjligheter att inombranschprogrammets ram upphandla utbildning och andrauppdrag av Proteko, vilket allvarligt kommer att drabbaverksamheten.Det är av stor betydelse för tekoindustrin och därmedockså för , att verksamheten vid Protekokan fortsätta och vidareutvecklas. Den är av en alldelesspeciell karaktär med betydande utbildningsinslag, vilketmotiverar en satsning också från statens sida utöver vad somkan tillföras direkt från skilda uppdragsgivare. Det ärsåledes viktigt att staten även i fortsättningen, d v s efterinnevarande budgetår, tillförsäkrar Proteko ett årligtverksamhetsstöd.
mot · GE02N304 · 1991-01-25 00:00:00 — Organiserad mineraljakt har funnits i sedan år1967, då den startade i med den finskafolkmalmletningen som förebild. Den har sedan utvecklatsoch omfattar hela och Bergslagen.Mineraljakten har varit ett viktigt komplement till denmalm- och mineralletning som bedrivits i vårt land. Den äri dag organiserad i en verksamhet i de fyra nordligaste länenoch en för sex län i Bergslagen. Åren 1971--1987finansierades den norrländska mineraljakten avNorrlandsfonden och mineraljakten i Bergslagen avregionala anslag. /87 beslöt , påregeringens förslag, att bevilja Bergslagens mineraljakt ettbidrag på 2,5 milj.kr., budgetåren 1986/87--1989/90 frånanslaget D 7, Program för utökad prospektering m.m. Dennorrländska mineraljakten fick ett motsvarande årligtanslag budgetåren 1988/89--1989/90, sedanNorrlandsfonden upphört med anslagsgivningen. I åretsbudgetproposition finns inget anslag till program D 7, för utökad prospektering m.m. Departementschefenföreslår att ''den typ av insatser som genomförs inom ramenför regionala mineraljakter finansieras medregionalpolitiska medel som länsstyrelserna förfogar över''.Han anser att det bör ankomma på länsstyrelserna att vägasådana insatser mot andra regionalpoltitiskt angelägnaåtgärder.Detta kan innebära att mineraljakten måste upphöra.Länsstyrelserna, landstingen, kommunerna m.fl. regionalaorgan ger mineraljakten ett ekonomiskt stödsom är större än det som beviljat de senaste åren.Om det skall vara möjligt att omfördelaanslagsgivningen måste det ges en övergångstid medoförändrad medverkan från . mineraljakthar planerats med ett oförändrat statligt stöd som en viktigoch avgörande del. Mineraljakterna i ochBergslagen har inlett kontakter för att söka åstadkomma ensamordning i en gemensam mineraljakt enligt önskemålsom statsmakterna uttalat. Det arbetet hoppas man kunnaslutföra /92. Om det statliga stödet skulleutebli innebär detta troligen att det arbetet avbryts och attett allvarligt bortfall uppstår i arbetet för att finna nyamineraluppslag i Sverige.Mineraljakterna behöver för att finna alternativafinansieringsmöjligheter för en fortsatt landsomfattandemineraljakt.Det bör övervägas om statligt stöd skulle kunna utgåäven i fortsättningen. Ett sådant stöd skulle kunna villkorasmed ett uppdrag till de nuvarande mineraljakterna attsnabbt utreda organisations- och anslagsfrågor för ensamlad mineraljakt. Resultatet av en sådan utredning börskyndsamt presenteras för regeringen och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna till fortsattmineraljakt.
mot · GE02N306 · 1991-01-25 00:00:00 — Materialcentrum vid högskolan i Materialcentrum, HTM, vid --kommer att i samarbetemed ha ansvaret för de tre sistaterminerna i en civilingenjörsutbildning i materialfysik.Undervisningen sker vid Uppsalauniversitet.Det är väsentligt att en kvalificerad forskning snabbtkommer till stånd vid HTM. I väntan på centralaforskningsmedel kunde en annan metod prövas.HTM har en mycket kvalificerad styrelse medanknytning såväl till högskolor som till de stora företagen iBergslagen. För ett centrum som HTM är ett intimtsamarbete med den regionala industrin naturligt och viktigtför att HTM ska kunna ge sina studenter enverklighetsanknuten utbildning.Staten, t ex genom STU, kunde ställa s k delkollektivamedel till förfogande. HTM skulle få möjlighet att gå tillberörda företag och föreslå att de satsade en summa på ettforskningprojekt de skulle ha nytta av, varvid HTM kundedubblera summan med de delkollektiva medel mandisponerade. Regeringen bör se till att ett försök med ensådan forskningsfinansiering startas. Med hänvisning till det anförda hemställer viatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansieringen av forskningen vidMaterialcentrum vid --.