mot · GE02Fi223 · 1991-01-25 00:00:00 — Här fordrasdet ett radikalt omtänkande och en stor öppenhet för nyaaffärsmöjligheter och marknader.3.3.2 Den offentliga sektornUnder högkonjunturen har den offentliga sektornsverksamhet inom vård och omsorg haft stora problem.Bristen på arbetskraft har medfört att man trots storalönehöjningar har haft det svårt att få tag på medarbetare.Köproblemen har varit och är stora.Den offentliga sektorns alla delar står inför betydandeomstruktureringar . de Gröna har ien separat motion redovisat partiets syn i dessa frågor ochhur partiet vill se transfereringssystemen utformade iframtiden.3.3.3 Konjunktursvängning och arbetslinjenI är vi nu på väg in i en djup lågkonjunktur medökande och hög arbetslöshet. Regeringen räknar med enarbetslöshet på och under 1992trots att regeringen enligt budgetförslaget skall satsa ca3 000 milj.kr. Det visar attsatsningarna är otillräckliga eftersom så högaarbetslöshetstal är oacceptabla i trots att de är lågavid en internationell jämförelse.Lönearbete är för flertalet svenskar en helt avgörandedel av deras ekonomi och välbefinnande. deGröna kan inte acceptera att många människor tvingas tillarbetslöshet. Längre fram i motionen kommer vi attredovisa åtgärder för att kunna hävda arbetslinjen.Pris- och lönebildningenVi delar regeringens uppfattning att det är ett mycketviktigt ekonomiskt-politiskt mål att kunna sänkainflationen. Regeringen vill åstadkomma detta genom attarbetsmarknadens parter skall teckna stabiliseringsavtal pålåga nivåer och att hyreshöjningarna skall begränsas.Vi delar den gängse uppfattningen att det finns ett starktinflationstryck i ekonomin och att en sammanlagd inflationunder kommer att bli svår att undvika.Skattereformens engångsverkningar bör ha ebbat ut framtill 1992. Då bör vi kunna räkna med en lägre inflationstakt.Inflationsfrågan -- bara en löneökningsfråga?Regeringen och många ekonomiska experter serinflationen som enbart en fråga om för hög löneökningstaktoch att det är fackföreningarna som har skulden till den.Därför har man tillsatt Rehnbergkommissonen för att få nerlöneökningstakten. Det av kommissionen framlagdaförslaget är ett ur fördelningssynpunkt bra förslag.Miljöpartiet de Gröna anser det viktigt att få tillstånd enminskning av löneökningstakten om det kan ske på ettfördelningspolitiskt rimligt sätt i enlighet medRehnbergkommissionens förslag. Det är ingen tvekan omatt inflation fördelningspolitiskt är av ondo eftersom denfördelar om förmögenheterna i samhället till de redan rikasfördel.Att få ned löneökningstakten är också viktigt urkonkurrenssynpunkt. Det harlyckats med är att dämpa förväntningarna om högalöneökningar. Det som har varit de utlösande faktorerna förde ökade lönerna bortser regeringen ifrån. Hit hör den egnapolitiken att öka den materiella förbrukningen, som blandannat blev ett resultat av den slopade kreditregleringen.Vidare hölls energikostnaderna på låg nivå i strid motmiljöansvariga löften om motsatsen.Regeringen bortser också från de inflationsdrivandekrafterna, som ligger i spekulationer i aktier och fastigheter.Krafter som driver fram höjda hyror i bostäder och föraffärer. Arbetsgivarpartens roll med dess krav pådecentraliserade löneförhandlingar och kamp omarbetsstyrkan har också spelat en stor roll.Eftersom inflationen inte endast är en lönefråga utan ilika hög grad ett resultat av en politik för att stimulera tillöverkonsumtion måste antiinflationspolitiken kombinerasmed metoder att minska den materiella förbrukningen.3.3.4 Den dubbla skuldsättningenVi har i levt över våra tillgångarsåväl ekonomiskt som ekologiskt. Vi ser det tydligast på denekonomiska sidan genom de omfattandebytesbalansunderskotten. Detta leder till att vi måste lånatill konsumtion, vi konsumerar mer än vad vi förmåratt producera. Betalningen för denna överkonsumtionskjuter vi på framtiden.På den ekologiska sidan ser vi denna skuldsättningtydligt när vi förstör delar av det biologiska livetsförutsättningar genom att försura jord, vatten och luft,kväva vattendragens produktionsförmåga med storakväveläckage osv. Betalningen för de ekologiska skuldernahar vi hitintills skjutit framför oss.Kunskaperna om vår samlade skuldsättning borde finnashos alla politiska partier och hos ledande politiker. Det ärMiljöpartiet de Grönas uppfattning att vi måste börja attsanera våra skulder -- såväl de ekonomiska som deekologiska. Vi anser att vi inte har rätt att skjuta överbetalningen av de ekologiska och ekonomiska skulderna tillkommande generationer.Våra grannländer och de flesta konkurrentländerbefinner sig i samma situation som vi. Där finns ocksåkunskaperna om den dubbla skuldsättningens problem ochatt de måste lösas. Det kommer att påverka deninternationella ekonomin starkt de närmaste tio åren.Det kommer att bli svårt att klara den dubbla uppgiften.Som politiker kan vi inte undandra oss vårt ansvar attförsöka anvisa vägar hur detta skall . Den dubblauppgiften kommer att ställa oss inför målkonflikter som kankomma att innebära att viljan att sanera de ekologiskaskulderna temporärt minskar styrkan i arbetet med attsanera de ekonomiska skulderna.4. En grön solidarisk ekonomi på demokratisk grundVi är i en situation som fordrar att vi tar ansvar förutvecklingen i baserat på ett internationelltsolidariskt ansvar. Vår ekonomiska politik måste präglas avde kunskaper vi har och av våra grundläggandehumanistiska värderingar. Det betyder att vi måste visaåterhållsamhet i vårt dagliga handlande och använda vårtsamlade kunnande för att vända utvecklingen i tid.Viktiga målDe viktigaste målen som legat till grund för utarbetandetav de Grönas ekonomiska alternativ är:Denmateriella förbrukningen skall minskas inom sådanaområden som tär på knappa råvaruresurser och förstörmiljön.Energiförbrukningen skall minskas och styrasöver till förnyelsebar, miljövänlig energi.Miljöbelastningen skall minskas inom produktion,kommunikationer och andra miljöstörande områden.Förebyggande vård skall främjas, vilket minskarohälsa.De sociala och ekonomiska klyftorna i samhälletoch världen skall minska.Inflationstrycket skall sänkasoch takten i löneökningarna dämpas.Arbetslinjenbibehålls.StrategiFör att nå ovannämnda mål vill de Grönaanvända följande medel som huvudinslag i budget- ochekonomisk politik de närmaste åren.Storsatsning på miljöinriktade investeringarEn huvuduppgift under det kommande decennietkommer att vara att bygga om samhället i en mermiljövänlig riktning. Resurskrävande och miljöstörandeteknik måste bytas ut mot resurssnål och miljövänlig. Dettakommer att kräva mycket stora investeringar inom framförallt tre områden:På trafikområdet måste en överflyttning ske avtrafik från bil och flyg till järnvägar. Detta kräver ettomfattande utbyggnadsprogram för järnväg och annanspårtrafik.Inom energiområdet behövs mycket storainvesteringar i energisparande och ny miljövänligenergiproduktion både i företag och hushåll.Även i övrigt fordras stora investeringar förförbättrad avfallshantering, nya miljövänligaindustriprocesser, mm. Stora satsningar måste också görasutomlands, både i vissa öststater och i utvecklingsländer föratt minska utsläpp som även berör oss i Sverige.Dyrare energi och utsläppMiljöpartiet de Gröna vill använda höjda skatter ochavgifter på energi, råvaror och utsläpp som ett viktigtstyrmedel för att få igång ovannämndainvesteringsprogram. De höjda skatterna och avgifternaverkar på två sätt.För det första gör de användning av energi, knapparåvaror och miljöförstöring dyrare för företag och hushålloch stimulerar dem därför till att söka resurssnåla ochmiljövänliga alternativ. Lönsamheten av investeringar imiljövänlig teknik ökar.För det andra ger de staten inkomster som på olika vägaranvänds till att finansiera investeringsprogrammet. Dessavägar är främst av två slag:direkta statsanslag,exempelvis till järnvägsinvesteringar och till bidrag ochomställningsfonder för att stimulera ny energiteknik, mm iföretag och hushåll. Företagen och hushållen förutsättsdock genom eget kapital eller upplåning själva finansierahuvuddelen av investeringarna.skatteväxling. Vimåste få en omfördelning mellan skatter på arbete ochenergi. har kostnaden för arbetstid ökat medöver i realt värde -- varav 2/3 ligger på skatter ochavgifter. Energibeskattningen har endast ökat med drygt30 %. de Gröna vill därför att sänkningar avarbetsgivaravgifterna skall betalas med hjälp av skatter påenergiråvaror och miljöfarliga utsläpp.En del av de pengar som tas in på höjda skatter ochavgifter på energi, etc återförs till företagen i form av sänktaarbetsgivaravgifter.Energiskatter och miljöavgifter höjs kraftigt /92.Därefter höjs de realt sett, men i långsammare takt ävenkommande år. kommer trots detta statens intäkterav dessa skatter och avgifter att sluta öka eller att minskai takt med en minskad förbrukning och minskade utsläpp.Genom att intäkterna inte bundits upp i långsiktigadriftåtaganden kan de stagnerande intäkterna mötas medneddragna investeringar när de viktigaste delarna iinvesteringsprogrammet har genomförts.BesparingarAndra satsningar än som berör miljöinvesteringar måstehelt finansieras genom besparingar på andra områden.Medel till en ökad förebyggande vård kan i första handerhållas genom besparingar på transfereringssystemen. Detgäller främst bostadssubventionerna men också inom vissasocialförsäkringssystem. Andra områden där besparingarkan göras är det militära försvaret och byggandet av nyavägar.På bör satsningar på en bättre miljö kunnaleda till minskade utgiftsåtaganden för samhället. Storadelar av de Grönas politik är en del iförebyggande sjukvård. Detta kan verka dämpande påskattekvoten.Rättvis fördelningspolitikMiljöpartiet de Gröna prioriterar en ombyggnad ochomvandling av samhället i miljövänlig riktning. Dettakommer att kräva en kraftansträngning av oss alla ochkommer att leda till att andra, mer traditionella mål för denekonomiska politiken får komma i andra hand. Hit hör tillexempel höjda reallöner. Det är inte realistiskt att vi skallkunna genomföra en stor framtidssatsning för en bättremiljö och öka konsumtionsstandarden på andraområden. Tvärtom kommer konsumtionen att behövaminska på flera områden, framför allt sådana som innebärfara för miljö och folkhälsa och där priserna kommer attstiga väsentligt till följd av våra skatteförslag.För människor i alla inkomstgrupper gäller dock attMiljöpartiet de Grönas ekonomiska politik ochskattepolitik ger dem möjlighet att själva påverka sinkonsumtionsnivå genom ett medvetet val av vad dekonsumerar. Genom att avstå från konsumtion somförsämrar miljön och folkhälsan kan de få mer pengar övertill en sundare och miljövänligare konsumtion.Skattepolitiken måste ha en klar fördelningsprofil tillfördel för dem med lägre inkomster.ValutaregleringenDet är partiets bestämda uppfattning att totalrörelsefrihet för kapital inte är möjlig att upprätthålla. Detberor på att kapitalägarna enbart är lojala mot kapitalet ochdess förmerande. Mera sällan är de solidariska mot demsom har bidragit till att kapitalet har bildats.Miljöpartiet var emot att valutaregleringen avskaffades,dvs att man tog bort all kontroll av kapitalexport. Den friakapitalrörelsen leder till kortsiktigt handlande, som integynnar utvecklingen till en god miljövänlig industristruktur.Kapitalets totala frihet kommer att skapa stora problemi världsekonomin på grund av kapitalägarnas lojalitet medkapitalet. Därför behövs det nu ett internationellt arbete föratt motverka kapitalets överrörlighet. Partiet vill attregeringen tar initiativ till internationellaöverenskommelser för begränsning av kapitalets totalafrihet.4.1 Gröna krav på solidaritet och dess konsekvenserMiljöpartiet de Grönas framtidsvisioner har somutgångspunkt att människor är skapande och tänkande. Deär kapabla att kunna lösa problem. De kan och vill taansvar. Människor har känsla för solidaritet.Många människor har känsla för de långatidsperspektiven. Som biologisk varelse har de en starköverlevnadsvilja och behov av närhet.Fyra solidariteter är vägledande för deGrönas politik:1. Solidaritet med naturen och de ekologiska systemen 2. Solidaritet med kommande generationer 3. Solidaritet med utsatta människor i 4. Solidaritet med människorna i u-ländernaDet som saknas i är en genomtänkt ansvarsfullpolitik med utgångspunkt i de fyra solidariteterna, som tarhänsyn tillatt vi kan tära på de ändliga -- deicke förnybara resurserna i dagens orimliga takt,att viinte längre kan fortsätta med att förstöraproduktionsförmågan hos jord, vatten och luft -- deförnybara resurserna,att vår varutillverkning och dessprodukter i användning inte får förstöra människors hälsaoch naturen,att vi måste gynna återbruk ochåtervinning,att visa solidaritet med de fattiga i världen.Industrisamhället som system har fram till nu byggt påfyra underförstådda allmänt accepterade men ohållbaraförutsättningar:1. Obegränsad tillgång till lagrad energi 2. Obegränsad tillgång till råvaror 3. Obegränsad tålighet hos naturen mot påverkan 4. Obegränsad fysisk och psykisk tolerans hosmänniskan mot en ändrad livssituationNackdelarna och riskerna med en fortsatt utvecklingbyggd på dessa förutsättningar börjar nu bli uppenbara förallt fler människor. De globala miljöhoten och den alltsnabbare utplundringen av knappa råvaruresurser ochförgiftningen av ekosystemen hotar nu på allvar människansfortsatta existensmöjligheter på jorden.4.2 EnergipolitikenUtan en energipolitik på ekologisk grund, som bidrar tillatt minska den materiella förbrukningen, blir det ipraktiken omöjligt för bidra till att lösaöverlevnadsproblemen i världen.tabellTabellen från är lärorik då denvisar att de bränslen som en ansvarsfull politik leder till attvi skall använda också är de billigaste när det gäller attminska kolutsläppen och som i sin användning dessutom ärde mest kostnadseffektiva. Energieffektivisering äruppenbarligen det bästa alternativet.4.2.1 ElkraftenOrimligheten i att tillfredsställa allaönskemålKnutpunkten i svensk energipolitik är användningen avelektrisk kraft. Grundprincipen har varit att varjeelönskemål genast skall tillfredsställas till lägsta kostnad.Det har medfört en nära nog ohämmad utbyggnad avvattenkraft och världens mest omfattande satsning påkärnkraftsproducerad el räknat per innevånare. Omedelbartillfredsställelse av alla önskemål är en ekonomiskorimlighet eftersom den ställer krav på stor överkapacitet ielproduktionen. Det finns väl ingen annan samhällssektor,som har tillåtits arbeta på detta sätt. Ökad effektivitet ielanvändningen har de makthavande valtbort.EnergitjänstbegreppetEnergitjänst är den nytta som energin uträttar föranvändaren. Exempel på energitjänster är uppvärmning avlokaler, kyla till matförvaring, smältning av stål ellerpumpning av pappersmassa. Till ett och samma behov avenergitjänst kan det gå åt olika mycket energi beroende påhur effektivt man använder energin.Energieffektivitet och miljöEffektivare energianvändning är oftast det effektivasteoch billigaste sättet att undvika icke önskade utsläpp frånenergisektorn, t ex sådana som förvärrar växthuseffektenoch påverkar klimatet. kan utsläppenminskas utan nettokostnader för samhället, därför attkostnaden för att minska energibehovet genom effektivareenergianvändning är lägre än vad motsvarande nyenergitillförsel skulle kosta. Minskade koldioxidutsläpp kanuppnås genom effektivare energianvändning somenergikostnaderna minskar.Elbehov och elförsörjning enligt VattenfallAtt det går att nå mycket stora energibesparingar påelsidan visar i en studie ''Att välja väg''. Denutgår ifrån att vi i fram skall kunna ökaeltjänsterna och kunna minskaelanvändningen . Bruttonationalprodukten harman räknat med skall öka med i enlighetmed . Studien utgår från attkärnkraften är avvecklad i enlighet med gällanderiksdagsbeslut.tabellMed begreppet ''Som vanligt'' avses att inga speciellainsatser görs för att effektivisera elanvändningen. ''Effektivt'' innebär att god teknik tillämpas och med ''Högeffektivitet'' att nu känd teknik medvetet förs in under denaktuella tiden.tabellVi ser att ett högeffektivt miljöanpassat alternativ blirbara dyrare än det alternativ som väljer de mestekonomiska energislagen.tabellStudien vill visa att vi i kan minskakoldioxidutsläppen kraftigt per person med eller ca1 % om vi väljer ett miljöanpassatelförsörjningsalternativ.Koldioxidutsläppen kan minskas ännu mera om vi iSverige följer de Grönas mera återhållsammapolitik utan någon större ökning av energitjänsterna. Enminskad fossilbränsleanvändning om åretär fullt möjlig genom att utveckla och införa inhemskaförnybara energikällor i stor omfattning.OmställningsinsatserOmställningen till ett mindre elslösande samhälle kanunderlättas av att beslutar införaenergiomställningslån till bestämda och braenergieffektiviseringsinsatser. Sådana lån skall vararäntefria och amorteringsfria . Ensådan stimulans erfordras för att påskynda utbytet av äldremera energikrävande utrustningar.Sverige behöver en elbörsSverige behöver en elmarknad där stora och småelproducenter bjuder ut sin elenergi till distributörer ochstora kunder, som fritt kan välja leverantör. Ett val där pris,ev tilläggskostnader, leveransförmåga och leveranstrygghetpå kort och lång sikt bör vara viktiga faktorer.En sådan marknad förutsätter att köpare och säljare fåranvända högspänningsnätet till självkostnadspris. Nätet börförvaltas av en organisation som är fristående från de storakraftföretagen. På en väl fungerande elmarknad kommer elsom tillförs marknaden genom effektiv elanvändning attvisa sig vara en miljövänlig och uthållig energiresurs sommånga gånger blir billigast. Även små elproducenter medsol, vind, vatten, biobränsle och andra förnybaraenergikällor kommer att få en chans. En hopkoppling medden norska elbörsen borde vara av intresse för att utnyttjaresurser bättre tillsammans.Dela upp VattenfallVattenfalls kraftverk säljs till länen. behållerdet stora distributionsnätet på ett sätt som påminner omBanverket. Stamnätet är ett distributionsnät till vilketproducenter och konsumenter kan ansluta sig mot skäligbetalning. Frigjort kapital skall användas för satsningarnapå spårburen kollektivtrafik, utveckling av nya trafiksystemsom spårbilar och de miljövänliga energierna.4.2.2 Icke uthålliga energikällorDet viktiga i svensk energipolitik är att se till att de ickeuthålliga energikällorna (kärnkraft och fossila bränslen)fasas ur så fort som det överhuvudtaget är möjligt. Det somavgör tempot i den dubbla avvecklingen är möjligheternaatt effektivisera och att ersätta.Fossila bränslenFossila bränslen svarar för huvuddelen av miljöskadligautsläpp. Särskilt bekanta är koldioxid, svaveldioxid ochkväveoxider tillsammas med många farliga restprodukter.Riksdagen har fattat beslut om att sätta ett takför de svenska koldioxidutsläppen. Den nivå som inte fåröverskridas är utsläpp. Några åtgärder för att klarataket har inte vidtagits. Internationella rekommendationerinnebär att utsläppen från fossila bränslen måste reducerasmed för att vi skall kunna leva inom de gränser somnaturen sätter. Brundtlandrapporten om en hållbarutveckling har också fastlagt detta. de Grönahar satt som mål att detta skall vara genomfört till år 2025.KärnkraftenSatsningen på kärnkraft i kombination med ett överflödpå subventionerad elkraft har varit en olycka förmöjligheterna att föra en ekologiskt inriktad energipolitik.Kärnkraften är en utomordentligt farlig energikälla. Detfinns ingen energikälla som i ett enda slag kan ställa till medså mycket förödelse på kort och lång sikt.Erfarenheterna från Tjernobyl och borde fåden mest entusiastiska kärnkraftsförespråkare att blekna.En mycket komplicerad teknik är beroende av attmänniskor inte handlar fel. Det går inte att i förväg tänkaigenom alla tänkbara felhandlingar och kompensera demmed dator- och reglerteknik.Kärnkraften måste avvecklas och deGröna har visat att det kan genomföras . Därvidbehöver ''koldioxidtaket'' genombrytas. Enavveckling utan att öka koldioxidutsläppen frånfossila bränslen kräver ransoneringar och andra drakoniskaföreskrifter.Om inte accepterar ett tillfälligt genombrottav koldioxidtaket bör avvecklingen genomföraslångsammare så att den är genomförd senast under år 2000.Därför är starttidpunkten av allra största betydelse. Det ärvår mening att minst en reaktor skall ställas av under 1991.4.2.3 Förnybara energikällorVi kan konstatera att de enda långsiktigt realistiskaenergialternativen är de förnybara energikällorna som påskilda sätt bygger på de energiomvandlingar som solenåstadkommer . De energislag som vi måse satsa på ärdå:vattenkraftvindkraftbiologiska bränslendirekt solvärmejord- och sjövärme via värmepumparAv dessa erbjuder vattenkraften begränsademöjligheter i och med att de Gröna vill skyddade fyra återstående stora älvarna och göra dem tillnationalälvar. Däremot kan mera vattenkraft utvinnasgenom effektivisering av gamla anläggningar.Vindkraften kan rätt utbyggd och rätt placerad gegoda tillskott till elförsörjningen. Den borde också kunnaspela en stor roll på öar och i isolerade trakter. Totaltberäknas vindkraften kunna ge mellan 15 och 20TWh/år.De biologiska bränslena ger ca /åreller lika mycket energi som vattenkraften. Genom att tavara på skogsavfall och lämpliga energiodlingar kan siffranfördubblas enligt goda uppskattningar.Den direkta solvärmen är under lovandeutveckling.Jord- och sjövärme kan i vissa områden ge godatillskott.tabellKälla: /92:N421 4.3 TrafikpolitikenTrafiken slukar stora mängder fossila bränslen ochalstrar därför stora mängder växthusgaser som koldioxidoch försurande gaser som kväveoxider. För att kommatillrätta med växthusgasproblematiken är det viktigt attminska de trafikgrenar som konsumerar mest fossilabränslen per ton- eller passagerarkilometer samt att se tillatt främja lokal tillverkning och samhällsplaneringen för atttotalt minska trafikvolymen.Till bilden hör som har nämnts tidigare att världensoljetillgångar är begränsade och att de töms i snabb takt.Med förbrukningstakten är de nu kändatillgångarna tömda om enligt WorldwatchInstitute. Det gör att vi måste räkna med brant stigandedrivmedelskostnader framöver. Det finns många godarationella skäl att mycket snabbt se över trafikpolitiken ochinfoga den i ett nationellt och internationelltansvarstagande för att minska användningen av fossilabränslen.tabellFör att klara ''Naturens krav'' måste vägtrafikenminskas. Det kan formuleras i två mål:1. minska trafikarbetet (mätt som fordonskilometer)från personbilstrafiken till 1995,2. minska trafikarbetet (mätt i tonkilometer) frånlångväga godstrafik, dvs sådana transporter som är mer än10 mil långa till 1995 och till år 2000.Skattesystemet måste miljöanpassas så att det är ett brastyrinstrument för en ny trafikpolitik.StorstädernaDen snabba ökningen av trafiken i storstäderna leder tillallt större problem med bland annat buller, avgaser,allergier och skadade kulturskatter. För att komma bortfrån skadorna fordras det att den kollektiva trafiken får ensådan omfattning, servicetäthet och pris att den blirattraktiv för merparten av resenärerna i storstadsområdena.Den spårburna kollektiva trafiken måste byggas ut.Bilismen måste betala för de kostnader som den medförockså regionalt. Detta kan ske genom system med biltullaroch regionala drivmedelsskatter. Eftersom arbetsplatser istorstädernas centrala delar alstrar mycket trafik behövs deten speciell storstadsavgift. Inkomsterna från detta skallanvändas för att rusta upp och bygga ut den kollektivatrafiken.Miljöpartiet de Gröna har krävt att kommunernasskattebas måste vidgas för att de skall kunna klara alla deuppgifter som de åläggs förutom att de skall klara en godtrafikförsörjning på ett ekologiskt bra sätt. Ett sätt är attåterge kommunerna rätten att beskatta fastigheter ochjuridiska personer i nya former.Att genomföra en riktig trafikpolitik i storstäderna är ennationell angelägenhet. Minskad bilism leder till:1. minskade personskador, vilket minskar belastningenoch kostnaderna inom vården,2.