mot · GE02N72 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken ElmarknadenDen svenska elmarknaden har alltsedan den sistakärnkraftsreaktorn togs i drift kännetecknats av ettbetydande produktionsöverskott. Därmed harmarginalkostnaden, dvs kostnaden för ny elproduktion,varit låg vilket också inneburit låga elpriser.Överkapaciteten har emellertid gradvis krympt och den dagdå nya elanläggningar måste fram kommermarginalkostnaderna att stiga kraftigt. Detta bordeinnebära att också elpriset höjs kraftigt.Enligt ekonomisk teori skall en varas pris sättas eftermarginalkostnaden, dvs priset skall överensstämma medkostnaden för att producera ytterligare en enhet av varan.Generellt gäller att marginalkostnadsbaserade prisergenererar effektiva marknadslösningar. Detta resonemanggäller också för elmarknaden.Mäktiga intressen vill emellertid ha fri tillgång till ettstort flöde av billig elkraft. Industriminister går dessaintressens ärenden när han påstår att den elintensivaindustrin kommer att slås ut om elpriset får bestämmas avmarginalkostnaden. En statlig utredning (EL90) har vidareföreslagit att den fria prisbildningen skall ersättas med enmedelkostnadsprissättning styrd av staten via Vattenfall.Huvudsyftet är förstås att hålla elpriserna så låga sommöjligt.Ett prissättningssystem baserat pågenomsnittskostnader innebär att vi allt mer låser oss fastvid kärnkraften. Med ett elpris som understigermarginalkostnaden kommer enskilda företag inte att hanågot motiv att bygga ut elproduktionen i takt medbehoven. Därmed försvinner alternativen och mångfalden inyproduktionen. Nya energislag blir chanslösa.Ett prissättningssystem baserat pågenomsnittskostnader innebär också elslöseri och enineffektiv resursanvändning. Det finns enligtvänsterpartiets uppfattning ingen anledning att uppmuntraelkrävande tillverkning som inte förmår att bärakostnaderna för ny elproduktion. Ett för lågt elpris ärliktydigt med att det kommer att saknas privatekonomiskaincitament att spara trots att det från samhällets synvinkelär billigare att spara än att tillföra ny elkraft. Regeringenkonstaterar också i sin energipolitiska proposition att ''ettelpris som ligger under den långsiktiga marginalkostnaden(inte) informerar ------ elanvändarna om kostnaderna för ny kraft. Det kaninnebära en fortsatt hög ökningstakt för elförbrukningen. ''Försvararna av det låga elpriset bygger i allmänhet uppsin argumentation kring värnet om industrisysselsättningen.Det är emellertid inte troligt att ekonomiskt korrektaelpriser skulle få några större effekter ens försysselsättningen inom elintensiv produktion. Denelintensiva industrin är i allmänhet också kapitalintensiv.Högre elpriser reducerar visserligen avkastningen påkapitalet men leder sannolikt inte till några mer omfattandedriftsnedläggningar. I genomsnitt motsvarar elkostnaden iden elintensiva industrin inte avsaluvärdet. Det bör också understrykas att dessa företagbara står för en fjärdedel av elanvändningen. Ettprissättningssystem baserat på genomsnittskostnader skulleinnebära att man sände ut fel signaler till samtligaanvändare, dvs också övriga tre fjärdedelar.Flertalet bedömare är överens om att vi kanräkna med stigande elpriser. Oklarheten om den framtidaenergipolitiken innebär emellertid att det kan ta lång tidinnan ett långsiktigt hållbart jämviktspris kan etableras. Enfullständigt marknadsbaserad prissättning skulle sannoliktmedföra kraftiga och ryckiga prisvariationer på vägen dit.Det kan därför finnas anledning att överväga någon form avplanerade elprisökningar. (Bilaga 21,sid 139) berör denna problematik något. Man skriver:''Fördelen med en sådan ansats skulle vara att bådeproducenter och användare av el skulle veta vad somväntade. Det skulle verka stabiliserande och dämpande påelmarknaden. ''Ett annat förslag till prissystem som förekommit idebatten är tvåprissystemet, där befintlig elanvändningskulle erhålla ett lågt men gradvis stigande pris, medan nyeller utvidgad användning skulle drabbas av den fullamarginalkostnaden. Förslaget syftar till att underlättaomställningsproblemen inom den elintensiva industrin. Enrisk är förstås att systemet kan leda till inlåsningseffektersom innebär ett oekonomiskt resursutnyttjande. Äldre ochmindre effektiva anläggningar riskerar att premieras pånyare, mer effektiva anläggningars bekostnad.En aspekt som naturligtvis inte går att bortse ifrån vid enbehandling av den framtida elmarknaden är möjligheten aven allt snabbare internationalisering. Regeringen berörnågot möjligheterna av en framtida internationellelmarknad, men texten mynnar inte ut i några konkretaförslag eller ställningstaganden. Det enda konkreta somsägs är att man längre fram skall återkomma med ett förslagom ''att uppdra åt statens energiverk att följaelmarknadernas utveckling i samt att årligenrapportera därom till regeringen''. Denna bristfälligaambition kan knappast betecknas som annat än ansvarslös.Handeln med el över gränserna nere på kontinentenkommer sannolikt att öka kraftigt som en följd avutvecklingen inom EG:s inre marknad. EG-kommissionensträvar vidare efter att undanröja de nationellamonopolen samt att utjämna skillnaderna i finansiering,beskattning, subventioner, säkerhetsföreskrifter ochmiljökrav. Denna utveckling innebär att elprisernakommer att utjämnas mellan EG-länderna.I dag har små möjligheter att delta i en europeiskelhandel. Det finns bara en direktkontaktmed kontinenten via . En ytterligare kabel planerasemellertid att dras mellan och . I första handverkar det vara norsk el som skall säljas på den tyskamarknaden. Oavsett hur den svenska elhandeln utvecklasså kommer ändå kabeln i kombination med etablerandet aven mellanstatlig elmarknad på kontinenten att innebära attdet svenska elpriset inte påtagligt kan avvika från priset ivåra grannländer. Härigenom öppnas ett helt nyttperspektiv. Konsekvenserna av denna utveckling ärofullständigt belysta i regeringens proposition. Mankonstaterar bara att ''följderna kan vara av mycket olikaslag''. Denna slutsats räcker inte. kräver attdet tillsätts en utredning med uppgift att undersökaeffekterna av ett prissättningssystem inom elsektorn enligtprincipen om marginalkostnadsprissättning. Vi anser ocksåatt det är hög tid för en utredning om internationaliseringenav elmarknaden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att kartlägga effekterna av principenom marginalkostnadsprissättning inom elsektorn,2. att begär att regeringen tillsätter enutredning om internationaliseringen av elmarknaden enligtvad som anförts i motionen.