ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sf302 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionens bilaga 7 framhåller föredragandestatsråd att alla äldre garanteras en god grundtrygghetgenom folkpension och pensionstillskott. Att pensionärermed låga inkomster, som på grund av detta inte betalarskatt, inte heller kan få del av skattereformensskattesänkningar, är naturligt framhålls det vidare. Enligtregeringens uppfattning får den gruppen sin kompensationför de kostnadsökningar som skall finansieraskattereformen genom höjt pensionstillskott och höjdaKBT.Vänsterpartiet delar inte regeringens uppfattning om attpensionärerna blir kompenserade för skatteomläggningen.Höjningen av pensionstillskotten och det kommunalabostadstillägget täcker i många fall inte ens de höjdaboendekostnader som är en följd av skatteomläggningen.Dessutom räknas inte basbeloppet upp med den del avinflationen l990 och l991 som beror påskatteomläggningen.Skatteomläggningen kommer att medföra att antaletpensionärer med en levnadsstandard undersocialbidragsnormen ökar. Om skatteomläggningen inteskall medföra ett ökat socialbidragsberoende, så måste desämst ställda pensionärerna få ökat ekonomiskt stöd. Derasekonomi bestäms främst av hur hög hyran är och om de bori en kommun som betalar ut högre KBT än vad reglernaanger som miniminivå. Vi föreslår därför att den övrehyresgränsen för KBT höjs fr.o.m. med 200kronor till för ensamstående och till 2 250kronor för makar.Då det inom överskådlig tid framöver kommer att finnaspensionärer, i huvudsak kvinnor, som varken har tillräckligATP eller avtalspension, behövs det även framledes ettriktat stöd till deras boendekostnad. Vi menar därför att påsikt bör systemet med kommunala bostadstillägg ändras såatt bostadsstödet täcker den faktiska hyreskostnaden för attpensionärerna inte skall utlämnas till kommunalt godtycke.En sådan förändring kräver att man fastställer vad som ären rimlig bostadsstandard och att staten tar över ansvaretför pensionärernas bostadskostnader.Regeringen bör få i uppdrag att redovisa i vilken taktbostadsstödet kan förändras enligt motionens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar höja gränsen för kommunaltbostadstillägg enligt motionens förslag,2. att till bidrag till kommunala bostadstilläggför /92 anvisar . utöverregeringens förslag,3. att hos regeringen begär förslag till tidsplanför statens övertagande av de kommunala bostadstilläggenenligt motionens förslag.
mot · GE02Sf303 · 1991-01-25 00:00:00 — Bättre läkarförsörjning i glesbygd Inom öppenvården råder alltjämt brist på läkare. Ettstort antal allmänläkare lämnar dessutom sina arbeten. I enannan motion har vi föreslagit försök med etablering avläkargrupper och registrering kopplad till ett kombineratfast/rörligt system för ersättning från . Imånga delar av landet -- främst glesbygd -- finns fortfarandemånga vakanta läkartjänster. För att underlättaetableringar av läkargrupper -- och även för att besättalediga tjänster inom utbyggd primärvårdsorganisation -- börregeringen ta initiativ till förhandlingar mellanLäkarförbundet och berörda försäkringskassor i de delar avlandet där problemen är störst.Hittills oprövade lösningar bör aktualiseras iförhandlingarna. Bland dessa kan nämnas flygburnaläkarteam för hembesök, förhöjd ersättning för läkare,särskild högre behandlingstaxa för samma grupp avpatienter, startstöd för etablering av makas eller makesverksamhet, tillgång till modern utrustning för tele- ochbildkommunikation och regelbunden fortbildning.Avsikten bör vara att etablera långsiktiga avtal mellanLäkarförbundet, försäkringskassorna och staten, i vilka dedeltagande parterna binder sig. Staten bör svara för demerkostnader som uppstår för de berördaförsäkringskassorna. De landsting som så önskar börerbjudas att övergå till det nya systemet om detta visar sigframgångsrikt. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställsatt hos regeringen begär ettförhandlingsinitiativ för att förbättra läkarförsörjningen iglesbygd enligt de riktlinjer som anges i motionen.
mot · GE02Sf304 · 1991-01-25 00:00:00 — Friare taxesystem för att öka vårdutbudet Ny teknik och nya behandlingsmetoder utvecklas i snabbtakt inom svensk sjukvård. Inom det nuvarande, till sinhuvuddel skattefinansierade sjukvårdssystemet, lederdenna utveckling ofta till långa köer. Trots ansträngningarde kvarstår köerna på vissa områden eller hartill och med förlängts. Patientens plats i kön bestäms efteren medicinsk prioritering, där de akuta och livshotandefallen naturligtvis ges förtur. önskar man sompatient -- även om åtgärden eller ingreppet inte ärprioriterat i denna mening -- snabbare få hjälp. Det kangälla t.ex. en starroperation eller ett åderbråck.Riksförsäkringsverket bör därför ges i uppdrag attutarbeta en utvidgad läkartaxa, som utöver denuvarande sju nivåerna ger ersättning till densjukkasseanslutna vårdgivaren för ett antal åtgärder,behandlingar och ingrepp, som kan utföras polikliniskt utankrav på slutenvårdsresurser.Fördelarna skulle vara betydande med ett bredaretaxesystem. Kravet på att den skattefinansieradesjukvårdens resurser i första hand skall reserveras för desvårast sjuka och användas efter medicinska prioriteringarkan lättare tillgodoses. Patienternas krav på att snabbt blibotade när ny teknik och nya behandlingsmetoderintroduceras och när sjukdomen eller åkomman vållarbesvär, obehag eller smärta kan också lättare mötas.Dessutom skulle kostnaderna för sjukskrivning,sjukpenning och annan kompensation viasocialförsäkringssystemet kunna begränsas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär attriksförsäkringsverket får i uppdrag att utarbeta en utvidgadläkartaxa enligt de riktlinjer som anges i motionen.
mot · GE02Sf307 · 1991-01-25 00:00:00 — Sociala avgifter på ersättningar för folkbildningsverksamheten ''Folkbildningen är en omistlig del i det svenskasamhället som en garanti för en demokratisk kunskapssynoch för den enskilde människans kunskapssökande. ''Detta citat ur budgetpropositionen, , vill vihelhjärtat instämma i.Breddningen och i vissa fall höjningen avmervärdesskatten medför dessvärre en betydligt ökadekonomisk belastning för den samlade folkbildningen, tillmen för verksamheten och i praktiken en försvagning avvårt samhälles demokratiska funktioner.En betydande negativ effekt ligger i det vidgademomsunderlaget. Kostnadsökningarna drabbar områdensom resor, logi och mat i samband med ledar- ochpersonalutbildningar eller kursverksamhet förorganisationernas medlemmar. Det gäller ocksåutnyttjande av en rad andra tjänster somfolkbildningsorganisationerna är beroende av för sinverksamhet.Eftersom ideella föreningar inte ärmervärdespliktiga kan de inte heller dra av kostnaderna förmervärdesskatten. De har heller inte möjlighet attkompensera sig på annat sätt. De beräkningar som gjortsinom folkbildningens område visar en ökad kostnad förstudieförbunden på 70-75 miljoner. Parallellt med dettasker nedskärningar av bidragen till folkbildningen på lokaloch regional nivå. Detta gör läget bekymmersamt. Det ärdärför ytterst angeläget att slippa onödiga administrativapålagor. Detta är också i linje med skolminister budskap, att folkbildningen måste renodla sittuppdrag och minska byråkrati och regelkrångel.I den presenterade budgetpropositionenredovisas förslag till kompensation för bl.a. idrotts- ochhandikapprörelsen, trossamfunden samt barn- ochungdomsverksamhet i folkrörelserna. I den mån detta skerbör det få sin motsvarighet för folkbildningsverksamheten.Frånsett viss kompensation för barn- ochungdomsverksamhet måste vi konstatera attfolkbildningens, liksom andra idéburna ideellaorganisationers övriga verksamhet tyvärr lämnas utankompensation för de kostnadsökningar som skattereformenmedför.Liksom i idrottsrörelsen utförs inom folkbildningenavsevärda ideella insatser av cirkelledare,studieorganisatörer m.fl. Jämförelsen med den aviseradebefrielsen för idrottsrörelsen från sociala avgifter påersättningar upp till ett halvt basbelopp ligger därför näratill hands.För att minska kostnaderna såväl som administrationenyrkas således befrielse från sociala avgifter på ersättningarupp till ett halvt basbelopp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att folkbildningsverksamhetenbehandlas likvärdigt med idrottsrörelsen beträffandebefrielse från sociala avgifter på ersättningar upp till etthalvt basbelopp.
mot · GE02Sf308 · 1991-01-25 00:00:00 — Beräkning av vissa livräntor För människor som drabbats av yrkesskador ellermilitärskador är ersättningsreglerna i många fall svåra attöverskåda och tolka. Reglerna är olika beroende på närbeslut om ersättning togs. För skador som reglerats fram tillden utgår en skattepliktig livränta samtdärutöver ett skattefritt belopp. Fr.o.m. gällerandra regler enligt lagen om arbetsskador.Många av dem som råkat ut för skador anseratt de inte fått en ersättning som medger en levnadsstandardlikvärdig med dem som får kompensation enligt den nyalagen. När de som fått livränta kommer upp ipensionsåldern skall deras ersättning för skadan samordnasmed ålderspensionen. Dessa regler gäller också för demsom får halv sjukpension och arbetar vidare på halvtid.Enligt 17 kap. 2 § om allmän försäkring minskas livräntanmed 3/4. En så kraftig minskning av en redan blygsamlivränta upplevs mycket orättvist. De flesta av dem somskadats i sin ungdom har under större delen av sitt liv levt ismå omständigheter och har haft begränsade möjligheteratt tjäna in ATP-poäng och får därför en låg pension.En ändring i samordningsreglerna bör övervägas föräldre skadefall så att de inte kommer i sämre ekonomisktläge än icke yrkesskadade eller militärskadade pensionärer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beräkning av livräntor för äldreyrkesskador och militärskador.
mot · GE02Sf309 · 1991-01-25 00:00:00 — var det många, framför allt kvinnor,som var hemma och passade sina barn. Vissa kanske villeförvärvsarbeta men kunde inte på grund av attarbetstillfällen saknades eller att barnomsorgen inte vartillräckligt utbyggd. De flesta hade dock förvärvsarbetatföre 1960 då ATP-systemet började gälla. Men eftersomdessa år inte får räknas så uppnås inte fulla ATP-år.Medborgare som är födda --1923 harreduktionsregel för att kunna få fulla ATP-år. En personfödd behöver 20 yrkesverksamma år, född -- 21år, född -- , osv för att uppnå fulla ATP-år.Utlänska medborgare som är födda eller tidigarefår tillgodoräkna sig ATP-poäng för vilkade har en taxerad inkomst i . Från de nödvändiga 30poängåren får de dra lika som de har med inkomsti före 1960.Liknande regler borde gälla för svenska medborgaresom på grund av vård av barn inte når full ATP-poäng.Åldersgränsen bör dock vara 1933 eller tidigare. För enkvinna född och med taxerad inkomst före 1960skulle i så fall kvalifikationstiden bli för full ATP.Enligt vår mening bör regeringen skyndsamt verka föratt en sådan ändring kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändrade regler förATP-pensionens storlek.
mot · GE02Sf310 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning till alkoholists anhörig Alkoholism är en sjukdom som drabbar samtligafamiljemedlemmar på ett eller annat sätt. När en alkoholistbehandlas för sitt missbruk, måste även anhöriga delta ibehandlingen, om resultatet skall bli framgångsrikt.I vissa fall kan ersättning från utgå tillanhörig. har denna möjlighet inte regelmässigterbjudits anhöriga till alkoholister, trots att bl.a.Världshälsoorganisationen deklarerat, attalkoholism är en familjesjukdom. Vi anser, attfamiljemedlemmar till alkoholist under behandling börerhålla sådan ersättning för deltagande i familjevecka e.dyl.Riksförsäkringsverket stöder denna rätt till ersättning. yttrande ''RSV anser 1989:4'' överSOU 1988:41 ''Tidig och samordnad rehabilitering'' skriverRSV bl a om utredningens förslag om att möjliggöraersättning i vissa annars inte ersättningsberättigadesituationer:En sådan situation är enligt RFVs mening också den dären person deltar i vården av en anhörig. Exempel på sådansituation är när en hustru som deltar i vården av sinalkoholiserade make. finns ett antal sådana situationerdär läkare bedömer att en framgångsrik behandling byggerpå att en eller flera anhöriga deltar i vården. Deninkomstförlust som den anhörige gör i en sådan situation ärenligt RFVs mening angelägen att täcka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för anhörig tillalkoholist att erhålla ersättning från fördeltagande i familjeprogram.
mot · GE02Sf311 · 1991-01-25 00:00:00 — har undertecknad motionärskrivit motioner angående den mycket besvärliga situationsom patienter med sjukdomen phenylketonuri (PKU)befinner sig i. Det finns cirka 100 patienter med dennasjukdom i Sverige.Denna metaboliska åkomma innebär att kroppen ej kanta hand om aminosyran fenylalanin utan den ansamlas iserum och ger då upphov till grava hjärnskador. Om barnmed PKU ej behandlas ger sjukdomen upphov till gravutvecklingsstörning. behandlas alla barn med PKUfrån födelsen och behandlingen innebär att aminosyranfenylalanin i det närmaste utesluts ur kosten.All mat måste vägas noggrant och fenylalanininnehålletuträknas. Intaget av ''vanliga livsmedel'' är extremt litet(endast fett och socker) och kan ej mätta en person. I ställetmåste barn och även vuxna uteslutande leva påspecialpreparat som köps från pålivsmedelsrekvisitioner.Riksdagen har tidigare antagit en lag om prisnedsattaspecialdestinerade livsmedel för denna patientgrupp upp till16 års ålder. Att den åldersgränsen har satts beror på atttidigare forskning gav vid handen att man kunde sluta meddieten vid cirka 8--, då det ansågs att ''faran varöver''. Nyare forskning har dock visat att patienterna medPKU måste fortsätta med dieten längre upp i åldrarna ochatt det är individuellt när den kan trappas ned.Dessutom måste kvinnor med PKU under graviditethålla mycket sträng diet fri från fenylalanin. I annat fall kandet väntade barnet få mycket allvarliga skador såsomhjärtfel, hjärnskador m.m. Varje graviditet för dessa PKU-kvinnor måste därför vara planerad och väl förberedd fråndietsynpunkt.Eftersom flera patienter nu kommer upp i åldern över 16år innebär detta stora kostnader för den enskilde, då de ejlängre kan få dessa livsmedelsprisnedsättningar. Till dettakommer också kostnader för aminosyror och vitaminer,som de också måste inta. finns endast ettaminosyrepreparat, aminogran, klassat som läkemedel iSverige. Alla barn och ungdomar klarar inte detta preparat,som har en speciell smak och konsistens. Utländskapreparat finns men de är dyra. För speciellt ungdomar är detviktigt att valmöjligheter i kosten finns.PKU-patienter är en liten grupp, som dock tar storarisker, om de ej får rätt kost. Familjerna drabbas av orimligtstora kostnader eftersom livsmedelsrekvisitioner inte skrivsut efter . Antalet barn tycks ej öka, utan det föds3--4 barn med PKU och liknande sjukdomar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attungdomar som fyllt och som anses behöva fortsattspecialdiet på grund av sjukdomen PKU även ifortsättningen skall kunna få livsmedelsrekvisitioner.
mot · GE02Sf312 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom att regeringen gick in och höjdekilometerersättningen vid sjukresor från sex till sju kronorundanröjdes de svåra orättvisor, som annars skulle blivitföljden av momsbeläggningen av taxiresor.Kvar står emellertid att det finns patienter med mycketstora egenavgifter i samband med sjukresor.Dialyspatienter kan enligt uppgift ha egenavgifter på 5 000--. för sina sjukresor, eftersom det inte finnsnågon övre gräns för vad en patient kan få betala under enhelårsperiod. Så stora egenavgifter är enligt vår mening inteacceptabla.De stora egenavgifterna riskerar att få till följd attenskilda människors ekonomiska situation blir avgörandeför om man skall få nödvändig vård. Detta är högstotillfredsställande. Därför talar mycket för att sjukresornabör inordnas i det nuvarande högkostnadsskyddet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av reglerna så attsjukresor kan inordnas i högkostnadsskyddet.
mot · GE02Sf314 · 1991-01-25 00:00:00 — Mot bakgrund av det samhällsekonomiska läget ochbehovet av åtstramning av de offentliga utgifterna harriksdagen tidigare under detta föreslagitförändringar av kompensationsnivån i sjukförsäkringen. Viföreslår, med hänvisning till detta, , attkompensationsnivån inom föräldraförsäkringen skallbestämmas till . Förändringen bör träda i kraftden . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att kompensationsnivån iföräldraförsäkringen fr.o.m. skallbestämmas till av sjukpenninggrundande inkomst.
mot · GE02Sf315 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslaget till allmänna försäkringskassor har gett regeringen i uppdrag att återkommamed ett förslag om en arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen.En arbetsgivarperiod, vilken betyder att arbetsgivarenansvarar för utbetalning och administration avsjukpenningen av en sjukskrivning,innebär att belastningen och personalbehovet på deallmänna försäkringskassorna minskar.I konsekvens med vad vi sagt i annan motion omsjukförsäkringen föreslår vi därför att förslaget till anslag tillallmänna försäkringskassor räknas ned med 100 miljonerkronor. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt till Allmänna försäkringskassor /92 anvisar ett i förhållande till regeringensförslag med . reducerat förslagsanslag på .
mot · GE02Sf316 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning till neurosedynskadade m.fl. träffades förlikningsavtal mellanAB och representanter för neurosedynskadade barnom viss årlig ersättning till de drabbade. Genom lag omskattefrihet för ersättning till neurosedynskadade, SFS1971:118, skall ersättningen från till deneurosedynskadade inte utgöra skattepliktig ersättning förmottagaren.Ersättning enligt ovan finns inte nämnd som inkomstsom inte skall beaktas vid beräkning av inkomst enligt lag1962:392 om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension eller kungörelsen med föreskrifter omtillämpningen av lagen. Inte heller i nugällande skrift ''Bostadstillägg och hustrutillägg tillfolkpension'' finns något angivet angående bedömningen aversättningen till neurosedynskadade.Enligt vår mening är ersättningen ej att bedöma sompension eller annan inkomst och det finns ej heller igällande lagstiftning eller i med ärendet berördabestämmelser angivet att det är fråga om pension ellerannan inkomst. Det måste därför vara uppenbart att det ärfelaktigt med hänsyn till att frågan inte är rättsligt regleradatt bedöma ersättningen såsom pension eller annaninkomst.Det torde ha varit så att lagstiftaren förbisett attuttryckligen uttala sig i frågan i med ärendet berördlagstiftning och gällande bestämmelser, då det endast är ettfåtal som berörts därav.De neurosedynskadade i uppvisar olika graderav skador och förlikningsersättningen har naturligtvisanpassats efter dessa. Vissa skadade kan utföra arbete menandra har fått så grava skador att det är förenat med storasvårigheter för dem att skaffa sig några inkomster. Deskadade kan inte heller föra ett normalt liv eller bedrivafritidsaktiviteter utan är ofta hänvisade till sysselsättningarsom innebär stora kostnader.Avsikten med reglerna om skattefrihet för ersättning tillneurosedynskadade (SFS 1971:118) bör ha varit attunderlätta tillvaron så mycket som möjligt för deskadedrabbade. Vi anser därför inte att ersättningen bör tasmed i beräkningen av den försäkrades inkomst vidbedömning av rätten till kommunalt bostadstillägg.Motsvarande kan gälla även andra grupper, t.ex. dem somuppbär krigsskadeersättning.Vi vill erinra om att tidigareinstämt i de synpunkter som framförs i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagändringså att ersättning till neurosedynskadade enligtförlikningsavtalet med inte skall anses vara pensioneller annan inkomst.
mot · GE02Sf317 · 1991-01-25 00:00:00 — För vissa egenföretagare utgår sjukpenning på ensjukpenninggrundande inkomst, som motsvarar normaltinkomstläge inom en viss bransch, trots att avgifterna tillsjukförsäkringen utgår på den taxerade inkomsten, som kanvara avsevärt högre.Detta är orättvist. Sjukpenningen bör rimligen utgå efterden inkomst, på vilken avgiften är grundad. Skillnaden ibetald avgift för en företagare med en inkomst på 7,5 gångerbasbeloppet (1990), , och den avgift somskulle ha utgått på den helt hypotetiska inkomsten enligtovan och som är grunden för sjukpenningen uppgår till ca8.000 kronor under förutsättning att densjukpenninggrundande inkomsten antas vara 135.000kronor. Denna extra avgift är sålunda att betrakta som enextra skatt på företagare.Vid sjukdom kan skillnaden mellan den sjukpenningföretagaren borde ha haft och den han enligt reglerna fåruppgå till ca om sjukdomen varar i 3 månaderoch samma beräkningsgrund används som i det tidigareexemplet.Oberoende av utredning omsjukförsäkringssystemet, är detta ett missförhållande somsnarast bör rättas till. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sjukpenning för företagarebör utgå efter den inkomst på vilken avgiften tillsjukförsäkringen är grundad.
mot · GE02Sf318 · 1991-01-25 00:00:00 — Vårdbidrag för handikappade barn Föräldrar med ett sjukt eller handikappat barn sombehöver särskild tillsyn och vård i hemmet kan fåvårdbidrag med samma belopp som folkpensionen jämtepensionstillskott för en förtidspensionär.Vårdbidraget utges med helt, halvt eller fjärdedelsbidrag (196,98 resp.49 % av basbeloppet) fr.o.m.1 januari l990. Omkring 16300 vårdbidrag beräknas utges år l990. En del avvårdbidraget kan bestämmas som merkostnad pga barnetssjukdom eller handikapp. Denna del är skattefri.I vårt samhälle, där familjebilden ofta är splittrad pgaseparationer och andra orsaker, uppkommer diskussionerom vad som är det mest lämpliga för barnet när det gällervården och vårdnaden.Enligt gällande regler i AFL (lagen om allmänförsäkring) ska vårdbidrag för handikappade barn utgå tillföräldrar. Det finns situationer då båda föräldrarna saknaseller är ur stånd att ta hand om sitt handikappade barn.Alternativet blir i dessa fall institutionsvård.Familjebegreppet måste utvidgas till att gälla anhörig.Huvudinriktningen måste vara att se till det handikappadebarnets bästa. Ekonomiska regler får inte motverka detmest lämpliga för barnet.Vi anser att det måste i de fall som här avses, nämligendå båda föräldrarna saknas eller är ur stånd att ta hand omsitt handikappade barn, ske en lämplighetsbedömning omvårdnaden. Finns i barnets omgivning någon som är villigatt ikläda sig vårdnaden och denne/a är utifrån aspekter somsläktskap, känsla och identitet lämplig bör vårdbidrag utgåtill densamme/a. Med stöd av vad ovan anförts hemställsatt hos regeringen begär förslag till deförändringar i AFL rörande vårdbidrag som motionenbehandlar.
mot · GE02Sf319 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till kroniskt sjuka Förmånsreglerna vad gäller fria läkemedel präglas avstora orättvisor. Medan t.ex. diabetiker erhåller frialäkemedel saknar reumatiker helt denna förmån. Enutredning har lagt fram förslag till nya förmånsregler förkroniskt sjuka. Förslaget avvisades dock av riksdagen.Socialförsäkringsutskottet avgav i sammanhanget bl.a.följande uttalande i frågan: ''-- -- -- att de vedertagnaförmånerna om kostnadsfria läkemedel skullebibehållas -- -- --.'' tillsattes en nyutredning med uppgift att se över det samladeförmånssystemet för försäkrade med betydande kostnaderför sjukdom och handikapp.Utredningen skall analysera effekterna för deenskilda av de slopade möjligheterna till avdrag försjukdomskostnader.Det framstår som mycket orimligt att vissa grupper avkroniskt sjuka står helt utan möjligheter till ekonomisktstöd för de ofta betydande kostnader man åsamkas på grundav sin sjukdom. En sådan mycket utsatt grupp ärreumatiker som ofta har stora utlägg för såvälbehandlingskostnader som dyra mediciner.Mot denna bakgrund är det angeläget att frågan om likaoch rättvisa förmånsregler för olika grupper av kronisktsjuka får en snabb lösning. bör därför uttala attfrågan skall snabbehandlas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa förmånsregler för olikagrupper av kroniskt sjuka.