mot · GE02So446 · 1991-01-25 00:00:00 — Människan i centrum -- förnyelse av hälso-, sjuk- och äldrevården InnehållsförteckningSammanfattning1Vård på lika villkor3Kris i vården?4Ökade resurser till vården5Förebyggande vård6Etik i vården6En värdig äldrevård7Primärvårdens utbyggnad9Satsa på sjukvårdspersonalen10Offentlig och privat vård i samverkan11Landstingens roll -- nya organisations- ochfinansieringsformer11Hemställan13SammanfattningVård på lika villkorRätten till en god vård måstetillförsäkras alla människor, oavsett ålder, inkomst ellerboendeort. Det är den enskildes behov och önskemål som iförsta hand skall styra vårdinsatserna. Resurserna tillvården måste fördelas rättvist, också i ett regionaltperspektiv.En miljard till den direkta vårdenFör att komma tillrätta med problemen i sjukvården, som bl a kommer tilluttryck i form av långa köer till vissa operationer och bristpå vårdplatser, krävs ökad effektivitet och nya resurser. Detär inte rimligt att administration och byråkrati inomsjukvården tillåts växa på bekostnad av direktasjukvårdsinsatser och tid för omsorg om den enskildepatienten. Vi kräver en omfördelning av befintliga resurser,vilket frigör ytterligare till den direkta vården.Ökade satsningar på förebyggande vårdÖkadesatsningar bör göras på förebyggande vård, särskilt för deäldre. Det är angeläget med tanke på de stigandesjukvårdsbehoven. Antalet äldre ökar, likaså antaletcancerfall och patienter med hjärtsjukdomar. Det går attförebygga sjukdomar och förbättra vården bl a genom ökadinformation om betydelsen av goda kostvanor och ettminskat alkohol- och tobaksbruk. Miljöns betydelse för engod hälsa måste uppmärksammas.Debatt om etik i vårdenDen medicinskaforskningens snabba utveckling ställer samhället ochindividen inför etiska och ekonomiska problem, bl a när detgäller rätten till vård. Diskussionen om val och urval ivården måste intensifieras. Vi anser att regeringen snarastbör ta initiativ till en sådan etisk debatt som grund förprioriteringar.Valfrihet för de äldre i boende- och vårdformerDeäldre måste ges valfrihet i boende- och vårdformer. Detkrävs en utbyggnad och upprustning av ålderdomshem,sjukhem och gruppbostäder. Reglerna som styrutbyggnaden av gruppbostäder lägger hinder i vägen ochbör ses över. Statsbidragsreglerna för om- och nybyggnad avenskilda sjukhem måste ses över. Nya former för omsorg avde äldre bör prövas. Friska ålderspensionärer bör i störreutsträckning i organiserad form kunna utföra olikahemtjänstsysslor. Kommunernas anställningsvillkor fördem som vårdar anhöriga måste ses över i syfte att få en mergenerös och likartad tillämpning.Primärvården i nya driftsformer och med olikautövareEn förstärkt primärvård är grunden ifolkhälsoarbetet. anser att primärvårdenmåste kunna organiseras i olika driftsformer och utföras avolika utövare i offentlig, privat eller kooperativ regi.Centerpartiet ställer sig positivt till olikautvecklingsmodeller som innebär ökad decentralisering,ökat patientinflytande och minskad administration i vården.Satsa på sjukvårdspersonalenEn god tillgång påsjukvårdspersonal i hela landet är en förutsättning för enrättvis sjukvård. Vi kräver en väl underbyggd och långsiktigplanering av personalförsörjningsläget inom sjukvården.Fritt val av läkare måste tillförsäkras alla. Detta kan ske bla genom att läkaretablering i glesbygd stimuleras genomannan taxesättning. En flexibel organisation med mindrevårdenheter och där större ansvar och befogenheterdelegeras till personalen ger bättre vård och störrearbetstillfredsställelse.Offentlig och privat vård i samverkanEn utbyggdprivat sjukvårdsverksamhet ökar människors valfrihet,stimulerar utveckling och effektivitet. Det är viktigt att denprivata vårdens villkor förbättras.Ansvar för vårdenLandstingen skall ha detlagreglerade ansvaret för hälso- och sjukvården. Politikernaskall främst fungera som de som ställer krav på vården ochföreträder patienterna. Landstingen måste utvecklasorganisatoriskt. Driften kan ske i landstingens egen regi, påentreprenad, av anställda, organisationer, anhöriga ochprivata företag.Budgetverksamheten bördecentraliseras. Vi stöder den verksamhet som pågår inomlandstingen där landstingens budget på central nivå endastbeskriver mål och ramar. Det åligger basenheterna attsjälva utforma sin verksamhet utifrån dessa ramar och medhänsyn till befintliga resurser.Samverkan mellanlandsting, kommuner, enskilda vårdgivare och ideellaorganisationer inom vården måste utvecklas.Finansiering av vårdenVi kräver en parlamentariskttillsatt kommitté som ser över den framtida sjukvårdensorganisation och finansiering.Genom en samordning avsjukvård och sjukförsäkring kan resurserna användaseffektivare.Nya system för prissättning av vården börprövas i syfte att uppnå en effektivare vård. Ett system somprövas med goda resultat är systemet meddiagnosrelaterade grupper, DRG, där man tar betalt försina prestationer enligt en prislista.Vård på lika villkorEn väl utbyggd och fungerande hälso- och sjukvård är enav grundstenarna i ett välfärdssamhälle. Vården skall varaav god kvalitet och tillgänglig för alla oavsett inkomst, åldereller bostadsort. Valmöjlighet mellan olika vårdformer ochvårdgivare måste erbjudas.För är god vård lika med rätten ochmöjligheten till vård som bedrivs i första hand utifrån denenskilda människans behov och önskemål. Patienternas ochanhörigas möjligheter att påverka vården måste stärkas.Behovet av vård varierar från individ till individ och frånlandsända till landsända. Inga centralistiska lösningar kan ilängden styra vardagsvården så att den fungerar på ett förden enskilde helt tillfredsställande sätt.Centerpartiet behandlar vårdfrågorna utifrån enhelhetssyn på människan och miljön. Det är angeläget att ihögre grad än uppmärksamma de tydliga sambandsom finns mellan hälsa och miljö.Kris i vården?Sverige har en sjukvård av hög kvalitet. Professionalismoch engagemang i förening med god teknisk utvecklingpräglar i hög grad vården. Trots detta finns uppenbarabrister, ofta regionalt betingade. Patienternasvalmöjligheter är starkt begränsade, bristen påvårdalternativ besvärande, personalpolitiken iblandbristfällig och köerna till olika operationer och andraingrepp ofta mycket långa. har det visat sig attvissa sjukhus har outnyttjade resurser.Samhället kan tjäna mycket på att investera bortvårdköerna. En företagen studie visar att baraköerna till ortopeden på i Stockholmkostar . På ortopedkliniken köarungefär 1 200 personer och den genomsnittliga väntetiden för enoperation är 13 månader. kostnader försjukersättning till dessa patienter är över 11 miljoner kr.I större utsträckning än vad som skett börförekomsten av ohälsa och vissa sjukdomar i befolkningenkartläggas. Bland annat genom att identifiera vårdbehovetpå kan köerna inom vården successivt minskas.Sjukvårdsdistrikt runt om i landet tvingas nu göra storabesparingar på grund av minskade statliga resurser tillvården. Besparingarna leder bl a till att antalet vårdplatserminskar och att operationer skjuts på framtiden.Långvårdsavdelningar riskerar att få samma bemanning påvardagar som . Man tvingas införa stopp förövertidsarbete och nyanställningar.Många stora sjukhus som byggdes börjar i ökande utsträckning kräva genomgripanderenovering. Detta renoveringsarbete är angeläget, menkostar stora summor att genomföra.Cancersjukvården måste byggas ut. Utbyggnaden måsteske kvantitativt eftersom allt fler insjuknar i cancer ochkvalitativt i takt med den ökade kunskapsuppbyggnadenoch utvecklingen av diagnostik, behandling och vård. Detkrävs också kraftfulla förebyggande åtgärder. En minskningav tobaksbruket och förändrade kostvanor kan minskaantalet cancerfall.Allt fler patienter identifieras som ''hjärtsjuka'' och alltfler äldre patienter kan nu opereras med framgång. Dettagör att de förebyggande insatserna för att komma till rättamed hjärt- och kärlsjukdomarna måste öka, liksom insatserför att bota och lindra. Sjukvårdspersonalens utbildningmåste ge goda kunskaper om sambandet mellan hälsa, miljöoch kost.Svenska hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbund,SHSTF, och har i en nyligen presenteradrapport framhållit att krisen i vården inte beror påpersonalens bristande effektivitet. Sjukvården är snarareför effektiv, menar man. Den medicinskautvecklingen är så snabb att möjligheterna att rädda liv ochge vård ökar betydligt snabbare än de tillgängligaresurserna. Politikerna måste ta sitt ansvar för vården ochbedöma och jämföra kvalitet, kvantitet och kostnader,skriver man. anser att vården behöver bådeeffektiviseras och tillföras ökade resurser.Ökade resurser till vårdenSverige har som enda västland -- sedan regeringsskiftet1982 -- minskat hälso- och sjukvårdens andel avbruttonationalprodukten, BNP. Vårdens andel av BNPsjönk från 1987.Socialdemokraterna har medverkat till att landstingen harfått allt sämre ekonomi. Flera faktorer har bidragit tilldenna kraftiga försämring av landstingens ekonomi. Störstbetydelse har statens åtgärder för att minska landstingensoch kommunernas inkomster haft. Den socialdemokratiskaregeringen har sedan makttillträdet 1982 berövatsjukvården mer än för att klara det statligabudgetunderskottet. Statsbidragens storlek har ocksåminskat högst avsevärt.För 1991 får sjukvården i realt sett 1 miljard kr.mindre . Det säger sig självt att möjligheterna framgångsrik förnyelse inom hälso- och sjukvården inombefintliga ekonomiska ramar är begränsade. Att förnyelsentrots allt sker är främst ett resultat av lokala lösningar ochsjukvårdspersonalens engagemang.Medan sjukvården har fått vidkännas ekonomiskanedskärningar har däremot kostnaderna försocialförsäkringssystemet tillåtits öka på ett oroväckandesätt. Kostnaderna för arbetsskadeförsäkringen har mer änsexdubblats --1988. Det ökande antaletförtidspensionärer och långtidssjukskrivna står för en stordel av kostnadsökningen inom socialförsäkringssystemet.Fortfarande finns effektiviseringsvinster att hämta inomsjukvården, men dessa är relativt begränsade i förhållandetill behoven. Mycket görs i det dagliga arbetet för attutnyttja befintliga resurser på ett bättre sätt. Vårdtidernahar bl a förkortats väsentligt . Mindreeffektiva diagnostiska metoder har övergivits och fleroperationer och andra behandlingar kan ske utaninläggning på sjukhus. återstår en hel del ieffektiviseringsarbetet. Det gäller att finna rutiner ochmetoder för att mäta hur väl målen uppfylls. Det krävsutarbetande av särskilda program för hur man konkret skallkunna mäta kvalitet i sjukvården. Detta förutsätter bl abättre system för ekonomisk redovisning. Effektivareresursanvändning är viktig inte bara inom sjukvården utanockså i avvägningen mellan olika samhällssektorer. Idagfinns t ex människor som länge går sjukskrivna medsjukpenning i avvaktan på operationer. Sjukskrivning fåraldrig företas slentrianmässigt när andra positiva alternativär oprövade.Att få vård i rimlig tid och på rätt nivå är en självklarrättighet och en välfärdsvinst. gränser bör sättas förinom vilken tid en patient skall ha rätt att kunna få vård avvisst slag utförd inom . Det innebär attlandstinget måste sätta upp mål för hur vården skallbedrivas. Vad här anförts om tidsgränser för vård bör gesregeringen till känna.Sjukvårdens problem kan inte lösas inom ramen förnuvarande ekonomiska ramar. Vård och omsorg måste varaekonomiskt prioriterade områden. Trots en ansträngdsamhällsekonomi måste vården i tillföras ökaderesurser.I regeringens proposition 1989/90:14 om ansvaret förservice och vård till äldre och handikappade föreslogs att 1miljard kr skulle gå till information och utbildning medanledning av reformens genomförande. Centerpartietmotsatte sig detta och krävde att pengarna skulle gå tilldirekt vård. Vi säger också nej till det betalningsansvar förfärdigbehandlade patienter inom korttidssjukvården somblir följden av ett förändrat huvudmannaskap inomäldreomsorgen, liksom de betydande kostnader förinformation och utbildning som detta medför. Det böråligga sjukvårdshuvudmännen att fördela ersättningen tilldirekta sjukvårdsinsatser. anser att dendirekta vården skall ha ett resurstillskott på 1 miljard krinom befintliga resurser.Förebyggande vårdFörebyggande insatser behövs för att motverka destigande sjukvårdsbehoven. Orsakerna till ohälsa måsteanalyseras. Sambandet mellan ohälsa ochdroger/tobaksanvändning är klarlagt ochinformationsarbetet i dessa frågor behöver intensifieras.Alkoholpolitiken måste syfta till att nedbringa den totalakonsumtionen och narkotikabruket måste upphöra.Miljöns, och då särskilt arbetsmiljöns, betydelse för hälsanmåste också uppmärksammas.Kostens och motionens betydelse för ett hälsosammareliv bör också betonas. Genom utbildning och upplysning iskolor och på arbetsplatser kan hälsan för den enskildeförbättras. Kostens och motionens betydelse för hälsan börvara självklara inslag i grundskole- ochgymnasieutbildningen. Sjukvårdspersonalens utbildningmåste också inriktas på ökade kunskaper inom dessaämnesområden.Primärvården måste vara basen i landstingens hälso- ochsjukvårdsorganisation. Vardagssjukvården som bedrivsinom primärvården måste kompletteras med ett offensivtlokalt och regionalt hälsoarbete. Det ärsjukvårdspersonalen inom primärvården som har lokalkunskap om människor och förhållanden. Primärvårdenmåste tillföras resurser för att klara dessa uppgifter.Förebyggande och rehabiliterande vård av speciellt äldreär lågt prioriterad från samhällets sida trots att det bordevara samhällsekonomiskt intressant. Medelåldern ökar ochde allra äldsta blir allt fler. Dagens äldre håller sigvisserligen friska längre, men med stigande ålder blir riskenatt drabbas av sjukdom större. Den psykiska hälsan vacklarofta när man blir äldre och sjuk. Detta kan bero på attmånga är ensamstående och att det sociala nätverket tunnasut. Enligt vissa undersökningar ökar självmorden blandäldre kvinnor. Socialtjänst, primärvård och geriatrik börfinna former för ett ökat förebyggande hälsoarbete blandäldre.Vad här anförts om behovet av förebyggande insatser ihälso- och sjukvården bör ges regeringen till känna.Etik i vårdenDen medicinska forskningens snabba utveckling ställersamhället och individen inför etiska och ekonomiskaproblem, bl a när det gäller frågan om att ge de äldre fullgodvård. Det gäller att i varje enskilt fall finna avvägningarmellan de vårdbehövandes olika önskemål i förhållande tillbefintliga resurser och medicinsk kunskap. Det är svårt, föratt inte säga näst intill omöjligt, att väga ett vårdbehov motett annat och göra ett urval. Ändå är dessaprioriteringsfrågor nödvändiga att diskutera. Frågor ommänniskovärde, lika värde och rättvisa gör sig gällande viddessa bedömningar.I har debatten om urvalsprinciper inom vårdenpågått . Där har man i en utredning sammanställten lista på hur olika slags sjukdomstillstånd skall prioriteras.Akut sjuka har högsta prioritet, nästa grupp gäller insatserför att bota sjuka vars liv hotas på , t excancerpatienter. Många läkare i kräver nu att någoncentral instans, t ex , utarbetar en liknandelista där vårdbehoven rangordnas efter svenskaförhållanden. anser att det finns anledning attöverväga utförandet av en liknande lista för svensksjukvårds vidkommande.Resursknappheten riskerar att framtvinga prioriteringardär åldern i sig blir en stark prioriteringsfaktor. Skall deäldres behov av en värdig vård behöva stå tillbaka för en ioch för sig angelägen plastikoperation? Skall en människasrätt vardagliga, men ändå högst besvärande krämpor,behöva vara obehandlade på grund av enständigt fortgående högspecialisering?De äldre får visserligen hjälp, men inställningen hosmånga i ansvarig administrativ och medicinsk ställning är attäldre människor upptar dyrbara vårdplatser, bättre ämnadeför yngre med sjukdomar eller tillstånd som kräver en högtspecialiserad vård. slår fast att äldremänniskor har rätt att mötas med respekt och att få adekvatvård.Det finns vidare anledning att uppmärksamma de etiskaproblem som kan uppkomma i samband med denmedicintekniska utvecklingen och de handikappadesställning. Detta gäller bl a frågor om fosterdiagnostik ochabort. Ett annat aktuellt exempel utgör vården av för tidigtfödda barn, där man ständigt lyckas pressa gränsen föröverlevnad. Vården är mycket kostsam och många barn blirhandikappade för livet. En felaktig urvalsprocess kan ledatill diskriminering av framför allt de svaga och utsatta isamhället.Dagens situation i vården reser påträngande etiskafrågor. Det vore ovärdigt vårt samhälle att inte klart ochmedvetet formulera problemet. föreslårdärför att regeringen tar initiativ till en etisk debatt inomvården som syftar till att tjäna som grund för prioriteringar.Det resultat som framkommit i etiska nämnder, iLandstingsförbundets regi och som kommit till uttryck iolika utredningar måste härvid beaktas så att en samsyn kanuppnås. Regeringen bör ges i uppdrag att initiera en sådandebatt.En värdig äldrevårdDe äldres andel av befolkningen har fördubblats och andelen mycket gamla fortsätter att ökasnabbt. ökade antalet 75-åringar . minskade antalet vårdplatsermed 13 000. Mellan 1985 och kommer antalet 80-åringaratt öka med . kommer 400 000 svenskar att vara . Även om hälsoläget hosde äldre förbättras påtagligt med ökad medellivslängd somföljd, leder förändringarna i befolkningens åldersstrukturtill krav på ökade sjukvårdsresurser.Bostadsfrågan för de gamla inom vården är särskiltsvårlöst. har möjligheten att få plats påvårdinstitution minskat. Bristen på vårdplatserframgår tydligt när det gäller de färdigbehandlade, oftastäldre, som tvingas ligga kvar på akutsjukhusen.Sjukhemmen tas i anspråk av alltfler vårdkrävandepatienter till följd av att ålderdomshem har lagts ned.Sjukhusen kan enligt vår mening avlastas ansvaret för dessapatienter under förutsättning att en ökad satsning pårehabilitering, långvård och gruppboende för senildementakommer till stånd.Under åren 1980--1987 har 11 000 ålderdomshemsplatser försvunnit.Socialdemokraterna har hävdat att ålderdomshemmenutgör en föråldrad institutionsform. menar attålderdomshemmen som boende- och vårdform är en viktiglänk i en komplett vårdkedja. Ålderdomshemmen behövsför att ge trygghet och närhet för de äldre. Det krävs ocksåen höjning av ålderdomshemmens standard. Många avdagens ålderdomshem har låg boendestandard och behöverdärför rustas upp. På centerinitiativ har samma regler förombyggnad och drift av ålderdomshem som för servicehuskommit att gälla.För många äldre är det tryggast att kunna bo kvar i detegna hemmet. Detta ställer stora krav på kommunernashemtjänst och hemsjukvården. Enligt vissa beräkningarskulle t ex personalen inom behöva fördubblasfram om dagens omsorgsstandard skall kunnaupprätthållas. har antalet arbetstimmari nästan fördubblats. återstår mycketatt göra för att förbättra hemtjänstpersonalens arbetsmiljö.De närståendes stöd i den dagliga omsorgen måsteuppvärderas, bl a vad avser ersättningsnivån. Möjlighetertill service och avlastning bör tillförsäkras. Av den nyligengenomförda s k Tierpstudien framgår att de närståendesinsatser betyder oerhört mycket för de äldresvälbefinnande. I utgör den av den totalahemvården. Andra studier visar att den informella omsorgsom anhöriga ger är två till större än samhälletsinsatser. Studierna visar på behovet av en långsiktig analysoch planering av de närståendes vårdinsatser införframtiden. bör hos regeringen begära att enutredning med denna uppgift tillsätts. Kommunernasanställningsvillkor vad gäller närståendevården bör ses överi syfte att få till stånd mer likartade och generösaanställningsförhållanden. Detta bör ges regeringen tillkänna.Centerpartiet har länge krävt ökade medel till byggandeav gruppbostäder. Det är angeläget att kommuner ochlandsting får möjligheter att utveckla gruppboendeformeravpassade efter lokala behov och förhållanden. En översynav det stelbenta regelverk som styr utbyggnaden, bl a vadgäller möjligheterna att få bostadslån, krävs. Detta bör gesregeringen till känna.En väl utbyggd hemtjänst och satsning påservicelägenheter behövs också för att ge de äldre bra vårdoch omsorg. För gamla och svårt sjuka utgör de enskildavårdhemmen ett viktigt komplement till bl aålderdomshemmen. Vårdhemmen präglas av småskalighetoch här finns trygghet och närhet. Vårddagskostnaden ärrelativt låg. Åtskilliga enskilda sjukhem har ökad möjlighetatt utvidga sin verksamhet under förutsättning attstatsbidragsreglerna för ombyggnad och nybyggnad görsmer likvärdiga landstingens regler. Vad här anförts ombehovet av en översyn av reglerna vad gäller enskildavårdhems möjlighet att få statsbidrag vid om- ochnybyggnad bör ges regeringen till känna.För att äldrevården skall kunna upprätthålla en högstandard kommer en ökad satsning på privata ochkooperativa vårdformer att behövas. har flerastora byggnadsfirmor börjat bygga eller planera servicehusmed bostadsrätter som skall säljas på den öppnamarknaden. De första försöken med privat hemtjänst harockså inletts. Förhoppningsvis kommer privata alternativatt föra med sig en välbehövlig konkurrens inom vården ochvårdyrkena, vilket i sin tur leder till att personaltillgångenökar.Vi ser positivt på att friska ålderspensionärer i merorganiserad form utför olika hemtjänstsysslor. Dagenssvenska yngre ålderspensionärer är i många avseendenbetydligt vitalare än gårdagens och utgör en i detnärmaste outnyttjad resurs. Möjligheterna att själva utsepersonliga vårdare bör utökas.Få kommuner har planerat sin åldringsvård för att kunnata emot betydande grupper av pensionärer medinvandrarbakgrund. Det är angeläget att pensionärerna kankänna trygghet i sin kultur och sitt språk i äldrevården.Särskilda vårdenheter, bl a i gruppboende för invandrare med samma etniskabakgrund, bör inrättas.Vad här anförts om vikten av alternativa boendeformerför äldre och de äldres inflytande över sina boendevillkorbör ges regeringen till känna.Primärvårdens utbyggnadEn väl fungerande primärvård, dvs vård på nära håll, ären hörnsten i hälso- och sjukvården. När hjälpen finns pånära håll, kan akut- och slutenvården avlastas. Därmedanvänds vårdresurserna effektivare. Genom en förstärktprimärvård kan rätten till en egen läkare bli verklighet förett flertal.Tillgänglighet, kvalitet och samverkan är tre nyckelordför primärvårdens fortsatta utveckling. En satsning på ökadtillgänglighet innebär en ökad möjlighet att få vård var manän bor. Primärvården måste ha ett ansvar för sjukbesök ihemmen. Möjligheterna till hemsjukvård måste utökas.Primärvården kan organiseras i olika driftsformer ochutföras av olika utövare i offentlig, privat eller kooperativregi.Primärvården är föremål för enomfattande utveckling och förnyelse. Ett exempel på dennaförnyelse utgör Dalamodellen. Enligt denna modell harprimärvården givits ett fördjupat befolkningsansvar och etttotalansvar för all hälsovård, medan sjukhusen genomvårdavtal säljer sina tjänster till primärvården.Centerpartiet ställer sig positivt till olikautvecklingsmodeller som innebär ökad decentralisering,ökat patientinflytande och minskad administration i vården.En sund konkurrens mellan sjukhus och kliniker lederenligt vår mening till en ökad valfrihet för den enskildevårdtagaren. kan incitament för en godhushållning med resurserna uppnås.Vad här anförts om primärvårdens inriktning bör gesregeringen till känna.Satsa på sjukvårdspersonalenEnligt en presenterad rapport är de regionalaskillnaderna vad gäller försörjningen av läkare och annankvalificerad sjukvårdspersonal stora. Bristen på personalinom sjukvården gör sig särskilt gällande inomäldreomsorgen.En god tillgång på sjukvårdspersonal i hela landet är ennödvändighet för att kunna garantera en bättre vård föralla. har krävt, och har ställt sigbakom, en väl underbyggd och långsiktig planering avpersonalförsörjningsläget inom sjukvården. Regeringenhar ännu inte hörsammat kravet och vi finner därför skäl atthär återupprepa det.För att vården skall bedrivas på patientens villkor krävsmöjlighet att välja läkare. är valfriheten stor i läkartätaområden, medan valfriheten i andra områden är betydligtsämre.