mot · GE02Sk430 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehållsförteckning 1.Den stora skattereformen13 1.1Det skall löna sig att arbeta13 1.2Skattereformens effekter13 2.Hur högt är egentligen skattetrycket?14 3.Sänk skattetrycket15 3.1Skatternas snedvridande effekter15 3.2Behovet av skatteintäkter16 3.3Sänk de mest skadliga skatterna först16 3.4Slutsatser17 4.Kapitalskatter18 4.1Förmögenhetsskatten18 4.2Arvs- och gåvoskatten19 4.3Omsättningsskatten på aktier20 4.4Skogsvårdsavgiften20 5.Skatter på näringsverksamhet20 6.Arbetsgivaravgifter/särskild löneskatt21 6.1Den särskilda löneskatten21 6.2Inga sociala avgifter på vinstandelar21 6.3Sänkta arbetsgivaravgifter när sjuklön införs21 6.4Nedsatta sociala avgifter i stödområde ett22 7.Mervärdeskatt och energiskatt22 7.1Mervärdeskatt22 7.2Energiskatt22 8.Skattereduktionen22 8.1Avdraget för medlemskap i arbetsmarknadens22 8.2Avdragsrätt för gåvor23 9.Övrigt23 9.1Skatt på alkohol och tobak23 9.2Församlingsskatten23 10.Tvångssparandet24Hemställan24 1. Den stora skattereformen 1.1 Det skall löna sig att arbetaDen skattereform som trätt i kraft ären stor framgång för liberalerna. Vid enjämförelse mellan våra tidigare partimotioner omskattepolitiken och riksdagsbeslutet kan man konstatera attde på avgörande punkter överensstämmer med varandra.Ett grundläggande inslag i liberalernasskattepolitik har varit kravet på en kraftigsänkning av marginalskatten (skatten på den sist intjänadekronan). Detta har genomförts i och med att fem av sexinkomsttagare enbart behöver betala kommunalinkomstskatt. För de högsta inkomstskikten tillkommer enstatlig inkomstskatt på . Därigenom uppfylls vårtkrav på en högsta marginalskatt på (''hälftenkvar''). Den enskilde individen får själv förfoga över enstörre del av sin inkomst.Likaså uppfylls nu vårt krav på att skatteskalan återfårett automatiskt inflationsskydd. Genom att det är utformatsom ett reallöneskydd är det t.o.m. bättre än vad vi tidigarehar föreslagit.I enlighet med vårt krav har inkomstslagen kapital,egnahem och tillfällig förvärvsverksamhet (huvudsakligenrealisationsvinster) slagits samman till ett inkomstslag,kapital. För detta tillämpas en enhetlig statlig skattesats på30 procent.Även bolagsbeskattningen reformeras enligt deprinciper vi krävt. Skattesatsen har sänkts till 30 procentsamtidigt som olika reserveringsmöjligheter har avskaffats.I fråga om mervärdeskatten har vi förespråkat enenhetlig sådan och således avvisat en differentiering medlägre moms på vissa varor och högre moms på andra varor.Vi har också uttalat oss för att energibeskattningen skulleinordnas i momssystemet. Så sker nu också.Det nya skattesystemet bygger på systematiskaöverväganden vars ledstjärna varit att så långt möjligtavskaffa snedvridningar. Skattesatser sänks och olika typerav inkomster behandlas mer likformigt. Många av deorättvisor som präglade de gamla reglerna för framför alltkapitalbeskattning försvinner.1.2 Skattereformens effekterDet svenska skattesystemet var länge ett av de mestallvarliga systemfelen i svensk ekonomi. Det blev under1980-talet alltmer uppenbart att skattesystemet och demånga skattehöjningarna har gjort aktiv skada på denekonomiska utvecklingen.Skattereformen kommer, framför allt på , attleda till betydande positiva samhällsekonomiska effekter.Genom ett skattesystem som stimulerar ett bättreutnyttjande av resurserna skapas en ekonomi med störreutvecklingskraft. Därigenom kan den ekonomiskatillväxten öka.Diskussionen om de s.k. dynamiska effekterna harkommit att koncentreras på ökat arbetskraftsutbud som enföljd av att det kommer att löna sig bättre att arbeta. Dettaär en viktig effekt. bedömer attarbetsutbudet kommer att öka med som enföljd av skattereformen. Andra bedömningar pekar påandra siffror. Storleken kan i varje fall väntas bli betydande.Icke desto mindre är det troligt att andra dynamiskaeffekter kommer att bli än mer betydelsefulla. Vad detdärvid handlar om är möjligheterna för marknadsekonominatt fungera bättre. Det gamla skattesystemet medförde attskattehänsyn styrde ekonomiska beslut både i hushåll ochföretag i alldeles för hög grad. Med det nya skattesystemetkommer samhällsekonomiskt riktiga signaler att kunna görasig bättre gällande.2. Hur högt är egentligen skattetrycket?Summan av skatter och avgifter uppgår i till av bruttonationalprodukten (BNP). Dettabrukar uttryckas så att skattekvoten är . Viden internationell jämförelse är detta den högstaförekommande nivån och det tas ofta till intäkt för behovetatt sänka skatterna.I internationella jämförelser av den verkligabelastningen på företag och hushåll är det emellertid viktigtatt mäta på samma sätt. T ex måste man beakta huruvidasocialförsäkringsavgifter inkluderas i skattekvoten eller ej,huruvida interna skattebetalningar mellan olika enheterinom den offentliga sektorn beaktas eller ej samt huruvidautbetalade förmåner är skattepliktiga eller ej. hargenomfört studier som försöker ta hänsyn till dylika ochandra skillnader i definitioner och då blir Sverigestätposition i fråga om skattetryck något mindreframträdande. I en studie uppger t ex attskillnaden mellan skattekvoten i och Schweizreduceras från till drygt 5procentenheter.I en bilaga till långtidsutredning förs ettliknande resonemang (bilaga 26, Den offentliga sektorn).Där redovisas t ex utgiftstrycket , som andel av BNP,för ett antal länder när korrigering gjorts för beskattning avtransfereringar, demografiska skillnader samt skillnader isjukvårdsfinansiering. ligger då fortfarande blandde högsta, men inte i topp. Den mest anmärkningsvärdaförändringen gäller , vars utgiftstryck korrigerat pådetta sätt beräknas till jämfört med 32,3procent mätt på ''traditionellt'' ej korrigerat sätt. Ett försöktill gruppering av ländernas utgiftstryck efter dennakorrigering visar att ingår i en grupp länder(, , , ) med utgifter kringeller strax medan flertalet andra länder harett utgiftstryck mellan . avvikernedåt med i utgiftstryck. Enligt dessaberäkningar är således skatte- och utgiftstrycket i Sverigemellan än i flertalet andraländer.Skattekvoten kan också variera beroende på hur en visssumma i skatteintäkter tas in. Om t ex en större andel uttassom indirekt skatt i stället för direkt skatt blir skattekvotenlägre, eftersom den indirekta skatten ingår i BNP tillmarknadspris. Den sänkning av skattekvoten som blirföljden av den beslutade skattereformen är huvudsakligen,men inte enbart, en följd av denna övergång från direkt tillindirekt skatt. En sådan sänkning av skattekvoten innebärinte någon minskning av den reellaskattebelastningen på företag och hushåll, utan dessbetydelse ligger i den förändring av incitament ochbeteende som sker. Den nu genomfördaskattereformen förbättrar t ex motiven för arbete ochsparande. Det sätt på vilket skatter och avgifter tas ut ärmed andra ord väl så intressant och betydelsefullt som detsamlade skatteuttaget.Det förs ibland en diskussion om att högaskattetryck är skadligt för den ekonomiska tillväxten. Mankan frestas att dra sådana slutsatser genom att studerasambandet mellan (ojusterad) skattekvot och tillväxttakt,åtminstone under vissa perioder och med visst urval avländer. Vi vill varna för att dra alltför långtgående ochförhastade slutsatser från en sådan jämförelse.Med dessa resonemang vill vi inte ''bevisa'' att Sverigeinte har ett högt skattetryck eller att det inte är önskvärt attsänka det. Vi anser emellertid att det är angeläget attdebatten förs i mer nyanserade termer än vad som ärvanligt.3. Sänk skattetrycketTrots dessa invändningar och kvalifikationer finns det,enligt vår uppfattning, ett så omfattande material om denegativa effekterna av ett alltför högt skattetryck attslutsatsen blir att skattetrycket måste sänkas. Det är t ex tillföga hjälp för det svenska näringslivet som måstekonkurrera med företag i andra länder med lägre skatter attdessa lägre skatter delvis beror på en mer fördelaktigdemografisk struktur.Även med de nyanseringar som diskuterats ovanframstår det som angeläget att reducera det svenskaskattetrycket med åtminstone . Med det''vanliga'' svenska måttet på skattetrycket innebär detta ensänkning till av BNP.3.1 Skatternas snedvridande effekterEn nyutkommen studie av Mancur av sambandetmellan utgiftstryck, framför allt för inkomstomfördelandeoffentliga utgifter (huvudsakligen transfereringar), ochekonomisk tillväxt pekar på risken att de negativaeffekterna på tillväxten och ekonomins utvecklingskraftökar med stigande sådana utgifter. Framför allt kan detfinnas en sådan risk när inkomstomfördelningen nått enbetydande omfattning. påpekar att omfördelning tillförmån för de allra fattigaste troligen är tillväxtfrämjandemen att motsatsen kan bli följden om omfördelningenomfattar i stort sett hela befolkningen.I princip medför alla skatter att de priser på varor,tjänster och produktionsfaktorer som styr individers ochföretags beteende avviker från de priser som speglarsamhälleliga knapphetsförhållanden. Detta riskerar att ledatill att fördelningen av resurser snedvrids i förhållande tillden samhällsekonomiskt mest produktiva användningen.Det gäller t ex beslut om hur mycket och var man skallarbeta, avvägningen mellan sparande och konsumtion,konsumtionens sammansättning och investeringarnasomfattning och inriktning.Undantagna från denna regel är miljöavgifter ochskatter på tobak och alkohol. Miljöavgifter bidrar såledestvärtom till att motverka snedvridningar i ekonomin. Enökad användning av miljöavgifter innebär därför förbättradresursallokering både direkt och indirekt genom attmöjliggöra sänkning av andra mer snedvridande skatter.Det finns flera studier som visar betydelsen av hurskatter tas ut. Dessa bygger på skatternas betydelse förföretags och individers incitament. Ett viktigt skäl till attden stora skattereformen slutligen kunde genomföras ärsäkert den allt bredare uppslutningen kring påpekanden omde negativa effekterna på arbetsvilja och sparande av högamarginalskatter, liksom andra snedvridande inslag i detgamla skattesystemet.Effekter av detta slag kan uttryckas med hjälp av de s kskattekilarna. Skattekilen ger ett mått på hur stor del av ettproduktionsresultat som återstår för den enskilde närhänsyn tagits till alla skatter. Ju högre skattekilen är, destosämre blir det ekonomiska utbytet och därmed motivet förden enskilde till samhällsekonomiskt nyttigt beteende.Genom skattereformen kommer skattekilen att minska.Den samhällsekonomiska effektiviteten ochtillväxtförmågan i svensk ekonomi kan därmed väntas öka.Skattekilarna är emellertid höga även efterskattereformens genomförande. Det är därför enligt våruppfattning nödvändigt att gå vidare.Vi vill varna för tron att sänkt skattetryck blir en mereller mindre automatisk följd av en bättre tillväxt. Så ärsnarare fallet enbart i omvänd bemärkelse, så tillvida att ensämre tillväxt med stor sannolikhet skapar krav på ökadeutgifter och därmed ökade skatter.3.2 Behovet av skatteintäkterSkatteintäkterna används huvudsakligen för attfinansiera inkomster för de offentliganställda och för demsom försörjs av transfereringssystemen. Det som ytterstbestämmer skattetrycket blir därmed andelenoffentligförsörjning -- mängden personer som arbetar medoffentligt finansierad sjukvård, äldreomsorg, barnomsorg,utbildning, försvar m.m. samt mängden personer somförsörjs genom offentligt finansierade ''bidrag'' såsomsjukpenning, arbetsskadeersättning, förtidspension,''vanlig'' pension, arbetslöshetsersättning och liknande.Nivån på dessa inkomster följer i stort sett nivån påarbetsersättningar i den privata sektorn. I någon grad kannaturligtvis nivån inom de olika ''försäkringssystemen''sänkas, t ex genom ökade inslag av självrisk. Men om maninte är beredd att radikalt sänka ersättningen för deoffentliganställda respektive de offentligförsörjda måsteambitionen att sänka skattetrycket främst ta sikte på sådanaförändringar, som reducerar antalet personer som försörjsav offentliga inkomster. Slutsatsen av detta är attdiskussionen om sänkt skattetryck snarare bör handla omutgiftssystemen än om skattesystemet.Våra synpunkter på hur den offentliga verksamhetenoch transfereringssystemen måste reformeras återfinns ipartimotioner om den offentliga sektorn samt denekonomiska politiken.3.3 Sänk de mest skadliga skatterna förstEn sänkning av det totala skattetrycket måste i förstahand ta sikte på de skatter som är mest skadliga. Av dettaskäl har vi främst argumenterat för attsänka de extremt höga marginalskatterna påarbetsinkomster. När detta nu är genomfört återstår attgöra något åt de skatter som därnäst är mest skadliga.En faktor av avgörande betydelse är därvid deninternationella ekonomiska integrationen ochproduktionsfaktorernas ökade internationella rörlighet.Framför allt kapitalets rörlighet sätter bestämda gränser förskatteuttaget.Sverige har, både före och efter skattereformensgenomförande, internationellt sett mycket hög skatt påkapital, både kapitalinkomster, kapitalvinster ochkapitalbestånd. Det faktum attkapitalinkomstbeskattningen är nominell innebär dessutomatt den reala skatten är mycket känslig för inflationen. Detär därför av avgörande betydelse att få nerprisökningstakten. Även med en lägre inflation är dockkapitalbeskattningen hög. Vi anser därför att den måstesänkas.Skälen för detta utvecklas närmare nedan. De är ikorthet nödvändigheten att kunna behålla företagare ochföretag i . Om beskattningen på framgångsrikaföretagare är så hård att de avstår från att utvecklaföretagsamheten i och förlägger den utomlandsundergrävs effektivt våra möjligheter att värnasysselsättning och välfärd.I denna motion föreslår vi i första hand en sänkning avförmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten, främstgenom att avskaffa dessa skatter för det arbetande kapitalet(dvs. maskiner, byggnader m m) i mindre och medelstoraföretag, samt ett avskaffande av omsättningsskatten påhandeln med företagens riskkapital.För att öka utbytet av insatta resurser är det som nämntsovan angeläget att gå vidare och minska skattekilarna. Ensänkning av arbetsgivaravgifterna, särskilt den s k särskildalöneskatten, framstår då som särskilt viktig. Den särskildalöneskatten är den del av det som i dagligt tal benämnsarbetsgivaravgifter, men som inte motsvaras av någrasociala förmåner. Den är således inte någon''försäkringspremie'' utan en ren skatt. Lägrearbetsgivaravgifter påverkar direkt företagens kostnadslägeoch det ökar förutsättningarna att minska inflationen utanen utdragen period med hög arbetslöshet.Vi anser att en början måste ske i samband med att dens k arbetsgivarperioden (dvs. sjuklön) införs, men ävendärefter blir fortsatta sänkningar nödvändiga för attförbättra konkurrenskraften för industrin.Sverige har världens högsta mervärdeskatt. Den skallsänkas /92 , men ävendärefter är den extremt hög.Det kommer t ex inte att vara möjligt att ha så hög momsnär blir medlem i EG, oavsett vad EG-ländernaformellt kommer överens om i fråga om harmonisering.Alltför stora skillnader i momsuttag skulle då skapa storapåfrestningar för gränshandeln.3.4 SlutsatserVi vill alltså förorda följande strategi i arbetet med attsänka skatterna. De mest skadliga skatterna -- gårdagenshöga marginalskatter på arbetsinkomster -- har i och medskattereformen sänkts. måste ett steg tas för attreducera kapitalskatterna, framför allt på företagensarbetande kapital. Momsen skall sänkas genom att dentillfälliga höjningen avskaffas 1992. Nästa steg bör bli ensänkning av arbetsgivaravgifterna, framför allt de som ingåri den särskilda löneskatten för att förbättra näringslivetskonkurrenskraft. Fortsatta sänkningar av momsen måsteockså ske, bl a för att reducera skillnaderna gentemot EG.I vår partimotion om den ekonomiska politikenredovisar vi förslag till utgifts- och inkomstförändringar somskapar ett sammanlagt utrymme på ca attanvändas för skattesänkningar nu eller . Flera av våraförslag till minskade utgifter leder till störreutgiftsminskningar , men det äruppenbart att ytterligare stora insatser kommer att krävasför att möjliggöra nödvändiga skattesänkningar.4. Kapitalskatter 4.1 FörmögenhetsskattenReformering av förmögenhetsskatten ingick inte iskattereformen. Så borde ha varit fallet eftersomförmögenhetsskatten måste ses som en del av den samladekapitalbeskattningen. Kapitalbeskattningen har genomskattereformen ökat med ca . Därutöverinbringar förmögenhetsskatten ca 3 miljarder kronor.Sammantaget blir detta för högt.Nyligen har skickat ut enpromemoria på remiss om Reformeradförmögenhetsbeskattning. Enligt vår uppfattning kanförslagen i den inte läggas till grund för beslut.Arbetande kapitalEn avgörande brist i departementspromemorian är attskatten på företagens arbetande kapital (dvs. maskiner,byggnader m.m.) i många fall kommer att höjas om den s klättnadsregeln tas bort enligt förslaget. Vi har under mångaår krävt att skatten på arbetande kapital i stället skallavskaffas.Förmögenhetsskatten på det arbetande kapitalet utgören allvarlig hämsko på småföretagens möjligheter attinvestera och expandera. Eftersom den inte är avdragsgillmåste den betalas med beskattade medel, vilket medför attföretagens kostnader för skatten uppgår till detnominella beloppet. Denna höga beskattning upplevs somså negativ för verksamheten att företagarna ägnarbetydande tid och möda åt att undvika den. Detta innebäratt de statsfinansiella intäkterna av skatten är blygsamma,som arbetstid och kreativitet i företagen slösasbort på icke-produktiv verksamhet.Förmögenhetsskatten på arbetande kapital måste alltsåavskaffas.Övrig förmögenhetsskattNär den ekonomiska politiken läggs om som vi förordarkan inflationen väntas sjunka. Därigenom förbättrasavkastningen på sparande i . Även därefter bedömervi det som helt nödvändigt med sänkt kapitalbeskattning.Ett första steg måste tas genom sänktförmögenhetsskatt.Vi kan förstå att detta kan synas vara enfördelningspolitisk negativ åtgärd. Detta bottnar emellertidi ett rent statiskt synsätt. Det dynamiska synsätt som liggertill grund för skattereformen måste givetvis vara styrandeäven i fråga om kapitalbeskattningens inriktning och nivå.Fribeloppet i förmögenhetsskatten måste vara så högtatt t ex människor med ett normalt villaboende istorstadsområdena slipper betala förmögenhetsskatt.Skattesatsen måste vara så låg att varken framgångsrikaföretagare eller idrottsmän tvingas flytta från pågrund av beskattningen. Ägarna till samtliga de företag somvuxit sig stora -- , Tetra ,Hennes & -- och några av våra största idrottsmänhar alla flyttat utomlands. Det finns t o m material somtyder på att de samlade skatteintäkterna skulle öka omförmögenhetsskatten helt avskaffades och dessa emigranterflyttade tillbaka till Sverige.Vårt krav är att det skattefria grundbeloppetbör höjas till . Skatten bör görasproportionell och skattesatsen sänkas till en procent. Måletpå sikt måste vara att skattesatsen därefter sänksytterligare.Den s k begränsningsregeln måste förändras så att ävende som berörs av den får sänkt marginalskatt. En rimlig nivåär , liksom i inkomstbeskattningen. Likaså måsteavräkning kunna ske mot fastighetsskatt, skogsvårdsavgiftm.m.Vi har under många är krävt att sambeskattningen avförmögenheter slopas. Det framstår som mycketegendomligt att sambeskattning fortfarande sker, eftersomsärbeskattning införts på alla övriga områden, inklusiveavkastningen av de sambeskattade förmögenheterna.Sambeskattning av makars och i förekommande fall barnsförmögenheter bör således avskaffas.4.2 Arvs- och gåvoskattenDen svenska arvs- och gåvoskatten är extremt hög i ettinternationellt perspektiv. Det är mycket angeläget att densänks genom att det skattefria beloppet ökar, skattesatsensänks och skatteskalan inflationsskyddas.Den höga arvs- och gåvoskatten är tillsammans medförmögenhetsskatten faktorer som driver framgångsrikaföretagare ut ur och som säkert även förhindrar attemigranter flyttar hem till vårt land.I likhet med vad vi ovan föreslagit omförmögenhetsskatten anser vi att arvs- och gåvoskatten påarbetande kapital bör avskaffas. Detta skulle i hög gradunderlätta generationsskiften i familjeföretag och alltsåmotverka försäljning och därav följande koncentration inäringslivet. Ett framgångsrikt företag kan inte utanorimliga skatteeffekter överföras till nästa generationgenom arv eller gåva. Företagets substans finns oftast ifastigheter, maskiner m m som inte kan realiseras utan attföretaget måste säljas eller hårt belånas.Om, mot liberalernas vilja, förmögenhets-,arvs- och gåvoskatten på arbetande kapital kommer attkvarstå vill vi med bestämdhet hävda att lättnadsregeln omvärdering av företagsförmögenhet skall kvarstå och attdenna regel bör tillämpas även vid successiva gåvor för attunderlätta generationsväxlingar i familjeföretag.4.3 Omsättningsskatten på aktierOmsättningsskatten på aktier har lett till att en stor delav den svenska aktiehandeln har flyttat utomlands därtransaktionskostnaderna är lägre. Detta har effektivtundergrävt möjligheter att utvecklas till ettcentrum för värdepappershandel och exportör av finansiellatjänster. hade då skatten infördes utvecklat ettbetydande kunskapskapital för datoriserade handelssystemoch nya organisationsformer. De storautvecklingsmöjligheterna denna tjänstesektor hadeförstördes när omsättningsskatten på aktier infördes ochsenare höjdes.Det är i första hand småspararna och småföretagen somdrabbas av omsättningsskatten. Småföretagarna drabbasdärför att transaktionskostnaderna för de mindreföretagens aktier stiger när de stora företagens aktier främsthandlas på utländska börser. Småspararna drabbas av attmarknadens likviditet försämras och av att de inte harsamma möjligheter som de stora aktörerna att handla aktierutomlands.Vi anser att omsättningsskatten på aktier skall avskaffasomedelbart.4.4 SkogsvårdsavgiftenSkogsvårdsavgiften tillkom ursprungligen för attfinansiera specifika utgifter. Den har emellertid undersenare år fått en allt mer fiskal karaktär. Uttaget upplevs avmånga skogsägare som både betungande och orättvist. Omde nya taxeringsvärdena tillåts slå igenom i form av ökatskatteuttag taxering kommer bördan att bli äntyngre.Mot den bakgrunden föreslås i en annan motion attskogsvårdsavgiften i ett första steg skall halveras fr o m 1juli 1991. Vidare bör slå fast att den nyafastighetstaxeringen inte bör tillåtas slå igenom i form av ettökat uttag av avgiftsmedel från skogsägarna. I övrigt är deten uppgift för den skogspolitiska utredningen att prövaavgiftens och de statliga skogsvårdsinsatsernas framtid.5. Skatter på näringsverksamhetDet gamla skattesystemet motverkade mångaföretagares vilja att ta risker och utveckla sitt företag. Omdet gick dåligt fick företagaren själv bära nästan helaförlusten, och om det gick bra tog de höga skatternamerparten av vinsten. Genom skattereformen sker nuväsentliga förbättringar.Viktiga delar återstår emellertid. Det förslag somföretagsskatteutredningen framförde omnuvärdeavskrivning och periodiseringsfonder har varitföremål för fortsatt utredning och något förslag har ännuinte presenterats för . Det är angeläget att så sker.Den s k särskilda redovisningsmetoden (SRM) somskulle underlätta expansion i de mindre och medelstoraföretagen är likaså under fortsatt utredning. Vi anser detmycket angeläget att denna utredning arbetar snabbt så attförslag kan läggas fram i . Målet förutredningsarbetet är att kunna erbjuda egenföretagarnamöjlighet att arbeta på samma skattemässiga villkor somaktiebolag utan att behöva använda sig av någon form avbolag. Beskattningen av handelsbolag återstår också attreformera. Även detta förbereds i den nämndautredningen.I detta sammanhang bör även reglerna för beskattningav barn som arbetar i föräldrars näringsverksamhet sesöver. En sänkning av åldersgränsen för särbeskattning till15 år, som liberalerna tidigare vid flera tillfällenföreslagit, bör ånyo aktualiseras.De skattemässiga reglerna för arbetsrättsliga skadeståndmåste ändras. Normalt är ett belopp som är skattepliktigtför mottagaren också avdragsgillt för den som betalar, menså är inte fallet för dessa skadestånd.