mot · GE02A221 · 1991-01-25 00:00:00 — Syftet med en allmän sysselsättningsförsäkring ellergaranti är dels att motverka negativa följder för denenskilde och samhället av arbetslöshet som denmedverkar till en ökad balans mellan utbud och efterfråganpå de olika delarbetsmarknaderna. En försäkring av dettaslag tar dock i första hand sikte på de enskilda individernasrätt till arbete.En allmän sysselsättningsförsäkring får naturligtvis ävenbetydelse för samhällsekonomin och välfärden i landet.Utformning och innehållEn allmän sysselsättningsförsäkring innebär iarbetsmarknadspolitiska termer att den relativaarbetslösheten skall hållas på en nivå som inte riskeraröverhettning, dvs. brist på arbetskraft, men som gerutrymme för rörlighet men inte för långtidsarbetslöshet.Försäkringen bör således för den enskilde alltid falla utefter viss tids arbetssökande antingen i form av utbildning,sysselsättningsskapande åtgärd -- beredskapsarbete elleranställning med rekryteringsstöd -- inkrivning vid elleranställning vid Samhall.Den arbetsmarknadspolitiska insatsen som faller ut börlämpligen inte vara alltför kort men får inte heller invaggaden sökande i sådan trygghet att inlåsningseffekter uppstår,förslagsvis med möjlighet till förlängning(jämför beredskapsarbete). Utbildningsinsatser bör kunnaöverstiga sex månader.Förutsättningar för en allmän sysselsättningsförsäkringär således en väl fungerande platsförmedling med ettplatsinriktat arbetssätt inklusive utvecklade kontakter medarbetsgivarna och kontinuerliga jobbsökaraktiviteter.Därutöver krävs en åtgärdsarsenal, vars syften och mål styrsav behoven på arbetsmarknaden men som ändå är anpassadtill de arbetslösas förutsättningar och behov.Ett förslag om åtgärd inom sysselsättningsgarantin måstejämställas med ''lämpligt arbete'' -- vilket skervid erbjudande om arbetsmarknadsutbildning ellerberedskapsarbete -- och blir då för a-kassemedlemmar iprincip ett obligatorium. Avböjande kan således komma attinnebära avstängning från kassan . Skillnadenligger mer i omfattning än i regler.Statsbidrag för beredskapsarbete respektiverekryteringsstöd måste utformas så att det är intressant förarbetsgivarna även i en lågkonjunktur.Jämförelse med ungdomsgarantinDen s k Ungdomsgarantin omfattar bl.a.ungdomsplatser avsedda för arbetslösa 16--17-åringar.Samtidigt avskaffades de tidigare ungdomslagen, somfunnits sedan 1984.Systemet med ungdomsplatser bygger på avtal mellanarbetsmarknadens parter och kan anordnas över helaarbetsmarknaden. Skolan anvisar den arbetslöseungdomen inom ramen för skolans uppföljningsansvar (upptill ).Genom lagen om ungdomslag utsträcktesungdomsgarantin till 18--19-åringar som därigenom fick rätttill minst fyra timmars arbete per dag inom den offentligasektorn eller motsvarande . Samtidigtslopades möjligheten för ungdomar att erhålla KAS.År 1989 ersattes ungdomslagen (övergångstid underhösten) av avtalade inskolningsplatser inom såväl denprivata som den offentliga sektorn och särskildainskolningsplatser enbart inom den offentliga sektorn. Förde avtalade inskolningsplatserna krävs lokala avtal.Statsbidrag utgår av totala lönekostnader underhögst 6 månader (kan förlängas ).I systemet med inskolningsplatser hararbetsförmedlingens sökandetid förlängts jämfört medungdomslagen. Arbetsförmedlingens åligganden harskärpts och ställer stora krav på aktiv platsförmedling medjobbsökaraktiviteter.Omfattningen av ungdomsgarantin har och1990 varit mycket låg till följd av den höga efterfrågan påarbetskraft. Ungdomarna har fått arbete på den öppnaarbetsmarknaden. En svag uppgång har märkts underhösten 1990, men då har intresset från arbetsgivarna varitsvalt på grund av minskad efterfrågan på arbetskraft, vilketförsvårat arbetsförmedlingens möjligheter att anvisa tillinskolningsplats.Skäl för allmän sysselsättningsförsäkringTillväxt- och stabiliseringspolitiska skälAllmän sysselsättningsförsäkring motverkarlångtidsarbetslöshet. Ökad arbetslöshet leder enligtstatistiken till ökad långtidsarbetslöshet. Utländskaerfarenheter visar att långtidsarbetslöshet inte automatisktförsvinner då efterfrågan på arbetskraft stiger utan hängerkvar på hög nivå. Ekonomer och forskare har också visat attlångtidsarbetslösheten inte har några dämpande effekter påinflationen. Skälet är att de långtidsarbetslösa står utanförkonkurrensen om de lediga platserna.Genom att aktivera och förbereda arbetskraften införstigande efterfrågan på arbetskraft hålls den öppnaarbetslösheten nere som det ökar tillväxten iekonomin när konjunkturen vänder.Fördelningspolitiska skälPågående strukturomvandling ökar kraven påarbetskraftens kompetens och förmåga till omställning. Detraditionellt svaga grupperna -- nytillträdande ungdomar,invandrare, lågutbildade kvinnor samtarbetshandikappade -- är ofta minst förberedda förstrukturella förändringar och skulle genom en allmänsysselsättningsförsäkring vara garanterade mot förtidautslagning. kan bl.a. eneffektivisering av den offentliga sektorn och då främst dessadministration väntas slå hårt mot lägre, till stor delkvinnliga, tjänstemän.OmfattningUtvecklingen av arbetslösheten diskuteras ibudgetpropositionen 1990. I skrivelse till regeringen (DnrVL 57/90) har AMS utvecklat behovet av och kostnadernaför arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att under nästabudgetår kunna hålla arbetslösheten . Jämförtmed läget då ca 90 000 var registrerade somdirekt arbetslösa vid arbetsförmedlingarna beräknade AMSett behov av ytterligare 70 000 platser i olika åtgärdsformerutöver de 70 000 personer som redan nu omfattas avarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Samhällsekonomiska synpunkterKostnaden för den öppna registrerade arbetslöshetenföreslås i budgetpropositionen fr.o.m. i sinhelhet finansieras genom inflytande abetsgivaravgifter.För /92 beräknas kostnaderna förarbetslöshetskasseförsäkring och KAS sammanlagt uppgåtill ca . Detta belopp motsvarar av hela den föreslagna budgeten för AMS.En mer flexibel användning av arbetsmarknadsavgiftenför såväl finansiering av arbetslöshetsförsäkring somsysslsättningsförsäkring skulle innebära att kommunernaskostnader för socialbidrag av arbetslöshetsskäl skulleminska som kommunernas skatteintäkter fråninkomster faktiskt skulle kunna öka -- om än marginellt. Enutökad arbetslinje i form av allmänsysselsättningsförsäkring skulle således till stor del kunnaske genom omfördelning och ett mer effektivt utnyttjandeav redan befintliga offentliga medel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om allmän sysselsättningsgaranti.