mot · GE02Ub225 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningSkolans viktigaste uppgift är att ge alla elever godakunskaper och färdigheter. Undervisningen skall bedrivasså att varje elev ställs inför uppgifter som stimulerarvederbörande att utvecklas optimalt.Betyg är ett hjälpmedel för att nå dessa mål. Betyg gerinformation och stimulans. Betygen är också en utvärderingav såväl den enskilde elevens som skolans prestationer.2. Betyg är en av förutsättningarna för en bättre skolaSåväl elever som föräldrar har uttryckt starka önskemålom betyg, men först i årskurs 8 konfronteras eleverna meddagens betygssystem. Många blir då -- på goda grunder --besvikna. Skälen härför är flera:Betygsskalan ärrelativ och inte kopplad till uppnådda kunskaper.Så som det relativa betygssystemet används i praktikenkan det innebära att ett visst antal betygsgrader (1--5)fördelas bland eleverna i en viss klass. Betyget kommerdärför inte att i första hand belysa den ådagalagdakunskapsnivån i ämnena utan i stället ange varje elevsposition i klassen relativt klasskamraterna. Elevernauppfattar i stor utsträckning systemet som en kamp ombetygen gentemot kamraterna i stället för en bedömning avde egna kunskaperna och utvecklingen i ämnet.Betygssystemet har för få skalsteg.Det relativa betygssystemet (lägsta betyg 1, högsta 5) geralltför grova mått på skolprestationerna. Den i praktikenlilla skillnaden mellan en ''stark trea'' och en ''svag fyra''avspeglar sig i betyget som en stor faktisk skillnad.Förutom att eleverna betraktar skillnaden som storkommer den också rent objektivt att behandlas så vidantagning till studier och i anställningssammanhang. Dettaförstärks av att betygsskalan härvidlag i praktiken endasthar tre betyg av intresse (betygen 3, 4 och 5).Som utvärderingsinstrument av undervisningensresultat, av lärarnas och elevernas prestationer och sominformation till elever, föräldrar, lärare och skolledningförlorar betygen därför mycket av sitt värde.Varjebetygstillfälle blir dramatiskt.Betygsgivningen i dagens system börjar, som nämnts,först i årskurs 8 och antalet skalsteg är få. Möjligheterna atttillgodoräkna sig komplettering i efterhand av redan sattabetyg är mycket begränsade. Det är därför naturligt attvarje betygstillfälle i skolan har kommit att ses som mycketdramatiskt och viktigt.Till följd av detta har i alltför hög grad kunskapsprov aveleverna blivit förknippade med olustkänslor, stress ochprestationsångest. Om eleverna fixeras vid enstakaskrivningsresultat ger detta säkert också upphov till andraoönskade effekter, som till exempel en ytlig inläsning införproven till förfång för djupare och mer beständig kunskapsom skapar överblick.De negativa effekterna av dagens relativa betygssystemhar lett framför allt dess socialdemokratiska konstruktörertill slutsatsen att betyg över huvud taget inte borde finnas.Ibland anförs även ideologiska motiv för detta. ''Betyg skapar stress och osund konkurrensmentalitet''hävdar några. Det är lätt att hålla med om att derelativa betygen ger sådana effekter, eftersom detillämpas på det ovan angivna sättet, har få skalsteg, iprincip är i konkurrenshänseende slutgiltiga och ges vid fåtillfällen. Det är emellertid knappast något argument motatt använda kunskapsrelaterade betyg, som ger andra ochpositiva effekter. ''Betyg bidrar till utslagningen'' hävdar andra. Det finnsemellertid inte något underlag för ett sådant påstående.Låga betyg är symptom på helt andra saker. Den forskningsom finns tillgänglig ger snarare underlag för att hävda attpåståendet är falskt. Tvärtom kan betyg ofta varautslagsgivande för att få barn från icke studiemotiverandehem att välja fortsatta studier. Betyget är kvittot påkunskaper och kompetens och kan därmed uppväga enstudieointresserad eller studienegativ attityd i hemmet.Betyg kan i själva verket vara det mest effektiva sättet attmotverka den sociala snedrekryteringen till högre studier.3. Varför betyg?Betygen behövs. Framför allt följande skäl är centrala:1 Betyg är stimulerande för eleverna. De börutgöra ett sammanfattande uttryck för resultatet avterminens ansträngningar. De utgör kvittot på vad manåstadkommit. Eleven får här beviset på att han eller hon haråstadkommit något av betydelse i ett eller flera ämnen.Nästan alla elever är bra i något ämne. Betygen kan hjälpaeleven att klara moment och avsnitt som är nödvändiga menupplevs som svåra och tråkiga. Genom betyg kan eleverfrån icke studiemotiverande hem stimuleras att gå vidare.2 Betyg är också uppfordrande. Ett lägre betyg änförväntat ger signal om att extra insatser och ansträngningarär av nöden. För lärarna är det en signal om detsamma.Barn utvecklas ständigt, och kunskaper kan alltidförbättras. Betygen är det formella beviset på att utvecklingfaktiskt ägt rum. Betyg som relateras till den enskildeskunskaper och som kopplas till en individuell plan förelevens skolgång har störst förutsättningar att ge positivaresultat. Betyg i många steg och givna ofta hjälper elevernaatt uppnå personligt ställda mål.3 Betyg är viktiga som inslag i lärarnas kontinuerligautvärdering av undervisningen. För läraren ärbetygen -- och den bedömningsprocess som betygsättningeni sig utgör -- ett värdeomdöme om utfallet avundervisningen för såväl klassen som helhet som enskildaelever. För skolledningen är betygen tillsammans medresultaten från eventuella nationella prov ett led iutvärderingen av lärarnas insatser. I en decentraliserad ochavreglerad skola är betygen också en viktig del av dennationella utvärderingen av skolans resultat.4 Betygen skall ge rättvisande och lättbegripliginformation som kan förstås av alla. Informationen äravsedd för eleven själv, föräldrarna, lärarna, skolledningen,de som är ansvariga för vidareutbildning, avnämare påarbetsmarknaden m.fl. Betygen utgör en formell ochobjektiv bekräftelse på den information till elever ochföräldrar som kontinuerligt också ges i andra former.Betygen kan jämföras och kontrolleras av eleven.Enbart samtal kan leda till en inofficiell betygsättningsom inte kan kontrolleras. Dessutom ges vid samtal ofta enalltför positiv bild av elevens prestationer, något som ledertill besvikelse för många som får sitt första betyg i årskurs8.5 Genom betygsättningen är det enkelt att formulerakrav på behörighet till fortsatt utbildning, oavsett omdet gäller studier i gymnasieskolan eller högre utbildning.Genom att ange en lägsta betygsnivå klargör man vilkaförkunskaper de fortsatta studierna minst kräver.6 Betygen kan i viss utsträckning också fungera somunderlag för urval till högre utbildning. Betygens rolli detta sammanhang har emellertid övervärderats. Iurvalssituationer bör framför allt användas prov och testsom är specifika för den sökta utbildningen. Betyg ochgenerella prov kan utgöra en första urvalsgrund, i den månsådana över huvud taget är nödvändiga. Betyg bör ha enbegränsad varaktighet i urvalssammanhang.4 FörslagSom framgått ovan bör betyg i första hand betraktas somett pedagogiskt och informativt hjälpmedel. I framtidenborde det därför vara upp till varje enskild skola att i storutsträckning själv bestämma hur och när betyg skallanvändas. Vägen dit är emellertid lång. Med tanke påbetygens betydelse för behörighet och urval i skildasammanhang kommer det att åtminstone i närtid varanödvändigt med generella regler för betygsgivningen. Detbehövs därför ett helt nytt betygssystem. Detta bör byggasupp med följande åtta beståndsdelar som kärna:Kunskapsrelaterade betyg införs . Tanken på att den absoluta rättvisankan uppnås -- t.ex. med hjälp av relativa system -- måsteöverges, eftersom försök att åstadkomma millimeterrättvisaleder till byråkrati, centraliserade undervisningsnormeroch -- paradoxalt nog -- orättvisa. Det finns mångasanningar som inte låter sig beskrivas i stapeldiagram. Medkunskapsrelaterade betyg blir betygsättningen rättvisande.I vissa ämnen skall nationella prov ges somunderlag för lärarnas bedömning, men de bör inte varanormerande för betygsättningen i de enskilda fallen.Lärarna är kompetenta och förnuftiga nog att ge rättvisandebetyg.2 Elevernas egna insatser avgör om de kan nå högrebetyg. Att vissa betyg ''tar slut'' blir aldrig aktuellt.Betygsättningen skapar på detta sätt mer stadga ochmålmedvetenhet i det dagliga skolarbetet.För lärarna ger detta goda möjligheter att ge varjeenskild elev maximalt av den undervisning och dekunskaper eleven kan tillgodogöra sig eller för tillfället harambition att klara av.3 Betygen skall ges i en tolvgradig skala. Tio avstegen används för godkända prestationer. Det blir lättareför lärarna att sätta betyg när skillnaderna mellan varjeskalsteg inte får samma stora betydelse. För eleverna gerökade ansträngningar snabbare och tydligare utslag ibetygen. Skillnaden mellan ''en stark trea'' och ''en svagfyra'' får direkt genomslag i betyget.Dagens relativa betygssystem avlöste de tidigarebokstavsbetygen, som formellt gavs i en sjugradig skala.Med de + och -- som kunde åtfölja betygen hadebetygssystemet i realiteten minst 15 skalsteg. Det föreslagnanya systemet blir därmed -- när det gäller antalet skalsteg --ett mellanting mellan de tidigare systemen. Det ansluterockså bättre till de betygssystem som används i vår omvärld.Några + eller -- efter betygen skall inte förekomma. Däremot är det rimligt och kan dessutom ha enstimulerande effekt att inte vid de första tillfällena då betygges utnyttja hela skalan.4 Det måste vara uppgift att ge varje elevundervisning efter hans/hennes förutsättningar, så atteleven når en godkänd nivå på sina kunskaper, menbetygsskalan skall också innehålla omdömetunderkänd. De två lägsta skalstegen skall reserverasför icke tillfredsställande resultat. Det lägsta betyget ges tilldem som inte ens bemödat sig om att uppnå en visskunskapsnivå. I innebär betygenunderkänd/godkänd lika mycket ett krav på skolan som påeleven.På lågstadiet skall skolan i princip ha en skyldighet se tillatt alla elever når godtagbara resultat vad gäller degrundläggande färdigheterna.5 Betygen skall kunna kompletteras och ersättatidigare givna betyg. Många elever utvecklas sent. Intressenför olika ämnen uppstår . Efter avslutadskolgång ges möjligheten att komplettera och tentera förönskat betyg. En förutsättning är naturligtvis att ettkompletterat betyg skall vara resultatet av samma grundligaprövning av kunskapsnivån som det ursprungliga betygetfrån den reguljära skolan.6 Betyg skall ges tidigt och ofta. Det förefallerrimligt att eleverna skall få betyg åtminstone i sammaårskurs som man börjar mäta längdhoppsresultat. Elevernahar behov att få veta även i andra sammanhang vilkaresultat de uppnått. Betyg bör därför, enligt vår mening, gessenast fr.o.m. vårterminen i årskurs 3 och därefter varjetermin.7 Betyg skall utgöra bevis för behörighet att läsavidare. Krav på visst betyg skall kunna ställas upp förbehörighet till såväl gymnasieutbildning som högre studier.Behörighetsnivån är uttryck för den minsta kunskapsmängdsom är nödvändig för eleven om denne skall ha godaförutsättningar att med godkänt resultat klara av de vidarestudierna.8 Betygen kan också utgöra ett av flera underlag förurval till högre utbildning eller yrkesarbete. Betygensroll härvidlag bör emellertid tonas ned. Mottagandeläroanstalt eller arbetsgivare skall självfallet själv bestämmavilka relevanta kriterier som bör användas i enurvalssituation. Betygen kan användas som komplement tillspecifika prov, anlagstest etc. Vid urval till högre utbildningbör betygen ges en begränsad varaktighet så att de inte har samma betydelse för urvalet.Betyg, utformade på detta sätt, ger informationtill elever och föräldrar. De kunskapsrelaterade betygenkan tjäna som incitament för lärarna att bättre följa deenskilda eleverna vad gäller deras förbättrade ellerförsämrade resultat. Betygen informerar också om sådanaförändringar till vägledning för föräldrarna. Därmedunderlättas kommunikationen mellan föräldrar och skola.Betygen kan utgöra grund för förändringar av individuellastudieplaner och för meningsfulla samtal mellan lärare,elever och föräldrar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om motiven för ett nyttbetygssystem,2. att beslutar införa ett nytt betygssystem ienlighet med vad som anförts i motionen.