mot · GE02Ub158 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Låt hushållet bli en legitimerad och kompetenskrävandesektor i samhällslivet i lika hög grad som andraarbetsområden!Det behövs en betydande satsning på hushållsutbildningtil gagn både för den enskilde och för samhället. Den somhar hushållsekonomiska kunskaper kan också utnyttjaresurser som tid och pengar effektivt och vet vad rätt kostbetyder för såväl hälsa som välbefinnande.Det borde var en rättighet för varje ungdom att i skolanfå utbildning för att klara vardagslivet i bostaden sominredning, utrustning, städning, mathållning, kläder, tvätt,planering, organisation, inköp, fritid, samlevnad m.m.Snart sagt talas om statens, landstingens ochkommunernas dåliga ekonomi. I sammanhanget glöms oftabort den enskilde medborgarens möjligheter tillhushållning, till att kunna sköta sin hälsa, sitt kosthåll osv.Propositionen om gymnasieskolan har fått den fina titeln''Växa med kunskaper''. Men innehållet saknar mångaväsentliga delar, det torde t ex vara svårt att växa utan kost.Detta ord nämns överhuvudtaget inte i hela propositionen.Tidigare utredningar, handlingsprogram ochförsöksverksamhetI betänkandet ''Utredningen om de tvååriga, ej direktyrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan'' sägs bl a:Gymnasieskolans ansvar för undervisning ihushållsekonomi har enligt utredningens uppfattning inteblivit mindre utan snarare tvärtom eftersom i stort sett allaungdomar mellan går i gymnasieskolan.Grundskolans undervisning i hemkunskap är av mycket storbetydelse, men den kan inte ge de grundkunskaper som ärrelevanta för 14-åringar och ge tillämpbara kunskaper förett komplicerat vuxenliv.Vårt samhälle med dess alltmer kvalificerade arbetenkräver ett personligt ansvarstagande för hälsa ochvälbefinnande så att varje medborgare kan göra en fullödiginsats. Eftersom de svenska hemmen har småmöjligheter att förmedla denna kunskap till våra ungdomarmåste skolan ta sitt ansvar.Konsumentpolitiska kommittén konstaterade i sittbetänkande att cirka en miljon barnfamiljer -- medhjälp av medveten inköpsplanering och med färreinköpstillfällen -- skulle kunna spara cirka 2 400 miljonerkronor per år.I rapporten års livsmedelskommitté sägs bl a:Dagens unga föräldrar har i regel dålig utbildning imatlagning och näringsfrågor och har inte fått praktiskerfarenhet att stödja sig på.Rapporten ''Yrkesutbildning inför 1990-talet'' refererartill en undersökning där hushållsarbetet uppskattas till 50timmar i barnfamiljer. Med ett uppskattatmarknadslönevärde på blir dettotala marknadsvärdet av hushållsarbete ungefär 300miljarder kronor per år.Enligt samma rapport kommer under 1990-taletkunskaper som ligger nära dagens yrkeskunskaper att varanödvändiga för det oavlönade arbete som utförs i hemmen.För yrkesutbildningens del innebär detta ett vidgatansvarsområde.Livsmedelsverket har i sitt handlingsprogram för kost-och hälsofrågor slagit fast att:Konsumenterna måste ha tillräckliga kunskaper påkostområdet och förmåga att omsätta vetandet i praktiskhandling när det gäller att sätta samman sin kost på ett urnäringssynpunkt riktigt sätt.I från försöksverksamhetenmed naturbrukslinjen 1989/90 görs följande bedömning:Hälsa--kost-modulen upplevdes förvånansvärt positivt.Ofta bedrevs de vid hushållsskola eller liknande i närhetenav den egna skolan.Som ett resultat av den ohälsa som gör sig påmind har påsenare tiden en rad olika organ börjat intressera ochintensifiera sin verksamhet kring kosten och dess påverkanpå hälsan. Så har t ex livsmedelsverket och socialstyrelsenen expertgrupp för kost- och hälsofrågor, som arbetar medsambandet mellan olika sjukdomar och kosten. drivs ett program som arbetar för att förändra matvanorna hos befolkningeni länet.Nationella programOvanstående är exempel på några av de mångaindikationer som förekommer när det gäller behovet avutbildning i kost-, hälso- och hushållningsfrågor. Det är medstor förvåning vi finner att propositionen ''Växa medkunskaper'' så gott som helt har nonchalerat ovanståendesignaler om det stora behovet av kunskaper i dessa ämnen.I det förslag till timplan som återfinns i kapitlet 3.7.2 finnsett så kallat kärnämne benämnt idrott och hälsa. Det låtervällovligt men kan vid närmare granskning inte på någotsätt inrymma en undervisning ens värt namnet hälsa.Man måste lära sig att konsumera kalorier, inte baragöra sig av med dem!Under förutsättning att beslutar om nationellaprogram föreslår vi därför att ett basämne (kärnämne)kost--konsumentkunskap ingår i samtliga nationellaprogram som skisserats i propositionen. Det bör enligt vårmening kunna utformas på liknande sätt som skett iförsöksverksamheten för naturbrukslinjen ochomvårdnadslinjen. Där har man använt sig av längresammanhängande pass, moduler, och som visat sig varauppskattat därför att praktiska övningar kunnat ingå. Denpraktiska tillämpningen av de teoretiska kunskaper someleverna får i många andra ämnen är en omistlig tillgång iden enskildes liv. Minst per studieår bör avsättastill konsumentkunskap med praktisk tillämpning.Individuella programEnligt propositionen ska de individuella programmenvara motivationsskapande och vägledande för elever som äromotiverade eller studieobestämda. De individuellaprogrammen ska även ses som en möjlighet för de eleversom vill ha en individuell utbildning och som inte ryms i denationella programmen.Vidare sägs att programmen kan utgöras av delar av denreguljära utbildningen på något nationellt program. De kanockså vara upplagda på längre eller kortare tid.Erfarenheten från nuvarande gymnasieutbildning är den attde tvååriga utbildningarna är populära bland ungdomarna.Inte minst de studietrötta eleverna väljer en tvåårig linjeidag.I detta sammanhang vill vi peka på den betydelse somnuvarande konsumtionslinjen och dekonsumentekonomiska specialkurserna haft för mångaungdomar som varit osäkra i valet av utbildning. Linjen ochkurserna har också möjliggjort att kulturarvet ifråga ommat, sömnad och vävning kunnat upprätthållas. Vi menaratt karaktärsämnena från dessa utbildningar måsteåterfinnas i de individuella programmen.Internathushållsskolor/lanthushållsskolorI utbildningsutskottets betänkande 1990/91:UbU4angående ansvaret för skolan slogs fast att ävenframdeles ska vara huvudman för vårdutbildning ochutbildning inom konsumtions-, jordbruks-, skogsbruks- ochträdgårdsområdena. Utskottet, och sedan även ,slog fast, att ett fortsatt brett utbud av utbildning inom dessaområden är av stort värde.Det bedrivs en verksamhet vidinternathushållsskolorna/lanthushållsskolorna där basen iflertalet fall utgörs av de konsumentekonomiskaspecialkurserna. Någon skola har avtal med kommunen omlivsmedelsteknisk linje, vissa andra har högrespecialkurs ikost--hälsa. Därtill finns ett antal kortkurser i skilda ämnen.Vissa av kursena har ingått i den så kallade lilla ramen.Enligt det nu föreliggande förslaget om gymnasieskolanföreslås att de utbildningar som anordnas somspecialkurser och som ska finnas kvar, fr o m den 1 juli 1992bör inordnas under det nya begreppetpåbyggnadsutbildning samt anordnas som komvux. Vidaresägs att alla kurser som inte är helt aktuella eller som enbartbör anordnas i form av uppdragsutbildning bör upphävas.Det kan enligt vår uppfattning inte vara riktigt att på ettså drastiskt sätt ta bort specialkurserna ikonsumentekonomi. Det låter sig sägas att de i vissutsträckning återfinns i komvux, men då har manåldersgränsen , och flertalet ungdomar som idaggenomgår dessa kurser gör det endera strax efter avslutatgymnasium eller direkt efter . Riksdagenmåste, som vi ser det, klart uttala att dessa kurser kan ingåsom ett alternativ i det individuella program som föreslås ipropositionen.De högre specialkurserna i kost--hälsa, som antingenhelt försvinner eller återfinns i komvux, ser vi som mycketvärdefulla. Vi menar att de fortfarande måste finnas kvari utbildningssystemet och vara åtkomliga för sökande ävenunder 20 år.I propositionen föreslås ett nationellt program Hotelloch restaurang. Vi tycker det vore en bättre benämningmed Hotell--restaurang--storhushåll.I internathushållsskolorna/lanthushållsskolorna harSverige en unik resurs. Här finns uppbyggda center för denutbildning som upplevts så positiv avmånga elever. Skolorna har väl förvaltat kulturarvet, har engod miljö och har rika möjligheter till social samvaro.Därför måste skolorna i fortsättningen få utvecklas, delsgenom de möjligheter till undervisning som vi ovanskisserat, dels också genom att vara med i den ''nya''gymnasieskolans nationella program.I propositionen föreslås ett nationellt program Hotelloch restaurang. till innehållet i programmet bör dettaistället få --storhushåll. Vi föreslåratt det efter ett första sammanhållet år görs en uppdelning itre delar istället för de två, Hotell resp restaurang, somföreslås. Den tredje grenen vill vi benämna storhushåll. Detserveras drygt 4 miljoner luncher/dag. Här finns ettstort behov av välutbildad personal i storhushållen, i skoloroch andra offentliga institutioner samt i företagensmatsalar. Denna gren, storhushåll, borde vara väl lämpadatt förläggas tillinternathushållsskolorna/lanthushållsskolorna.Centern har i partimotion avvisat de besparingar somregeringen föreslagit, , resursen skaenligt återföras till kommunerna för attupprätthålla kvalitén i utbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett basämne (kärnämne)kost--konsumentkunskap, införs i samtliga nationellaprogram,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nuvarande konsumtionslinjeskaraktärsämnen i det individuella programmet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de konsumentekonomiskaspecialkurserna som ett alternativ i det individuellaprogrammet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den högre specialkursen kost--hälsas bibehållande i det framtida kursutbudet,5. att beslutar att utbildningar som tidigarevarit öppna för sökande under även i fortsättningenskall vara det,6. att beslutar att det nationella programmethotell och restaurang får beteckningen hotell--restaurang--storhushåll,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt utbildning i storhushåll bör förläggas tillinternathushållsskolor/lanthushållsskolor.