ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sf264 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid en skilsmässa uppstår en hel rad problem närdet gäller att upprätthålla kontakten med sina barn. Ett avdem är när den ena föräldern flyttar till en annan ort, ochavstånden blir långa. Det kan sägas här att det är oftastmannen som får åka och stå för kostnaden för resan. Äravstånden så långa, så att man även måste ta ledigt frånarbetet, så blir det naturligtvis ännu mer kännbart. Det ärsom vi alla vet mycket viktigt att ha bra och kontinuerligkontakt med båda sina föräldrar. Vi får här också kommaihåg att det är minst lika viktigt för den vuxne med dennakontakt som abrubt avbryts vid en skilsmässa.Föräldrar till barn som har fyllt har rätt till tillfälligföräldrapenning för deltagande i föräldrautbildning,kontaktdagar för besök i skola, daghem eller fritidshemt.o.m. det kalenderår då barnet fyller . Man kan fåtillfällig föräldrapenning per barn och år för sådanverksamhet.Det borde kunna vara möjligt att inom ramen för dentillfälliga föräldraförsäkringen upprätta regler liknandedem för deltagande i föräldrautbildning m.m. för attkomma tillrätta med problemet som åsyftas i motionen. Enöversyn bör göras för att pröva de nu gällande reglerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av gällande regler förtillfällig föräldrapenning.
mot · GE02Sf265 · 1991-01-25 00:00:00 — Föräldrapenning vid barns födelseFöräldraförsäkringen är en komplicerad företeelse. Desskomplexitet och de många kombinationsmöjligheter somerbjuds gör att den blir svår att hantera administrativt. Denär också svår att förstå för de försäkrade.Ett svåröverskådligt och komplicerat system leder lätttill rättsförluster för de försäkrade och äventyrar därmedrättssäkerheten. Enklare regler skulle öka rättssäkerheten.Enklare regler ger också förutsättningar för snabbare ocheffektivare handläggning och därmed administrativabesparingar.Några av problemenMöjligheten att välja mellan hel, halv och kvartsersättning samt möjligheten att byta ersättningsslag efter deinledande till TFP och egen sjukpenning är defrämsta orsakerna till att systemet blir administrativtkomplicerat. Att datasystemet är föråldrat och inteinnehåller några spärrar mot dubbelutbetalningar avförmåner beror i sig inte på regelverket, men skapar ändåen mängd dubbelarbete med kravutredningar och mångatidsödande kontakter med de försäkrade.Den utvidgning av föräldraförsäkringen som skett gernio olika typer av föräldragrupper. Det är självklart attdessa övergångsregler kommer att medföra storasvårigheter såväl för försäkrade som för handläggare atthålla reda på.Många föräldrar försöker ''maximera'' sin ersättningfrån försäkringen som de söker maximera sin tidsom de får vara hemma med barnet. Det medför ofta attersättningsslag blandas samt att viss ersättning utgår en dagoch att man byter till annan typ av ersättning.Även byte mellan föräldrar förekommer för att få maximalaersättningar. Detta är i sig tillåtet men medför registreringav ersättning dag för dag i stället för i perioder. Detta tarsjälvklart tid -- i värsta fall 31 gånger så som detborde ta.De blanketter som normalt används som underlag förutbetalningar är gjorda för att klara normalfallen. När manbyter mellan olika ersättningsslag förslår inte blanketterna.Några försäkrade antecknar på skrivbordsalmanackor ochsänder in kopior på dessa som försäkran. Andra görmånadslistor för att ange hur de vill ha sin ersättning. Återandra försöker använda blanketterna, vilket gör att denförsäkrade måste kontaktas för att bringa ordning införregistreringen. I många fall uppstår missförstånd.Försäkrade kontaktar kassan efter att utbetalning skett ochhävdar att fel har uppstått. Då får rättningar ske ihistorikregistret vilket är mycket tidskrävande.Föräldraförsäkringen behöver förenklas. En sådanskulle öka rättssäkerheten och minskaadministrationskostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förenklingar iföräldraförsäkringen.
mot · GE02Sf266 · 1991-01-25 00:00:00 — Offentlig och privat vård, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So446 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av ett fritt läkarval,2. att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning tillsätts, med direktiv att se överhälso- och sjukvårdens framtida verksamhet ochfinansiering i enlighet med vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om relationen mellan offentlig ochprivat vård,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av samordning mellansjukvård och sjukförsäkring.
mot · GE02Sf267 · 1991-01-25 00:00:00 — att hos regeringen begär förslag som innebäratt hemsjukvårdstaxan utformas så att den ger möjlighet tilletablering av enskild distriktssköterskeverksamhet,[att hos regeringen begär förslag till en lag omvårdgaranti i enlighet med vad som anförts imotionen,1]4. att hos regeringen begär förslag som syftartill att legitimerade psykologer och psykoterapeuter får rättatt ansluta sig till den allmänna sjukförsäkringen,[att hos regeringen begär förslag tillåterinrättande av en medicinalstyrelse,1][att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett oberoende ochfristående organ för bedömning av högsta möjliga kvalitetoch service inom sjukvården,1]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de allmännaförsäkringskassornas roll i samordningen av alltrehabiliteringsarbete,[att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av förebyggande vård,1]6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnadskontroll isjukvårdsförsäkringen.
mot · GE02Sf269 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätt till handikappersättning tillkommer den person somtillföljd av en funktionsnedsättning har merutgifter i sindagliga livsföring på grund av handikappet.Handikappersättningen är inte tänkt som eninkomstförstärkning utan som en skattefrikostnadsersättning.Handikappersättningen utgår nu tidigast från den dagenden handikappade fyllt och längst tills vederbörandefyllt 65. Men vi anser att utgifterna för handikappet inteminskar för att man blir folkpensionär. Om enfunktionsnedsättning uppkommer efter 65-årsdagen, harman ingen rätt till handikappersättning.En person som får en funktionsnedsättning efter sin 64-årsdag kan enligt nuvarande regler inte erhålla bilstöd ellerfå förnyat bilstöd om den handikappade behöver köpa enny bil. Dock anser undertecknade motionärer att denhandikappade ska ha rätt att behålla sin frihet och rörlighetsom bilen möjliggör även efter ålderspensioneringen. Detbehövs en utredning om fortsatt bilstöd.Frågan om hur personer, fyllda , med omfattandefunktionsnedsättningar skall få sina merutgifter förhandikappet täckta, bör utredas. Med anledning av det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning avhandikappersättningen enligt vad i motionen anförts,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förutsättningarna för fortsattbilstöd utreds.1]
mot · GE02Sf271 · 1991-01-25 00:00:00 — Särskild efterlevandepension till personer bosatta utomlands Enligt 8 kap. 6 § och 14 kap. 5 § lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL), har en efterlevande make rätt tillsärskild efterlevandepension om den efterlevandesmöjligheter att bereda sig inkomst genom arbete är nedsattmed minst hälften. Nedsättningen skall ha förelegat vidmakens död och skall bero på arbetsmarknadsmässigaförhållanden, nedsatt hälsa eller annan därmed jämförligomständighet, som inte kan antas var endast kortvarig.Det finns inga inskränkningar i denna rätt för utomlandsbosatta efterlevande annat än de regler som gäller för rätttill folk- och tilläggspension i 5 kap. AFL.Särskild efterlevandepension har starka inslag avbehovsprövat socialt grundskydd för efterlevande bosatta iSverige. Rätten till denna pension förutsätter en ingåendebehovsprövning i nära samarbete medarbetsmarknadsmyndigheter m.fl. Som regel skall krävasatt den som uppbär pensionen har kontinuerlig kontakt medsvensk arbetsförmedling och är beredd att ta ett anvisatarbete.För de utomlands boende har trotsarbetskrävande och dyrbara utredningar mycket småmöjligheter att se till att dessa villkor uppfylls. Det berorframför allt på de stora variationerna mellan de olikaländernas arbetsmarknadsförhållanden samt på bristandemöjligheter att kontrollera om en person verkligen står tillarbetsmarknadens förfogande.Resultatet blir att i många fall kommer särskildefterlevandepension att beviljas personer bosattautomlands, där förmånen aldrig skulle ha beviljats i Sverige.Det är väsentligt att efterlevandeskyddet inte får enannan innebörd för dem som är bosatta utanför änför dem som bor här i landet. Särskild efterlevandepensionbör därför endast beviljas personer som är bosatta i översyn bör göras för att pröva dessa frågor. nMed anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av reglerna förefterlevandepension till personer bosatta utomlands.
mot · GE02Sf272 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätt till sjukpenning i avvaktan på nya arbetsglasögon Många arbetstagare måste för att kunna utföra sittarbete ha glasögon. Det är inte heller ovanligt att många i''utsatta'' jobb får sina glasögon sönderslagna eller såskadade att de inte kan användas.Nu gällande regler medger inte att försäkringskassornaersätter kostnader för sönderslagna eller skadade glasögon.Sjukpenning utgår inte heller för den tid arbete inte kanutföras i avvaktan på nya glasögon.De situationer som här mycket kort beskrivits kan ledatill svåra inkomstavbräck som den enskilde inte kan rådaöver. Enligt vår mening vore det rimligt att den enskilde idessa och liknande situationer skulle vara berättigad tillsjukpenning i avvaktan på att nya glasögon tas fram.En översyn av nu gällande regler bör därför göras somger arbetstagare, som är beroende av glasögon för att kunnautföra sitt arbete, rätt till sjukpenning i vissa fall. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avsocialförsäkringssystemet för sjukpenning i vissa fall förarbetsglasögon.
mot · GE02Sf273 · 1991-01-25 00:00:00 — Andelen pensionärer i befolkningen ökar kraftigt. IKalmar län är antalet ålderspensionärer 48 741. Av dessasaknar 1/3 ATP-poäng. De flesta är kvinnor. Deras antaluppgår till 14 221.Genom att ATP-systemet är så starkt kopplat tillheltidsförvärvsarbete har kvinnorna generellt sett ensvagare ställning inom nuvarande pensionssystem. Dekvinnor det här är fråga om har ägnat sina liv åt att vårdabarn eller annan anhörig. På grund härav har de inte kunnattjäna in några ATP-poäng.För många pensionärer i vårt län skulle förslagom ett nytt pensionssystem -- grundpension -- ge en bragrundtrygghet.Nuvarande pensionssystemNuvarande pensionssystem har misslyckats med att ge enbra grundtrygghet. Det är splittrat och byråkratiskt. Detkan behövas samordning av fem olika system för att ge ennågorlunda rimlig försörjning. Dessa är: folkpension,pensionstillskott, visst inslag av ATP, kommunaltbostadstillägg och särskilda skatteregler för pensionärer.Inom pensionssystemet förekommer inkomstprövning.Det skapar stor byråkrati. Uträkningar och omräkningar avKBT kräver stor insats av anställda.Totalt i landet behövs ca 600 årsanställda. I län ärden siffran uppskattningsvis ca 20.Genom att det finns särskilda skatteregler förpensionärer särbehandlas gruppen på ett negativt sätt, trotsatt vissa förbättringar gjorts.Centerns förslagVi föreslår en rejäl grundpension inom ATP-systemetsram om av 4,5 x basbeloppet. Det skulle mednuvarande nivå på basbeloppet innebära en grundpensionpå 98 000 kr.Förmånerna i folkpension och tilläggspensionsamordnas. Det kommunala bostadstillägget kan försvinna.Ovanpå grundpensionen utgår en inkomstrelaterad pensionupp till 7,5 basbelopp.Nuvarande finansiering av folkpension ochpensionstillskott, dvs såväl arbetsgivaravgifter som denstatliga finansieringen, tillförs ATP-systemet.Pensioner utöver grundpension och ATP kan utgåantingen genom avtalspensioner eller genom frivilligaförsäkringar.Genom att slå samman de olika delsystemen uppnår manmånga fördelar. Klyftan mellan olika pensionärsgrupperförsvinner. Byråkratin minskar radikalt och pensionärernakommer inte att särbehandlas i skattehänseende. Med anledning av det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om enförstärkt grundpension enligt de i motionen angivnariktlinjerna.
mot · GE02Sf274 · 1991-01-25 00:00:00 — För att öka läkartätheten i län måste läkartaxanses över. En omprioritering måste göras så attallmänläkarna som behövs bäst i glesbygdslän som Kalmaroch som det är störst brist på prioriteras.Kalmar län läkarglesast i landetKalmar län är det läkarglesaste länet i landet. Dettaframgår av en undersökning utförd av byrådirektör på i samarbete med . I denna kartläggs hela den svenskaprimärvården, landsting för landsting, vårdcentral förvårdcentral.Många tror att det är Norrlandslänen som har densvåraste situationen när det gäller läkare. Den senastestatistiken, gjord 1985, visar dock på motsatsen. Det är ettantal landsting i som har de störstaproblemen. Bland dessa är län allra mest drabbat.Var tredje inrättad allmänläkartjänst är vakant. I bl.a.Hultsfred, och är det storaproblem.Åtgärder för jämnare fördelningEtt viktigt mål för läkarförsörjningen måste vara att sökafå till stånd en jämnare regional fördelning av resurserna änför närvarande. Om detta sker inom offentlig eller privatsektor är i sig inte det avgörande; målet är en förstärkning iunderförsörjda områden.I fråga om möjligheterna att stimulera läkare att etablerasig i de läkarglesaste områdena i landet har olika åtgärderredan prövats. Till dessa hör geografiskt riktade åtgärder,t.ex. en nyetableringstaxa med högre besöksarvoden ännormaltaxan . Åtgärder avdetta slag har hitintills haft begränsat genomslag.Den offentliga vården behöver kompletteras med vårdav privata vårdgivare. Det bidrar till mångfalden och detökar patienternas valfrihet.LäkarvårdstaxanRegeringen beslutar om förändringar av taxan försjukvårdande behandling (förordning 1976:1018).Privatpraktiserande sjukgymnaster och läkare som äranslutna till omfattas av dennaförordning.Taxan är för läkare indelad i sju arvodesgrupper.Normaltaxan i grupp 1 är f n och för grupp 7 är den . Grupperna 3-7 får användas av specialister ochannan läkare som har skaffat sig motsvarande kompetens.Det är som prövar frågor omarvodesberäkning efter ansökan.När man studerar ansökningar om att få etablera sig somprivatpraktiserande läkare finner man ytterst fåallmänläkare bland dessa. Däremot är det mångagynekologer och läkare med öron-, näsa- ochhalsspecialitet.Nuvarande konstruktion av läkarvårdstaxan tycks intelocka allmänläkare att öppna privatpraktik. Det voresynnerligen värdefullt att få en jämnare fördelning avläkarresurserna i landet.Mot den bakgrunden måste läkarvårdstaxan ses över. Enomprioritering måste göras på ett sådant sätt attallmänläkartillgången kan öka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avläkarvårdstaxan i förordningen 1976:1018, varvid särskiltarvodesberäkningen för allmänläkare bör beaktas, ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02Sf275 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning för psykoterapeutisk behandling Utvecklingen inom den psykiatriska vården har under desenaste decennierna varit snabb. Från att tidigare ha varitinriktad på huvudsakligen ett långvarigt och ofta varaktigomhändertagande av personer med psykiska störningar,strävar den psykiatriska vården numera efter att behandlaoch rehabilitera personer.Förnyelse av psykiatrin innebär att man i ökadutsträckning bedriver vård i öppnare former och attvårdtiderna i sluten vård förkortas. Bakgrunden ärmedvetenheten om de sociala faktorernas betydelse i taktmed att allt fler patienter börjat leva i sin vanliga miljö utei samhället.Under en period fanns en destruktiv kamp mellan olikainriktningar inom psykiatrin. Personer med biologisk, socialeller psykologisk grundsyn på behandlingsarbetet förde enofta oförsonlig kamp mot varandra. har denna kamplett fram till en utbredd insikt att olika behandlingsmetoderkompletterar varandra och att diagnosen har stor betydelseför vilken behandling som är mest lämplig.De psykoterapeutiska behandlingsmetoderna harfortlöpande utvecklats. De mediciner som kom med specifik verkan innebar att patienter efter korttids behandling kunde skrivas ut från sjukhus. Behovet aveftervård under ibland mycket är emellertiduppenbart.Överallt i landet genomförs en sektorisering avpsykiatrin och öppenvårdslag för både barn och vuxnastartas. Trots tillkomsten av öppenvårdsteam är behovet avolika typer av samtalsbehandling fortfarande stort, medantillgången på terapeuter eller psykologer är begränsad.Landstingens resurser används i stor utsträckning till attklara problemen med den allt äldre befolkningen.För patienterna är det ett stort problem att det ofta ärmycket dyrt att anlita icke landstingsanställd peronal för attfå samtalsterapi. Ett begränsat antal terapeuter kaneventuellt få bidrag från de landsting som tecknatvårdavtal med för psykoterapeutiskbehandling. Sådana avtal har understötts genom anslagfrån , med 19 milj.kr. och för1991 med 21 milj.kr. Detta är ett första steg men intetillräckligt. Det är inte rimligt att bostadsorten eller () skall avgöra om man skall ha råd att få hjälpmed psykiska problem. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ersättning från försäkringskassanför psykoterapeutisk behandling
mot · GE02Sf276 · 1991-01-25 00:00:00 — Höjning av garantibeloppet i föräldraförsäkringen Grundtryggheten i socialförsäkringen måste ha högstaprioritet. Därför är en höjning av garantibeloppet iföräldraförsäkringen av största vikt.Många ungdomar bildar familj innan de har avslutat sinastudier. För många innebär detta att barnen kommer innanföräldrarna hunnit skaffa sig en inkomst som utgör grundför föräldrapenningen.Dryga studielån och endast en lön (ofta ganska låg)kompletterad med per dag i garantibelopp frånföräldraförsäkringen är den knappa ekonomiska situationsom många unga familjer lever i. Att detta är enbekymmersam situation är lätt att förstå.I budgetpropositionen föreslås inte ens en höjning avgarantibeloppet motsvarande inflationen. De som har minstfår alltså ännu mindre.Det finns därför starka skäl att höja garantibeloppet iföräldraförsäkringen.Det är önskvärt att garantibeloppet höjs till åtminstone100 kr/dag. Kostnaden kan bedömas till 500 milj. per år.Belastningen på statsbudgeten är av detta = 75 milj.Det är ur fördelningspolitisk synpunkt angeläget atthöjningen av garantinivån går före hög övreersättningsnivå. Kostnaden för höjt garantibelopp bördärför balanseras genom att den övre ersättningsnivån iföräldraförsäkringen sänks i motsvarande mån. För denenskilda familjen -- med föräldrapenning på garantinivå --betyder den föreslagna höjningen en förstärkning avekonomin med . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till höjning avgarantibeloppet i föräldraförsäkringen enligt de riktlinjersom redovisats i motionen.
mot · GE02Sf278 · 1991-01-25 00:00:00 — Beslutsformerna beträffande antalet socialförsäkringsnämnder Lagen om allmän försäkring föreskriver att det i varjeförsäkringskassa skall finnas en eller flerasocialförsäkringsnämnder. Regeringen beslutar hur mångasocialförsäkringsnämnder som skall finnas i landet.Riksförsäkringsverket beslutar för varje kassa om antaletnämnder i kassan samt om resp. nämndsverksamhetsområde. Kostnaderna för nämndernasverksamhet betalas av inom dessanslagsram.Socialförsäkringsnämnderna ersatte den 1 januari 1987pensionsdelegationerna och försäkringsnämnderna. Förnärvarande finns det 167 nämnder i landet. Derasgeografiska områden följer normalt lokalkontorsgränsernaoch omfattar ett eller flera lokalkontorsområden.Nämnderna beslutar i sådana socialförsäkringsärenden där''utgången har stor betydelse för den försäkrade fråntrygghets- och försörjningssynpunkt och där avgörandetrymmer betydande inslag av skälighetsbedömning'' (prop.1985/86:73 om ökat förtroendemannainflytande iförsäkringskassorna). Förtidspension på medicinskagrunder, sjukbidrag och arbetsskador är exempel påärendeslag som avgörs av nämnderna. Sedan den 1 januari1988 omprövar också nämnderna vissa tjänstemannabeslut.Det ligger ett stort värde i nämndernas lokalaförankring. Ju fler ärendeslag som decentraliseras destoviktigare blir naturligtvis denna förankring. I det ökadesamarbete som försäkringskassorna strävar efter attetablera med bl.a. arbetsgivare, fackliga organisationer ocholika företrädare för hälso- och sjukvården är det naturligtatt socialförsäkringsnämnderna blir en integrerad del. Detsistnämnda har också tagits upp irehabiliteringsberedningens betänkande ''Tidig ochsamordnad rehabilitering'' (SOU 1988:41). Beredningensförslag innebär bl.a. att nämnderna skulle få enbetydelsefull roll i rehabiliteringsarbetet. I dettasammanhang är det av stor vikt att kassorna själva fåravgöra hur nämndorganisationerna skall se ut, då detta kanha betydelse för rehabiliteringsarbetet och församverkansfrågorna.Kassastyrelserna, vilkas ordförande och vice ordförandeutses av regeringen, har ansvar för tillämpningen avsocialförsäkringen och för ledningsfunktionerna inomkassorna såväl som för planering av verksamheten. Ienlighet med vad regeringen uttalat i budgetpropositionen1988/89:100 bil 7 bör ytterligare decentralisering avbeslutsbefogenheter inom det administrativa områdetkomma till stånd.Mot bakgrund dels av kassastyrelsernas ansvar, dels avatt socialförsäkringsnämnderna nu verkat och istora drag funnit formerna för sin verksamhet, måste detanses rimligt att kassorna också får fatta beslut i fråga omnämndernas antal och verksamhetsområde.Den i motionen berörda frågan bör kunna behandlas isamband med den översyn av socialförsäkringen somannonserats i årets budgetproposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av beslutsformernagällande antalet socialförsäkringsnämnder i varje kassasamt resp. nämnds verksamhetsområde.