ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T642 · 1991-01-25 00:00:00 — Förhandsanmälan om transport av farligt gods genom är i sin helhet ett expansivtbefolknings- och industricentrum med bl.a. städernaMalmö, , och . På sina ställen mycket trångt. Regionen genomlöps av ett av världens mesttrafikerade sjöstråk. Tvärs över den längsgående trafikenlöper många färjelinjer.Längsgående trafik medför farligt gods i väsentligamängder. Även på tvärgående trafik förekommer farligtgods. Transport av sådant gods till sjöss regleras genomIMO:s IMDG-kod (International DangerousGoods Code). Svenska tullföreskrifter stadgar att fartygsom skall anlöpa hamnar i skall anmäla detta till denaktuella hamnen timmar i förväg. I övrigt finns ingen anmälningsplikt. Isjöfartskretsar är det känt att om farligt godsinte alltid följs. Merparten av trafiken som transporterarfarligt gods, den som passerar genom hela sundet, behöverinte göra någon anmälan.Olycksrisken i är uppenbar. Det får tillskrivasturen att ingen allvarlig olycka ännu inträffat. En olycka var som helst i sundet skulle inomkort kunna få ödesdigra konsekvenser för vattnet och liveti vattnet men också, om det bildas giftig gas eller rök, för detätt bebyggda kustkommunerna.Det är ett samhällsansvar att sjötrafiken genomÖresund, där mycket speciella förhållanden råder, görs såsäker som möjligt. Säkerhetsordningen i bör sesöver i takt med sjötrafikens utveckling. Anmälningsplikt förfartyg med farligt gods skulle minska riskerna. Anmälanborde lämpligen göras till någon myndighet vid sundet medansvar för sjötrafik och sjöräddning. bör informeras, så att beredskapen kanökas när särskilt farlig last passerar genom sundet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att i de internationella fora som behandlar reglerför trafik genom sund verka för att en överenskommelseträffas om plikt att anmäla transport av farligt gods genomÖresund.
mot · GE02T643 · 1991-01-25 00:00:00 — Undertecknad föreslår att förslaget om betalning förisbrytarhjälp avslås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget om betalning förisbrytarhjälp.
mot · GE02T646 · 1991-01-25 00:00:00 — Isbrytarverksamheten i och dess lokaliseringhar varit en fråga av stort intresse . Riksdagenhar behandlat den , senast vid förrariksmötet. Statsisbrytarnas fortsatta förläggning tillStockholm har dock aldrig ifrågasatts av mojoriteten.Under sommaren 1990 togs emellertid ett steg för endecentralisering: förlade två mindreinbrytare till Karlskrona.Ett återkommande argument i diskussionen har gällt detrationella i att lokalisera isbrytarna i närheten av dethuvudsakliga verksamhetsområdet. Den största delen avisbrytarinsatserna utförs i och . utredning föreslår iVästernorrlands län och att tre,alternativt två, av ''Atleklassens'' isbrytare stationeras iHärnösand. Utredningen pekar på de rationaliseringar,kostnadsbesparingar och möjlighet till samordning medandra myndigheter och verksamheter som detta skulleinnebära.Härnösand, och hela , har drabbats hårt avminskningar inom både offentlig och enskild sektor.Tillverkningsindustrin har av tradition haft liten andel avantalet sysselsatta i . förlorade 250personer sin anställning. Nya varsel väntas. statliga sektorn minskat med ca 500 arbeten.Härnösand är en av de få residensstäder som inte fått någotstatligt verk. Minst 600 personer är arbetslösa i dag.Härnösand behöver nya verksamheter, och varjetillskott är av mycket stor betydelse. Marknadens förmågaatt upprätthålla och skapa nya arbeten i regionen har visatsig begränsad även under högkonjunktur. Det innebär attverksamhet som styrs till området måste ha naturligaförutsättningar att fortleva av egen kraft. Det har enlokalisering av isbrytare till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av isbrytare tillHärnösand.
mot · GE02T648 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U670 hemställs1. att beslutar förbjuda stora båtar lastade medolja trafikera ,2. att beslutar att oljetransportfartyg iÖstersjön, och skall ha tredubbla skott ochdubbla bottnar för att i möjligaste mån förebyggaoljeutsläpp till följd av olyckor till havs,3. att beslutar att varje oljetransport skallmärkas på ett sådant sätt att utsläppen kan spåras och attriksdagen beslutar att skall verka för att ett sådantsystem accepteras internationellt.
mot · GE02T649 · 1991-01-25 00:00:00 — Oljetransporter i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N365 hemställs1. att beslutar att supertankrar lastade medolja förbjuds trafikera ,2. att beslutar att alla oljetransportfartyg iÖstersjön, och skall ha tredubbla skott ochdubbla bottnar för att i möjligaste mån förebyggaoljeutsläpp till följd av olyckor till havs,3. att beslutar att varje oljetransport skallmärkas på ett sådant sätt att utsläppen kan spåras,4. att beslutar att skall verka för att ettsådant system accepteras internationellt.
mot · GE02T650 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo815 hemställs1. att hos regeringen begär utredning omförutsättningarna för fortsatt färjetrafik i Stockholmsskärgård med beaktande av de betydande skadeverkningarpå miljö och natur som främst de stora färjorna förorsakar,2. att i avvaktan på ifrågavarande utredninghos regeringen begär att tillstånd inte ges till den planeradefarleden över Rödkobbsfjärden i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i övrigt anförts i motionen om sjösäkerhetsfrågor,m.m.
mot · GE02T651 · 1991-01-25 00:00:00 — Dubbelbottnade fartyg i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo818 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av anmälningspliktföre infart i .
mot · GE02T702 · 1991-01-25 00:00:00 — Den regionala flygplatsen i har genom deflygförbindelser den kan erbjuda stor betydelse förnäringsliv och samhälleliga aktiviteter i såväl somangränsande kommuner i inlandet i norra län.Hultsfreds flygplats har genom sin banlängd och högatekniska standard på landningssystem goda förutsättningaratt utvecklas ytterligare och fungerar som regional flygplatsi regionen. har i ett flertal olika sammanhangbetonat detta.För närvarande upprätthålls trafiken måndag till fredagmed tre flygningar per dag på linje ----med plan med 15--18 passagerares kapacitet.Trafiken ombesörjs av som också ärhemmahörande i Hultsfred.Driften av flygplatsen kräver kommunala bidrag. Dennaekonomiska belastning på kommun är orimligtstor. borde därför enligt länsstyrelsensmening på samma sätt som vissa andra trafikmässigt mindreflygplatser få del av statligt stöd, både för drift ochinvesteringar. Vi delar denna uppfattning.Detta skulle ge bättre möjligheteratt utvecklas och därmed skapa bättre förutsättningar förden fortsatta flygtrafiken till och från norra länsdelen.Fortsatt flygtrafik på är och kommer att bli ettverksamt bidrag till bättre förutsättningar för främstnäringslivet i en region som annars har långt ifrån de bästakommunikationsförhållandena i landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av stöd till Hultsfredsflygplats.
mot · GE02T703 · 1991-01-25 00:00:00 — En förbättrad infrastruktur i en region är helt avgörandeför den regionens utveckling. Bra vägar, bratelekommunikationer och bra flygförbindelser, är samtligaviktiga för i synnerhet de norrländska kommunernas ochföretagens utveckling.En upprustning av väg 88 för att tillsammans med väg 45bilda en obruten och genomgående är envälkommen åtgärd, men även flygmöjligheterna måsteförbättras.Vad gäller älvdals möjligheter att utvecklas ärflygtrafik en nödvändighet. Detta gäller inte minst för att nåen ökad turism, men även för övrigt resande ärflygförbindelser nödvändiga.I finns redan ett flygfält för militärt bruk,från centralorten, som med relativt småkostnader även kunde användas för civilt bruk. I dagpasserar det reguljära flyget över under sinaturer mellan och Kiruna.Vad gäller är behovet av flygförbindelserminst lika stort. Avstånden mellan närmaste flygplats ochden delen av norra är . För att näringslivoch turism skall kunna utvecklas offensivt behövsflygförbindelser, s.k. matarlinjer, till i första handLuleå/Kallax.Ett eventuellt samarbete med finska myndigheter ochkommuner är möjligt.Det är angeläget att en satsning i kommer tillstånd . En bättre infrastruktur vad gällerpersontransporter till och från ärförutsättningen för en industriell och turistisk utveckling.Luftfartsverket bör ges i uppdrag att utreda och lämnaförslag om hur flygförbindelser med ochTornedalen kan genomföras och kostnadernahärför. Prioritering av bör ske.Medel för dessa utredningar kan lämpligen tas ur detregionalpolitiska anslaget till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att luftfartsverket fåri uppdrag att utreda möjligheterna och villkoren förflygförbindelser med och .
mot · GE02T705 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till Hultfreds flygplats Betydelsen av snabba och effektiva kommunikationerkan inte överskattas. Det finns ett direkt samband mellangoda samfärdsmedel och samhällets utveckling ochvälstånd. Näringslivets möjligheter att etablera sig ochexpandera hänger ofta samman med hur transporternaordnas. För privatpersoner är goda vägar, bra järnvägar ochnärhet till flygplatser av vital betydelse för såväl arbete somrekreation.Kalmar län befinner sig till viss del i en s.k. trafikskugga,genom att järnvägsförbindelserna är mindre goda ochgenom att vägstandarden på vissa vägavsnitt är undermålig.Av den anledningen har flyget fått en allt störrebetydelse. Flygförbindelserna från länets södra del medKalmar flygplats är mycket bra. Däremot lämnarflygtrafiken i läns norra del en del övrigt att önska.Regionalpolitiskt är flygtrafiken här av strategiskbetydelse, och har relativt sett större betydelse än vadstorstädernas flygtrafik har.Hultsfred är centralt beläget i det område som betecknassom , och ligger i den del av somfrån järnvägssynpunkt får anses som mest missgynnad.Avståndet till större flygplatser är relativt långt. Regionenhar brottats med strukturproblem. För engynnsam utveckling av regionens näringsliv har bl.a.trafikutbudet på stor bebydelse. Trotsen gynnsam trafikutveckling uppvisade flygplatsunder det gångna året ett betydande driftunderskott.En av förklaringarna till att små flygplatser, till vilkengrupp tillhör, går med underskott, är att de fastakostnaderna är så stora. genererar de trafik tillstorflygplatserna, främst . avflygtrafikanterna från norra län flyger vidare medandra flyglinjer. uppvisar också ett betydandeöverskott.Till mindre flygplatser i utgår ett särskiltregionalpolitiskt stöd för att säkerställa deras framtidaexistens. Däremot kan inte exempelvis fåmotsvarande stöd.Jag anser att skall få sin rättmätigaandel av ett överskott i verksamhet i relation tilltillförda passagerare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till Hultsfredsflygplats.
mot · GE02T710 · 1991-01-25 00:00:00 — I en utredning om de svenska flygplatserna i framtidenanges som ett kriterium att en flygplats för att tillhörastomnätet skall ha en trafikvolym av minst l00 000passagerare i inrikes linjefart samt varasamhällsekonomiskt lönsamt. Där dessa förutsättningarinte är uppfyllda kan eventuellt en flygplats tas in somstomnätsflygplats av regionalpolitiska skäl. Bland deföreslagna kommunala flygplatserna saknas Västerås.Trafikvolymen vid beräknas uppgå tillca l00 000, men därav utgörs två tredjedelar avutrikespassagerare. Flygplatsen har stor betydelse förnäringslivet i Bergslags- och . Tidigaregenomförda undersökningar visar, att av allaresenärer representerar företag från andra orter änVästerås och l5--från andra kommuner iVästmanland.Västerås flygplats genererar visserligen inte passageraredirekt till , vilket ger delaktighet i bl.a. ''stomnätetsbonussystem''. Å andra sidan genererar Västeråspassagerare och flygtrafik till andra svenska flygplatser somresulterar i intäkter och trafik för dessa i form avflygplatsavgifter som detta skapar en vissavlastning från det redan nu hårt belastade Arlanda.Väderstationen vid har ett strategisktviktigt läge i inklusive Stockholmsområdet.Här görs f.n. synoptiska väderobservationer åt varjetimme. Dessa utgör underlag för allmännaprognoser samt flygplatsprognoser. Ersättningen frånSMHI täcker inte kostnaderna för tjänsten.Med hänsyn till kostnadsutvecklingen kan inte ifortsättningen flygplatsen upplåtas som alternativflygplatsför , om inte ekonomiskt stöd erhålls från denflygtrafik som är betjänt av denna service. Det kommerockså att medföra att den vädertjänst som flygplatsen nutillhandahåller till sannolikt måste upphöra. Det kaninte vara rimligt att ställs utanför detbonus/utjämningssystem som skall finnas mellanflygplatserna i stomnätet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inlemmas istomnätet.
mot · GE02T802 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr229 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användandet av såväl gamlabyanamn som gårdsnamn i postverkets verksamhet.
mot · GE02T805 · 1991-01-25 00:00:00 — Nya avgifter på postgirotransaktioner har antagit en ny prislistaför postgiroverksamheten. Prislistan (som ska träda i kraftden ) gäller för företag, kommuner, landsting,statliga myndigheter, organisationer och andra konton sominnehas av juridiska personer. Den presenterades för deberörda . I den nya prislistanpresenterades en total nyhet, nämligen avgift för mottagareav inbetalningskort med . förtransaktioner utöver ett antal av 2 500 per kund och år.Vi motionärer motsätter oss inte att postverket somaffärsdrivande verk gör justeringar i gällande prislistor, menatt införa helt nya avgifter utan att informerakunden, anser vi strider mot god affärssed. Då den nyaavgiften skall träda i kraft har de berördainte heller haft möjlighet att budgetera den nya kostnaden.För att tydliggöra vad den nya avgiften kommer attinnebära för en organisation med 10 000 medlemmar (enmedelstor fackförening) som betalar medlemsavgifter permånad, kommer den årliga kostnaden att uppgå till 300 000kr. Det bör vidare tilläggas att målet med den nya avgiften,höjda intäkter, kan leda till raka motsatsen på grund avsättet att införa nya avgifter.Postverkets styrelse är suverän att fatta dessa beslut,men det innebär ytterligare bidrag till ökad inflation, vilketalla, även statliga företag, måste förhindra. bördärför uttala att beslutet om ny avgift för mottagare avgiroinbetalningar omprövas/slopas alternativt skjuts upp tillden så att anpassning kan göras i budget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya avgifter förpostgirotransaktioner.
mot · GE02T806 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr333 hemställsatt hos regeringen begär förslag om införandeav ett kulturporto i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02T807 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A478 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturella satsningar iform av vägar och AXE-system inom regionen .
mot · GE02T808 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A479 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavikten av goda telekommunikationer i län.
mot · GE02T809 · 1991-01-25 00:00:00 — En bra utbyggd och väl fungerande infrastruktur är en avde viktigaste frågorna för en regional utveckling av av tele- och datatjänster är en delav infrastrukturen som i hög grad kommer att påverkanäringslivets utveckling i inlandet i framtiden.Teledatakommunikationerna på ärsorgligt eftersatta vilket försvårar en utveckling avkontakter och uppbyggnad av arbetstillfällen i norraSverige.Idag är framkomlighet och teknik inte acceptabel iinlandet. Företagsetableringar försvåras eller kommer intetillstånd om man inte kan ha goda data- och teleförbindelsermed omvärlden. Att bygga upp ett effektivttelekommunikationsnät är en viktig rättvisefråga förglesbygden och en förutsättning för en positiv utveckling.Vänsterpartiet kan inte acceptera att uppbyggnaden avett effektivt telekommunikationsnät i glesbygden eftersättssom . Av regionala rättviseskäl måste iställetglesbygdens telekommunikationer prioriteras.Det ska vara lika lätt att använda tjänster i tex inland som i storstadsområdena.Vänsterpartiet anser att utbyggnaden i norra måste prioriteras. Ett bra sätt att göra Sverigerundare är att man inrättar enhetstaxa för telefonsamtal.Vilket motiv finns det för att skall ha olika taxornär postverket har enhetsporto!Enligt uppgift subventioneras lokalsamtalen påbekostnad av rikssamtal, vilket missgynnar orter ochområden i med långa avstånd. Med hänvisning till det ovan framförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden avtelekommunikationssystem på i norra ,2. att hos regeringen begär förslag tillinförande av enhetstaxa för telefonsamtal.
mot · GE02T810 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L734 hemställsatt hos regeringen begär en detaljeradredovisning av kabel-TV-verksamhet.
mot · GE02T811 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi227 hemställsatt hos regeringen begär förslag om ökadeinleveranser från med 300 milj.kr. budgetåret1991/92.
mot · GE02T812 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A503 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationerna i Örebrolän.
mot · GE02T901 · 1991-01-25 00:00:00 — Överlaster och uppbörden av överlastavgifter Merkostnaderna för väg- och broslitage som orsakas avöverlaster är mycket stora. Det beror inte enbart på att ettfordon eller en fordonskombination har något ton förmycket i lasten. Lika allvarligt är det när ett fordon ärfellastat, så att gällande axel- eller boggitryck (10 resp. 16ton) överskrids. I kombination med hastigheten skadas dåvägbanan även på djupet och trafiksäkerheten åsidosätts ihög grad.Nedanstående tabell är från en schweizisk undersökning,som visar nedbrytningsfaktorn på vägbanan vid olikaaxeltryck.Axeltryck i ton1011121314Nedbrytningsfaktorer3,15,710,519,435,9''Tunga gruppen'' inom trafikpolisen i fordon med 12 eller 13 tons axeltryck. 15tons axeltryck på utländska fordon är inget ovanligt.Sverige har ett avtal med de nordiska länderna omindrivning av böter som i praktiken fungerarotillfredsställande. Då det gäller de utomnordiska förarnaär situationen ännu sämre. Där finns inga avtal alls. kan inte göra någonting om förarna inte betalar.Svenska åkeriägare har på sig att betala vilketsåväl åkeriägarna som de som arbetar med internationelltrafik upplever som en djup orättvisa. När det gäller rättenatt kvarhålla utländska förare tills de betalat sina böter ärbestämmelserna inte vattentäta, klara eller ovillkorliga. Utei är dessa bestämmelser ovillkorliga. Man får inteåka vidare förrän böterna är betalda. I t.ex. tarman fordonet i beslag om inte föraren kan gälda sina böter.I proposition 1989/90:17 om ändring i lagen omöverlastningsavgift fanns en paragraf 12 somrikspolisstyrelsen föreslagit. Denna paragraf antogs dockinte av och hade följande lydelse:Om ett fordon som inte är registrerat i påträffasmed avgiftspliktig överlast, får, på begäran avpolismyndigheten, tullmyndigheten i den ort där fordonetskall föras ut förbjuda att fordonet lämnar landet innanöverlastavgiften har betalats eller säkerhet för betalningenhar ställts. Om ett sådant förbud har meddelats och avgifteninte betalas eller säkerhet ställs, tillämpas 13§ lagen (1988:328) om vägtrafikskatt på utländskafordon.Det behövs ett tydligt krav och en bestämmelse om attböter ska erläggas på platsen när det gäller fordon medöverlast som inte är registrerat i . En sådanbestämmelse skulle också innebära en harmonisering medEG.Ett trafikfarligt fordon som beläggs med körförbud fåri dag ej avskyltas. Däremot ska skyltarna plockas bort omfordonsägaren inte betalt fordons- eller kilometerskatten.Vi anser att avskyltning skall göras även när det gällertrafikfarliga fordon. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om böter för överlaster samtavskyltning av trafikfarliga fordon som belagts medkörförbud.
mot · GE02T902 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fast Öresundsförbindelse.
mot · GE02T904 · 1991-01-25 00:00:00 — Gemensamt huvudmannaskap för kollektivtrafik och färdtjänst Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So223 hemställsatt hos regeringen begär ett förslag till hur ettgemensamt huvudmannaskap för kollektivtrafik ochfärdtjänst skulle kunna organiseras (rubrik 12).
mot · GE02T905 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A412 hemställsatt beslutar att skalltillhöra transportstödsområdet.
mot · GE02T906 · 1991-01-25 00:00:00 — Utgångspunkten för den trafikpolitik som gäller ärriksdagens trafikpolitiska beslut våren 1988.I detta beslut lades grunden fast för trafikpolitiken på1990-talet. Det övergripande målet för trafikpolitiken är attmedborgarna och näringslivet i landets olika delar skallerbjudas en tillfredsställande, säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader.Det trafikpolitiska målet har indelats i delmål som gällertillgänglighet, effektivitet, säkerhet och regional balanssamt god miljö och hushållning med naturresurser.Trafikpolitikens inriktning skall präglas av valfrihet förkonsumenterna, mindre detaljreglering, vissdecentralisering samt av att konkurrens mellan olikatrafikutövare och transportlösningar främjas. Samtidigtskall möjligheterna till samverkan mellan olika trafikgrenaroch transportmedel tas till vara.Bra kommunikationer är en förutsättning för en levandelandsbygd. Bra kommunikationer behövs för att kunna resatill och från sitt arbete. Bra kommunikationer behövs för attkunna delta i utbildningar och olika kultur- ochfritidssysselsättningar.I dag finns inte dessa bra kommunikationer för mångamänniskor.Ett bättre utbud av transporter måste till. Enbeställningstrafik som även länstrafiken (som numerabedriver den regionala trafiken) skulle svara för vore ett sättatt öka tillgängligheten av kollektiva transporter.Jag anser att ett mera flexibelt trafiksystem måsteprövas. Jag anser att ett län (gärna ) på försök börfå bedriva beställningstrafik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet medkollektiv beställningstrafik.
mot · GE02T907 · 1991-01-25 00:00:00 — Kostnaderna för kollektivtrafiken har stigit snabbt. Detär därför angeläget att skapa utrymme för ökad konkurrens.Ett första steg är att avskaffa det reella monopol som nuföreligger till länstrafikbolagens förmån. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länstrafikmonopolet.