ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A489 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi anser också att det av direktiven skaframgå att postverket fortsättningsvis ska ha hela ansvaretför verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EG och regionalpolitiken,2. att under /92 anslår . till anslag G 2 Regionala utvecklingsinsatserutöver vad regeringen föreslår,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturen,1][att beslutar att reservera /kWh avinkomsterna från vattenkraftsskatten till infrastrukturenligt vad som anförts i motionen,1][att som sin mening ger regeringen till kännaatt statliga och andra samhällsägda företag samtlöntagarfonderna skall bli aktiva verktyg för att nå deregionalpolitiska målen,1][att som sin mening ger regeringen till kännaatt statliga och andra samhällsägda företag samtlöntagarfonderna bör medverka till en ökad förädling avlandets råvaror inom landet,1]3. att hos regeringen begär att den återkommermed förslag om utformning av redskap för de demokratiskainstanserna att kontrollera och styra lokaliseringen avarbetsplatser för att kunna korrigera nuvarandekoncentrationstendenser,4. att höjer maximigränsen för butiksstöd iglesbygd från . till ,5. att till butiksstöd i glesbygd för budgetåret1991/92 anslår 10 000 000 kr.utöver regeringens förslag,[att beslutar om transportstödet enligt deförslag som finns i motionen,2][att anslår ytterligare . till utökattrans- portstöd,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunikationerna,2][att hos regeringen begär en långsiktig strategiför att motverka uppbyggandet av bilkrävandeinfrastruktur,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelandet av stödet tillsmåföretagsutveckling,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag tilllänstrafiken,2]6. att begär att regeringen kommer med förslagom forskningsprojekt med särskild inriktning på kvinnor pålandsbygden,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningsinsatser ochkvinnorepresentation i länsstyrelserna,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om boendet i glesbygd,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till samutnyttjadelokaler,3]8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett anordningsbidrag med 25 000kr. per plats i daghem och fritidshem, totalt , varav . tas över anslag G 6 att användas till att utveckladaghemsformer i glesbygd i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomars livsmiljö i glesbygdoch prioritering av verksamheter med flickor sommålgrupp,10. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över de regler som hindrarpostverket från att bygga ut en social service i glesbygd,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen sagts om små servicehem med närhet tillhemmet.
mot · GE02A494 · 1991-01-25 00:00:00 — En sjöbaseradvindkraftsanläggning bör utvecklas utefter Jungfrukusten.Det gäller också att ta lärdom av Tjernobylkatastrofen,som gav länets invånare ett konkret exempel på vad somkan hända med kärnkraft. Vi har sett hur tvåanläggningar i Tjernobyl och visat hur manfelbedömt riskerna med kärnkraft.Vi reagerar kraftigt mot den nonchalans som de centralamyndigheterna inklusive regeringen visat genom att intearbeta för en kraftfull uppföljning av Tjernobylkatastrofensamt inte visat ett ordentligt agerande mot den sovjetiskaregeringen för de miljöskador man åsamkatNorrlandskusten.Många av länets sjöar är starkt angripa av försurningen.I den mån kalkning kan var ett sätt för sjöarna att överlevabör detta ske.Frågan om farligt gods genom länet bör fortlöpandeföljas av kommunerna och det är viktigt att dessa frågorsamordnas i händelse av olyckor.Miljön efter havskusten bör följas upp bättre. Vi kundese hur katastrofen med tankern ''Thuntank'' skapade storamiljöproblem . Det bör vara en självklarhetatt tankers som transporterar olja skall vara försedda meddubbla bottnar.Miljöförstöringen av har gått långt. Men ävenom de baltiska länderna och tidigare DDR samt Polensvarar för en stor del, kommer också betydandemiljöutsläpp från den svenska industrin. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att anslår 10,2 milj. kr. sominfrastruktursatsning för lokal och investeringsanslag förHögskolan i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad satsning på utbildning iGävleborg,3. att beslutar att införa gymnasieutbildningför lokalvårdare,[att beslutar anslå 1,2 milj. kr. till projektet,1][att beslutar se över länsmuseernas ekonomiskasituation,2]4. att beslutar om ytterligare 50 milj. kr. iarbetsmarknadsinsatser utöver vad som anges ibudgetpropositionen,[att beslutar att löntagarfonderna skallavskaffas,3]5. att beslutar om en ökning av länsanslaget på15 milj. kr. till ,6. att beslutar att ett regionalpolitiskt stödtillfälligt kan utgå av arbetsmarknadsskäl även till företagsom ligger utanför stödområdet i ,[att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om miljöpolitiska åtgärder iGävleborg.4]
mot · GE02A500 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo543 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av en lugnutvecklingstakt för och behovet av enaktiv regionalpolitik.
mot · GE02A504 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länets arbetsmarknad,[att hos regeringen begär förslag om attriksskatteverket får i uppdrag att presentera en ändradfördelningsmodell av resurser för granskning avdeklarationer,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av ökade resurser tillhandelsregistret i ,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kustbevakningensbemanningsplaner för ,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad teoretiskgymnasieutbildning i ,4][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiskahänsyn vid utbyggnad av universitets- ochhögskoleutbildning i ,4][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning av den s.k.Storstockholmsförhandlingen vad gäller anslag tilltrafikinvesteringar i och nödvändigaförändringar i lagstiftningen,3][att som sin mening ger regeringen till kännaatt länsstyrelserna bör ges rätt att överklaga vägverketslänsramar för länstrafikanläggningsanslagen tillregeringen,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen skall klargörabehovet av ytterligare kapacitet för flygtrafiken iStockholmsregionen,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av fortsatt utbyggnad avspårbunden trafik i , även efter det att nupåbörjade projekt är färdiga,3]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt anförts i motionen om behovet av utveckling iStockholms län,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frisläpp av investeringsfonder iStockholms län.5]
mot · GE02A505 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk436 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga insatser förlandsbygdsutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av . extra ur länsvisa anslagsramen till de tre länensom är engagerade i Laxfond , samt föreläggerriksdagen förslag till finansiering .
mot · GE02A601 · 1991-01-25 00:00:00 — En av hörnstenarna i vårt statsskick är att den dömandemakten utövas av skickliga, självständiga och oväldigadomare. Domarkåren är rättsstatens sista utpost.Det är fördenskull av fundamental betydelse attutnämningsmakten hanteras på ett oantastligt sätt. Iannan motion har jag uppehållit mig vid denna fråga.Domarna måste även vara garanterade integritet ochoavsättlighet. Prövningen av frågan, om en domarepå grund av brott förverkat sin rätt att utöva sin befattning,bör således ligga hos allmän domstol och sålunda i sistahand hos högsta domstolen (HD). I ett sådant här för vårrättsordning centralt ämne borde det icke finnas utrymmeför korporativism. Icke desto mindre är det så att detankommer på den korporativistiskt sammansattaarbetsdomstolen att pröva denna fråga. Detta blev enmåhända icke tillräckligt uppmärksammad konsekvens av1975 års ämbetsansvarsreform, till grund för vilken ytterstlåg den besynnerliga tanken att, om en tjänsteman vid sinmyndighetsutövning kränker en enskild persons intresseneller på annat sätt tillfogar denne skada, detta är attbetrakta som en arbetsrättslig (intern) angelägenhet mellanarbetsgivaren och arbetstagaren. Glädjande nog företogriksdagen ändringar reform tillförmån för den enskilde. I nu berörd del består emellertiddet klandrade förhållandet.Det kan emellertid hävdas att den åsyftade ordningen --som framgår av lagen om offentlig anställning och lagen omrättegång i arbetstvister -- icke är förenlig med detgrundlagsskydd som 11 kap 5 § regeringsformentillerkänner domare eller i alla fall med grunderna för dettaskydd. Med begreppet ''domstol'' måste igrundlagsstadgandet åsyftas allmän domstol ellersålunda i sista hand HD och ej en korporativt sammansattdomstol, där yrkesdomarna dessutom förordnas för enperiod av i sänder. Det är även oegentligt att betecknaett mål om skiljande av en domare från hans tjänst mot hansvilja för en civilrättslig arbetstvist. I sammanhanget finnsanledning att erinra om vad statens ansvarsnämnd enhälligtuttalat i ett tidigare lagstiftningsärende (JuU 1988/89:24 angtjänstefel): ''De ändringar som föreslås i BrB 20:1tillgodoser emellertid inte på långt när de reformkrav somkan ställas. Kvar är exempelvis den besvärande dualismenmellan domstolen som skall bestämma påföljd för brott somen tjänsteman begått och anställningsmyndigheten (statensansvarsnämnd i vissa fall) som har att pröva om brottet skallmedföra avsked. Det finns enligt meningstarka skäl att återinföra det tjänstemän(kurs av mig). I de flesta fall drabbas tjänstemannenhårdare av avsättning som påföljd än av den rentstraffrättsliga påföljden. Det är inte acceptabelt frånrättssäkerhetssynpunkt att inte också den förra påföljdenprövas av domstolen i brottmålet.'' Ansvarsnämndensuttalande har icke föranlett någon åtgärd trots attämnet är av väsentlig betydelse för den enskildesrättstrygghet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring av berörda lagar som föranleds av motionen.
mot · GE02A602 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So239 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om missbruksproblemen på våraarbetsplatser.
mot · GE02A604 · 1991-01-25 00:00:00 — Den statliga administrationen kommer enligtregeringens förslag att påverkas av det reformarbete istatens verksamhet som planeras. Ett treårigt programskall bl.a. göra det möjligt att minska antalet statligtanställda med 10 %.Enligt regeringens redovisning i budgetpropositionenkan konsekvenserna för en rad statliga verksamheter bliomfattande. De tjänstemän som blir övertaliga eller påannat sätt berörs av förändringarna kommer att utsättas förpåfrestningar. Stora krav kommer att ställas på dem somskall svara för genomförandet av reformarbetet.Till de trygghetsskapande åtgärderna hör bl.a.utbildningsåtgärder. Det är särskilt glädjande att parternapå den berörda delen av arbetsmarknaden har avsatt 300 milj.kr. Dessa medel ger både storaoch små myndigheter goda förutsättningar att höjakompetensen hos personalen i den utsträckning somförändringarna kan komma att kräva.Behovet av att utbilda redan anställda inomstatsförvaltningen kommer med andra ord att öka denärmaste åren.Vi motionärer vill framhålla det initiativ som har tagitsinom . Syftet med detberedningsarbete som kommer att påbörjas inomdepartementet är att mängden av internationellt gångbaraexamina skall öka i minst samma grad som minskningen avantalet statligt anställda. Beredningen bör även inventerabehovet av särskilda utbildningsinsatser också för denpersonal som fortsättningsvis kommer att ha kvar sinanställning vid statliga myndigheter. Beredningen börsärskilt uppmärksamma behoven av kunskaper ochkunnande inom hela den statliga förvaltningen.Utbildningen bör så långt möjligt decentraliseras. del av verksamheten bör förläggas vid närmastehögskola. Vid planeringen av utbildningen måste hänsyn tasspeciellt till de län och regioner som har en relativtstark koncentration av statliga myndigheter och därmed andel statlig personal. Närheten till studieorterna börunder alla förhållanden ges stor tyngd i beredningsarbetet.Den kompetenshöjande utbildningen skall vara ett led iförnyelsearbetet hos våra statligt anställda. Den skall gebåde tjänstemännen och den statliga myndigheten ett rejältstöd i arbetet -- alltså både öka förståelsen för problemenoch höja servicegraden gentemot allmänheten. Det är enligtvår mening särskilt angeläget att de statliga myndigheternasamarbetar effektivt när de genomför den eftersträvadeutbildningen.Vi anser att det finns ett mycket stort behov avutbildningsinsatser på alla nivåer inom statsförvaltningenoch att dessa behov inte har blivit uppmärksammadei tillräcklig utsträckning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av statligt anställdatjänstemän.
mot · GE02A605 · 1991-01-25 00:00:00 — Synskadades möjlighet till samhällsinformation Alla de rekommendationer, den planering som sker ochbeslut som fattas på statlig, regional eller lokalmyndighetsnivå får de synskadade information om till enmycket liten del. Trots att vi sägs leva i mediernas tidsålderanser samhället inte att det finns pengar så alla kan hållasinformerade. I varje fall saknas tillräckligt med pengar iårets budget.Statens institut för personalutveckling () gjorde enberömvärd insats med s k rådrumsbeställningar av utvaldsamhällsinformation som ligger lagrad hos Tal & PunktAB i . Problemet är att det inte finns pengarför att sända ut den lagrade informationen. Kostnaden förkopiering och utskick till synskadade har beräknats till enmiljon kronor. Jag tycker det är slöseri att dennasamhällsinformation ligger obrukad och föreslår att medelställs till förfogande så de synskadade kan få del av denredan framställda informationen.Om inte ytterligare pengar anslås kommer SIPUsbeställningar att upphöra . Kostnaden för ettbudgetår beräknas till föroriginalframställning samt lika mycket för att distribuerainformationen vilket jag tycker är en rimlig kostnad för attnågot öka samhällets information till de synskadade. Med hänvisning till den anförda hemställs1. att beslutar om ett engångsbidrag till SIPUpå . enligt vad i motionen anförts omutsändandet av lagrad samhällsinformation till synskadade,2. att beslutar att för /92 anslå2 . enligt vad i motionen anförts om framställningoch utskick av samhällsinformation till synskadade.
mot · GE02A606 · 1991-01-25 00:00:00 — Efter rekommendation av () och sedan arbetsmarknadensparter träffat avtal om ''Riktlinjer förföretagshälsovård'' infördes en ny arbetsmiljölag. Föratt uppfylla lagens bestämmelser för de statsanställdainrättades den 13/9 1979 ''Statshälsan'', som utbyggts såatt ett huvudkontor dirigerar 14 planeringsområden med100 administratörer som ska sköta 120 centraler (var och enutrustad med driftsledare och en ansvarig styrelse).Då Statshälsan inrättades, var företagshälsovården intealls utbyggd som den är , och det fanns ett klart behovav att staten genom organisationens inrättande ''gick föremed gott exempel''.Idag är företagshälsovården väl utbyggd i hela landet,och det är ett företagsekonomiskt slöseri att upprätthålla''Statshälsan'' som en separat organisation för de över helalandet kringspridda statsanställda som tvingas utnyttja den.Den är också dyr i drift: varje myndighet betalar ur egenbudget en viss summa per anställd och år, men därutövertilldelas Statshälsan via budget (C 8)357 milj.kr. för driften /92. ''Statshälsan'' fyllde en meningsfull uppgift då deninrättades , men den torde ha överlevtsig själv. Om de statligt anställda kunde anslutas tillbefintliga företagshälsovårdscentraler, så skulle''Statshälsans'' stora och kostnadskrävande administrationkunna slopas. Organisationens underlag av statsanställda ärdessutom kringspridda på så många orter, attresekostnaderna blir höga och centralerna ofta dåligtutnyttjade. Allt detta skulle kunna avhjälpas om statligaverk och myndigheter istället finge fria händer att träffaavtal för sina anställdas räkning med den fria marknadensföretagshälsovård. Detta bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att utreda om Statshälsan är enlämplig organisationsform för de statsanställdasföretagshälsovård,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt utredningen bör beräkna vilka besparingar som skullekunna uppnås om Statshälsan slopades och de statsanställdahänvisades till den fria marknadens företagshälsovård.
mot · GE02A607 · 1991-01-25 00:00:00 — Höjd ersättning i allmänna reseavtalet för resor med cykel m.m. Trafikmiljön i våra städer är fortfarande på många hållundermålig. Stora ansträngningar görs för att förbättradensamma. Avgasreningen på bilar förbättras,kollektivtrafiken stimuleras och stadsplaneringen utformasså att skadorna av en allt intensivare biltrafik skall kunna bliså små som möjligt. På olika sätt görs ansträngningar för attintressera resenärer att använda andra trafikmedel än bil. Istadstrafik med måttliga avstånd kan cykel vara ett braalternativ. Trots dessa ansträngningar kan konstateras atttrafikmiljön lämnar mycket övrigt att önska.I allmänna reseavtalet, , definieras cykel somannat färdmedel. Ersättningen till den som använder cykelär per kilometer. Denna ersättnig har varitoförändrad under mycket lång tid.Det är lämpligt att höja denna ersättning rejält,förslagsvis till kilometern. En sådan ersättningsnivåär i realiteten en besparing om den får den effekten att ettantal resande finner det intressant att använda cykel i ställetför bil. Dessutom är en sådan förändring en stimulans somkan bidra till en bättre trafikmiljö.Staten bör i förhandlingar med arbetstagarsidanmedverka till att denna ändring kommer till stånd.I vissa fall kan en höjning av avdragsrätten vidanvändning av cykel vid resor till och från arbetet gepositiva effekter för den enskilde. T.ex. i kombination medtågresa till arbetet. En sådan höjning av avdragsrätten kandå ge positiva miljöeffekter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en höjning av ersättningsnivån iallmänna reseavtalet för resor med cykel och en höjning avavdragsrätten vid resor till och från arbetet med cykel.
mot · GE02A608 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi blir ständigt påminda om att kostnadsutvecklingen ivårt land är mycket hög. Vi har en inflationstakt som ärhögre än omvärldens och som vi inte kan acceptera. Allaansträngningar måste vidtas för att stoppa denna för vårtland mycket besvärade situation.Alla måste solidariskt förstå att man gemensamt måsteminska på kostnader, det gäller på alla nivåer och det gällerför staten, kommunerna, föreningar, organisationer ochföretag.Behovet av att delta på kurser och konferenser har ökatinom alla sektorer. Det är viktigt att öka och breddakunskap på olika sätt. Att just detta krav har ökat vittnarinte minst det faktum om att det kan vara mycket svårt attordna hotellrum , framför allt i våra störstastäder , , men också i våramedelstora och stora städer.Hotellpriserna har verkligen stigit inte minst utifrån attdet nu utgår full moms på alla hotelltjänster. Engenomsnittligt hotellrumspris ligger inte under 1.000kronor. Det måste i detta sammanhang vara rimligt att viskapar ett vettigt förhållande emellan verklig kostnad för enövernattning på ett hotellrum och det nu gällande statligatraktamentet för en övernattning. Visserligen har enhöjning nu skett med . per natt men det finnsändå ingen harmoni till verkliga hotellkostnadspriser. Ingenstimulans att fundera över andra alternativ än att bo påhotell, eftersom hotellkostnaden täcks fullt ut.Detta innebär i många stycken onödiga kostnader.Skulle det finnas en motivering att ordna övernattning t exhos släkt eller vänner skulle många kunna ordna det så.Men som situationen är räcker inte ensalternativersättningen till en chokladask som tack förhjälpen.Vi tycker därför att det statliga nattraktamentet måsteräknas upp till åtminstone en nivå på av ettgenomsnittspris för ett hotellrum. Omräknat i kronor kan300 kronor vara en rimlig ersättning för nattraktamentet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attnivån på det statliga nattraktamentet bör ökas till 300 kr.per övernattning.
mot · GE02A702 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad rätt till ledighet för vård av barn har samtliga föräldrar rätt att förkorta sin arbetstidtill dess att ett barn har uppnått ålder. Denna rätt ärmycket uppskattad och utnyttjas av många föräldrar.Barnen är emellertid inte mogna att åldersjälva klara sig före eller efter skoldagen. I mångakommuner är fortfarande också utbyggnaden avfritidshemmen eftersatt. Många föräldrar har därför enönskan om att kunna förlänga sin arbetstidsförkortning tilldess barnet fyllt tolv år.Statligt anställda har redan nu genom kollektivavtal rättatt förkorta sin arbetstid till utgången av det skolår dåbarnet fyller tolv år.bDenna rätt bör även tillerkännas övriga föräldrar.Några större problem bör i allmänhet inte heller uppstå förarbetsgivaren, då ersättare för den anställda ofta redanfinns, eftersom arbetstagaren haftmöjlighet att utnyttja sin lagstadgade rätt till förkortning avarbetstiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till förkortning avarbetstiden.
mot · GE02A704 · 1991-01-25 00:00:00 — Tjänstledighet för vård av handikappat barn Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf216 hemställsatt gällande lagstiftning ändras så att rätten tilltjänstledighet tillförsäkras förälder/motsvarande tillpsykiskt utvecklingsstörd som behöver hjälp vid ensjukdomssituation.
mot · GE02A705 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätt till tjänstledighet för medverkan i katastrofbistånd Det är betydelsefullt att de svenska biståndsinsatsernainte hindras av svårigheter att rekrytera lämplig personal.De frivilliga biståndsorganisationerna som Röda korsetm.fl. har organiserade personalgrupper som snabbt kanrycka in vid katastrofinsatser. Det är självklart att denpersonal som kan delta vid främst katastrofhjälp snabbtmåste kunna frigöras från ordinarie arbeten. Eftersomkatastrofinsatserna ofta är korttidsuppdrag kan det intebegäras att de personer som skall anlitas måste säga uppsina anställningar.Tjänstledighetsfrågan är därför av synnerlig vikt för attbistånds- och katastrofarbete skall fungera rationellt.Staten har gjort långtgående medgivanden beträffandetjänstledighet för biståndsarbete.På andra delar av arbetsmarknaden finns olikarekommendationer om tjänstledighet för biståndsarbete.Det är positivt men inte tillräckligt för att tillgodose främstfrivilligorganisationernas behov av kvalificerad personal.Vi anser att katastrofbiståndet är av så stor vikt att helaarbetsmarknaden bör omfattas av samma regler när detgäller möjligheterna till tjänstledighet.Vi delar också uppfattningen att det bör vara fråga omstatliga eller statsunderstödda hjälpinsatser.Riksdagen bör av regeringen begära förslag som geranställda på hela arbetsmarknaden möjligheter tilltjänstledighet för att medverka i svenskt katastrofbistånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten till tjänstledighet förmedverkan i svenskt katastrofbistånd.