mot · GE02Ub195 · 1991-05-08 00:00:00 — Genom en förändradbeslutsstruktur inom universiteten, lärare som förutsättsforska inom tjänsten och ett anslagssystem som premierarde universitet som kan redovisa de mest framståendeutbildningsoch forskningsresultaten kommer en integreradsyn på utbildning och forskning att utvecklas.En friare resursanvändning medför i sigbesparingsmöjligheter genom mindre byråkrati ochminskad suboptimering m.m. Kvalitetsförstärkningenenligt ovan kan emellertid inte uppnås utan resurstillskott.Vi beräknar att kostnaden för de av oss föreslagnakvantitativa och kvalitativa åtgärderna sammantaget liggeri storleksordningen . Avkastningen påviss del av löntagarfondernas nuvarande kapital samt detovan nämnda stiftelsekapitalet bidrar till att våra måluppnås snabbare än vad som annars vore möjligt.Vi vill i detta sammanhang något beröra regeringensförslag att spara pengar genom att slå ihop små institutionertill större. Vi bestrider inte att vissa institutioner i densvenska högskolan är så små att ekonomiska vinster skullemöjliggöras genom sammanslagningar. Beslut i frågor avdetta slag måste självfallet fattas lokalt. Vi avvisarpropositionens argumentation om att det finns''demokratiska skäl för större arbetsenheter''. Även vid enmindre institution, som leds av en prefekt, kan allamedarbetare ges goda möjligheter till inflytande. Någrabindande uttalanden från statsmakternas sida i dessa frågorbör inte göras.5. Universitet och högskolor måste ges engångsanslagför att snabbt förnya försliten och omodern materiel förforskning och utbildningUtrustningssituationen inom högskolan är på många hållalarmerande. De omedelbara investeringsbehoven har avbland annat akademiska rektorskonvent bedömtstill . Vi menar att statsmakternapå nytt måste ta ställning till denna fråga, som utan att lösasdiskuterades i samband med forskningspolitiskabeslut . Beslut om anslag i den angivnastorleksordningen bör fattas så snart som möjligt.6. Internationaliseringen av universitetens ochhögskolornas verksamhet måste intensifierasYtterligare medel måste anslås för att förbereda ettfullvärdigt och helhjärtat deltagande i den EuropeiskaGemenskapens skilda utbildnings- och forskningsprojekt.De studerande måste dessutom ha sådana förkunskaper attde kan tillgodogöra sig kurslitteratur på främmande språk.En större andel av universitetsutbildningen måste ocksåförmedlas på andra språk än svenska. Studiemedel förstudier utomlands måste ges på samma villkor som förstudier i Sverige.7. Den studieförberedande gymnasieskolan måsteförstärkas i stället för att försämras!Den nuvarande regeringens planer på nedrustning avden studieförberedande gymnasieutbildningen måste slåstillbaka. Förstärkningar som möjliggör fördjupadeämnesstudier skall i stället genomföras. Det innebär bl.a.satsning på mer forskningsanknytning i gymnasiestudiernagenom att fler lektorat inrättas och besätts. Inte minstviktigt är det att de blivande studenterna bibringas godaspråkkunskaper. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till utökningav den högre utbildningen och ombildning av universitetoch forskningshögskolor till fristående stiftelser i enlighetmed vad som i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pröva ett system därstudenternas val av utbildning påverkar resursfördelningen,3. att godkänner riktlinjer för omställning ochminskning av den statliga administrationen vad gäller högreutbildning och forskning i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examination, m.m. inomforskarutbildningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att främja en ökadinternationalisering av den högre utbildningen.