mot · GE02K236 · 1991-01-25 00:00:00 — Utredning om grundlagsändringar inför EG- medlemskap Riksdagsbeslutet om att Sverigeskall söka medlemskap i är historiskt. Då ettmedlemskap blivit verklighet kommer det att medföra enmängd fördelar för folk. Bortsett från denvälståndsökning som blir följden av medlemskapet kommeräven freden, miljön och kulturen att gynnas.Allmänt kan sägas att EG-samarbetet mellanmedlemsländerna vilar på en fast juridisk grund. EG har sinegen rättsordning, vilken ytterst vilar på dess ''grundlag'',. Nya normer, så kallade förordningar ellerdirektiv, tillkommer fortlöpande. Efterlevnaden avnormerna övervakas av kommissionen och domstolen. EG-organens verksamhet syftar bland annat till enharmonisering av medlemsländernas olika rättsligareglering inom skiftande områden och -- inte minst -- attskapa rättssäkerhet för enskilda och företag.Även måste vid ett kommande medlemskapmedverka i detta harmoniseringsarbete. Detta kommer attförutsätta ändring av grundlag och annan lag liksomförändring av domstolars och myndigheters uppgifter. Ettmedlemskap i kommer att medföra omställningar försåväl myndigheter, företag som enskilda personer i vårtland.Det är i detta sammanhang endast möjligt att peka pånågra av de områden där svensk grundlag kan behövaändras. I 10 kap. regeringsformen behandlas förhållandettill andra stater. Bland annat 10 kap. 5 § bör justeras medhänsyn till det förhållande som kommer att gälla mellanSverige och EG. Vidare kommer av allt att dömaförändringar att bli nödvändiga i 11 kap. regeringsformen,vilket behandlar rättskipning och förvaltning. Kommandeval till liksom det monetära samarbetesom kan bli aktuellt inom EG kan aktualisera ytterligareändringar i regeringsformen.Det finns vidare skäl att överväga en grundlagsändringsom ger EG-rättsliga regler formellt företräde framförandra svenska regler. Detta för att förebygga att konflikteruppstår mellan vad folkrättsligt åtagit sig och vadsom stadgas i vår interna rätt. Det kan här anmärkas att densvenska synen på internationella konventioners ställning isvensk rätt avviker från vad som är normalt förekommandei västeuropeiska länder. Det kan vidare bli aktuellt att geexempelvis förvaltningsdomstolarna vidgade uppgifter, föratt därmed garantera personer och företag en oavhängigrättslig prövning i vissa fall då fråga uppstår om svenskaregler strider mot EG-rättsliga.Det får inte komma ifråga att -- såsom skett isamband med frihandelsavtalet mellan EG och vårt land --av europeiska jurister klandras för ''juridiskprotektionism''. Även då fråga uppstått om hur Sverigeföljer bestämmelser till skydd för demänskliga rättigheterna har svensk rättstillämpning visat siggå i otakt med europeisk rättssyn. Om liknande oklarheterbestår sedan gått med i EG kommer detta att skadasvenska intressen. Det är därför mycket angeläget attnödvändiga lagändringar blir föremål för en grundligutredning, som bör påbörjas snarast.Det kan visserligen sägas att de nu pågående EES-förhandlingarna har medverkat till att redan tagitett stort steg för att påbörja en anpassning till EG-rättsligaregler. Ett EES-samarbete kan dock inte utan vidarejämföras med ett EG-medlemskap, även om stora likheterföreligger.Det hade självklart varit värdefullt om regeringen på etttidigare stadium föranstaltat om en omfattande genomgångav hur svensk rätt förhåller sig till EG-rätten, och det ärförvånande att så inte redan skett. Desto större orsak finnsnu att genomföra en bred genomgång av hur svensk rättförhåller till EG-rätten. Vi föreslår att regeringen snarasttillsätter en parlamentarisk kommitté för detta arbete. Denbör i första hand belysa vilka konsekvenser ett EG-medlemskap bör ge beträffande våra grundlagar, men ävenandra frågor med nära samband med detta bör kunna tasupp av kommittén. Det är av vikt att får en centralroll i de beslut som skall fattas i i dess egenskap avmedlemsstat i EG. Med förebild från det danskaparlamentet -- marketsutvalg -- bör övervägas att inrätta ettsärskilt i , i vilket viktiga EG-frågorkan förankras. Kommittén bör arbeta snabbt, så att resultatav utredningsarbetet kan utgöra stöd för regeringen i dekommande förhandlingarna om medlemskap i är i detta sammanhang lämpligt att konstatera attdet inte föreligger några hinder för regeringen att inledaförhandlingar om medlemskap i innan nödvändigagrundlagsändringar ägt rum. Regeringsformen ger till ochmed utrymme för regeringen att ingå preliminärainternationella överenskommelser. Om det genomöverenskommelsen klargörs att den gäller först efter det attriksdagen har ratificerat den, kan ingen motsättning uppståmellan folkrättslig och statsrättslig giltighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär utredning om vilkagrundlagsändringar m.m. som blir aktuella med anledningav svenskt medlemskap i i enlighet med vad i motionenanförts.