ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T928 · 1991-01-25 00:00:00 — Länshuvudmännens rätt att bedriva trafik beslutade att efter en fyraårigövergångstid ge länshuvudmännen rätt att utan krav pålinjetrafiktillstånd bedriva den trafik som de skall ansvaraför.Eftersom detta beslut gav länshuvudmännen möjlighetatt ta över all trafik yrkade liberalerna avslag påpropositionen.Farhågorna från liberalerna bemötteutskottet med följande skrivning: ''Det framstår vidare,även enligt utskottets uppfattning, som osannolikt atthuvudmännen i sin upphandling skulle agera på ett sådantsätt att det endast skulle återstå en säljare avbusstrafik i området. Som föredraganden framhåller harhuvudmännens kritik mot nuvarande koncessionssystem iväsentlig utsträckning tagit sikte på avsaknaden avkonkurrens inom busslinjetrafiken.'' (/85:30)Syftet var, som framgår av ovanstående citat, attkonkurrens skulle skapas på trafikområdet -- inteundanröjas.Idag har vi facit. I många län har länshuvudmännen följtriksdagens intentioner och agerat så att konkurrensen harökat. I andra län -- t.ex. mitt eget hemlän --har länshuvudmannen totalt nonchalerat riksdagensuttryckliga mening. I har länshuvudmannenmed kraftiga skattesubventioner omvandlats till bussbolagoch utför av trafiken.Med stor effektivitet har man alltså undanröjtkonkurrenterna på busstrafikens område. Detta agerandestår totalt i strid med riksdagsbeslutet och måste enligt minmening föranleda åtgärder från sida.JärnvägstrafikenLika viktigt som det är att konkurrensen upprätthållsinom trafikslagen, lika viktigt är det att konkurrensenupprätthålls mellan trafikslagen. Efter införandet av''vägtrafikmodellen'' för järnvägstrafiken blir''södermanlandsmodellen'' självfallet ännu orimligare.Tåg -- BussLänshuvudmannen skall ju nu göra rättvisandebedömningar huruvida trafiken i det enskilda fallet börbedrivas på järnväg eller väg. Självfallet blir varjejämförelse orimlig när den utgår från förhållandet attlänshuvudmannen själv är bussbolag och redan skaffat sigpåkostade bussterminaler, bussar och anställda. Man har judärmed diskvalificerat sig själv då det gäller att göraoberoende överväganden.Att efter rimliga ekonomiska, miljömässiga ochtrafikpolitiska bedömningar flytta över så stor del sommöjligt av trafikarbetet från väg till järnväg måste vara enhuvuduppgift inom trafikpolitiken. Att detta inte kan skeom länshuvudmännen är bussbolag är närmast självklart.Den enda framkomliga vägen förefaller att vara attlagstifta om att länshuvudmännen inte alls, eller endast iundantagsfall, får bedriva trafik i egen regi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring ilagen om rätt att driva viss linjetrafik i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GE02T930 · 1991-01-25 00:00:00 — Konkurrens i taxinäringenTaxitrafiken har avreglerats och det gamla monopolethar upphört. För att näringen skall fungera bra är det viktigtatt konkurrensen verkligen kommer att fungera och att intestat och kommun medverkar till att skapa nyamonopolsituationer.På en del håll i landet har landsting och kommuner,ibland med statliga forskningsanslag, bildat gemensammaupphandlingsorganisationer med endast ett taxiföretag somdärigenom blir ensamleverantör för det aktuellalandstinget. Övriga taxiföretag får ej möjlighet att lämnaanbud på de aktuella transporterna och nyamonopolbildningar och utebliven konkurrens blir därmedföljden. Detta var icke avsikten med avregleringen, ochstatliga myndigheter bör icke medverka till attupphandlingsreglerna på detta sätt frångås.En skärpning av upphandlingsförordningen och översynav konkurrenslagstiftningen kan dessutom vara nödvändig.TaxameterkravetGenom avregleringen av taxi har taxesättningen blivitfri. Inget krav finns längre på att använda taxameter, inteheller finns det någon tillsynsmyndighet som kontrollerartaxametrars inställning eller vilken taxa som tillämpas.Trots detta har krav införts om obligatorisk kvittoskrivandetaxameter i alla taxibilar.Många taxibilar använder andrataxekonstruktioner, timdebitering, zontaxa, fast anbud förviss sträcka. Detta är vanligt för limousinservice, flygtaxioch skolskjutsar. Kravet på taxameter i dessa bilar fylleringen funktion och innebär endast en extra kostnad som islutänden drabbar kunden.Kravet motarbetar dessutom de taxiföretag som önskararbeta med andra prisidéer än konventionell taxametertaxa.Lagen bör därför ändras med generösadispensmöjligheter för de taxiföretag som ej anser sigbehöva taxameter i bilarna. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn avupphandlingsbestämmelser ochkonkurrenslagstiftning,1]att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler fördispensgivning vad avser taxametrar i taxibilar.
mot · GE02T931 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo441 hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ett nyttanslag, benämnt Statligt stöd till skärgårdstrafik,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla samverkansformer bör prövas för att ge skärgårdensbofasta befolkning bättre postservice.
mot · GE02T932 · 1991-01-25 00:00:00 — har beslutat om skyldighet för alla taxiägareatt ha inmonterat nya taxametrar i sina bilar . Beslutet togs trots upprepade påstötningar från skildahåll om avsevärda brister med de nya taxametrarna, somdärtill betingade mycket höga kostnader.Verkligheten , då beslutet således redan trätt i kraft,är att fabrikanterna av taxametrarna i betydandeomfattning inte klarat av att leverera dem. Det är alltså enomöjlighet för ett antal taxiägare att vara laglydiga!Erfarenheterna av de taxametrar, som har monterats in,vittnar exakt om det som påtalades innan beslutet togs,nämligen att de är bristfälliga.Enligt arbetstidslagen får ett arbetspasssammanhängande inte omfatta utanvilorast. För taxi förekommer i många fall körningar, somomfattar mycket . Inte minst är detta fallet iNorrland. De nya taxametrarna är så snillrikt konstruerade,att det inte går att avbryta körningen för att ta en paus ochsamtidigt få avbrottet registrerat. Systemet inbjuder till rentfiffel från chaufförernas sida för att kunna få kostnadernaför de registrerade körningarna att gå ihop. Detta kan intevara rimligt.De nya taxametrarna klarar ej heller att registreratransporter av samhällskörningar, t ex färdtjänster,sammankopplade med transporter av andra resenärer.Ett stort problem för framför allt landsbygdstaxi uppstår,när extrachaufförer av någon anledning måste sättas in.Dessa glömmer mycket lätt de nya taxametrarnasfunktioner mellan de gånger körningar sker, vilket medförbesvärande komplikationer.Taxi på landsbygden har betydligt sämre förutsättningarän tätortstaxi att klara de mycket stora investeringar, somdet är fråga om beträffande de nya taxametrarna. Itätorterna är möjligheterna till dubbelpass avsevärt större.Kostnaden är ca per fordon för taxameter ochefterbehandling av data. Detta innebär att kostnaderna förvarje körning blir avsevärt större än tidigare, vilketsjälvfallet drabbar kunden. Därtill kommer attmervärdeskatten ytterligare driver upp priset. Risken ärpåtaglig för att särskilt landsbygdstaxi tappar kunder avkostnadsskäl.Till bilden hör att vid uppvaktningar, som riksförbundetFria Taxi gjort hos såväl kommunförbundet somriksförsäkringsverket, har båda dessa deklarerat att frånderas sida ej föreligger något krav på registrerande ochkvittoskrivande taxametrar.Det finns enligt min mening ingen vettig anledning attvidhålla kravet om skyldighet för alla taxiägare att installeranya taxametrar. Det är ett rimligt krav att de taxiägare, somännu ej gjort installationen, befrias från skyldighetendärtill. Även de taxiägare, som önskar återgå till attanvända sina tidigare taxametrar, skall ha rätt att göradetta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beträffande taxametrar i taxibilar beslutar ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02T934 · 1991-01-25 00:00:00 — Slopande av taxameterkravet på icke-taxibilar Fr.o.m. måste alla taxibilar varautrustade med en kvittoskrivande taxameter till en kostnadav 30 000--/bil. Avsikten med de nya taxametrarna kanförmodas huvudsakligen vara en utökad och effektivarefiskal kontroll.Enligt uppgift kommer även bilar typ flygplatsernaslimousiner och så kallade hyrverksbilar att tvingas investerai ovan nämnda taxameter. har dessa medgivitsundantag från taxameterkravet.Att tvinga företag att installera kvittoskrivandetaxametrar i fordon, vilka aldrig används för taxikörning, ärorimligt! Bilar som aldrig någonsin användes i taxitrafikskall alltså tvingas till en kostsam investering de intekommer att utnyttja. Detta innebär ett exempel pådefinitivt missinriktad och förfelad millimeterrättvisa.Förvisso har företrädare för taxinäringen instämt ikravet på att även s.k. limousiner och hyrverksbilar skall hataxametrar. Vad man kanske däremot inte tänkt på då är attom så sker ger man möjlighet för dessa fordon attanvändas i taxitrafik! Detta innebär att än fler bilarkonkurrerar om taxikunderna.Fordon vilka enbart används i beställningstrafik till ett iförväg bestämt pris bör inte omfattas av kravet påtaxameter! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att slopa taxameterkravet påicke-taxibilar.
mot · GE02T935 · 1991-01-25 00:00:00 — En utredning har gjort en översyn avtransportstödet och överlämnat sitt betänkande (SOU1990:73) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag tilltransportstöd enligt två alternativ. Vi förordar till skillnadfrån regeringen att beslutar anta alternativ ett,vilket innebär att transportstödet upphör från den 1 januari1992 och att de medel som under nuvarande budgetåruppgår till överförs tillindustridepartementets huvudtitel i form av ett regionalttransportutvecklingsbidrag som fördelas mellan de sjuskogslänen. Det av regeringen förordade alternativetinnebär för del att endast en kommun, Torsbykommun, får stöd. Detta stöd höjs visserligen från 10 till30% på transporter . Vi anser emellertid attlänsstyrelsen kan ta hänsyn till detta om stödet fördelasregionalt enligt utredningens förslag ett.I remissyttrandet över utredningens båda alternativ harlänsstyrelsen i tillstyrkt alternativ ett. Skälethärför är i huvudsak att transportstödet skall betraktas somen del av de medel som finns för regionalpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar överföra innevarande budgetårsanslag för transportstöd till industridepartementetshuvudtitel i form av ett regionalt transportutvecklingsbidragsom fördelas mellan de sju skogslänen och som skall ingåsom ett medel i regionalpolitiken.
mot · GE02T936 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A492 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om transportstödet för gods,2. att för /92 anvisar ettförslagsanslag under kommunikationsdepartementetshuvudtitel Transportstöd till m.m. på . i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att avslår regeringens förslag tillsystemförändring i transportstödet vad avsergodstransportstöd,4. att avslår regeringens förslag till besparingav godstransportstödet för transporter kortare än izon1.
mot · GE02T937 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A496 hemställsatt beslutar att förändra transportstödet ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02T938 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U534 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prövning avÖresundsbroprojektet i förhållande till antagnamiljökonventioner, speciellt den nordiska.
mot · GE02T939 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen (prop. 1990/91:100, Bilaga 8 ) föreslår regeringenatt transportrådets (TPR) beredskapsuppgifter skall förasöver till statens väg- och trafikinstitut (VTI).TPR har principiellt två huvuduppgifter inomberedskapsområdet nämligen dels att samordnaberedskapsplaneringen för funktionen Transporter, dels attplanlägga, samordna och genomföra ransoneringar ochandra regleringar av förbrukningen av drivmedel.Den första huvuduppgiften att vara s.k.funktionsansvarig myndighet innebär bl.a. att samordnaberedskapsplaneringen av den cvilatransportverksamheten. Denna uppgift innebär enomfattande samverkan med överbefälhavaren och berörmycket prioriteringar av knappa resurser inomtotalförsvaret. Uppgiften har nära koppling tillöverstyrelsens för civil beredskap (ÖCB) verksamhet. ÄvenÖCBs och TPRs krigsuppgifter har ett nära samband.Den andra huvuduppgiften att svara för ransonering pådrivmedelsområdet har en nära koppling till statensenergiverks () verksamhet. Detta verk svarar förransonering på bränsleområdet. Kopplingen understryksockså genom att lätt eldningsolja och diesel är samma sak.Mot denna bakgrund bör TPRs beredskapsuppgifterföras över till ÖCB och i enlighet med vad som häranförts. Detta innebär självfallet inte attkommunikationsdepartementet inte skall känna sitt ansvarför beredskapen på transportområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avsteg från regeringens förslagbeslutar att transportrådets beredskapsuppgifter överförstill överstyrelsen för civil beredskap och statens energiverki enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GE02U201 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering av myndigheten för teknikutveckling i utvecklingsländerna till län Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A403 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attden nya myndigheten för teknikutveckling iutvecklingsländerna bör lokaliseras till län.
mot · GE02U202 · 1991-01-25 00:00:00 — Majoriteten av befolkningen i , ochLitauen har precis som tyvärr alltför många andra drabbatshårt av kommunismens oförmåga att skapa ekonomisk ochsocial trygghet. Dessutom har kommunismen inneburit attmånga lidit svårt under trycket av en total och omänskligdiktatur där terror, åsiktförföljelse och annat förtryck hörttill vardagen.Då nu demokratin börjar spira i de baltiska staternaefter den sovjetiska diktaturens förfall och nedgång är detav yttersta vikt att , som nära grannland, efterförmåga bidrar till återuppbyggnad. För att påsikt grundmura demokratin och en välfärd för de baltiskafolken är det väsentligt att svenska insatser i första handkoncentreras direkt i de baltiska länderna.Sverige bör bistå med teknisk, ekonomisk och annankunskap som kan vara till nytta i ländernasåteruppbyggnad. Svenska företag bör uppmuntras attinvestera i de baltiska länderna för att där skapa varaktigaoch konkurrenskraftiga arbetsplatser.Dessutom bör vi skapa möjlighet till utbildning av balteri så att dessa efter avslutad utbildning kan återvändaoch använda sina kunskaper till återuppbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hjälp till återuppbyggnad avBaltikum.
mot · GE02U204 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom många områden inom hälso- och sjukvården harutvecklingen hunnit betydligt längre i än i Central-och . Inte minst gäller detta tandvården, därSverige intar en internationell tätposition när det gäller attpå ett systematiskt sätt förebygga tandsjukdomar hos barnoch ungdomar.Kontakterna mellan den central- och östeuropeiskahälso- och sjukvården och västerländska institutioner harvarit synnerligen begränsade. Inom många områdentillämpas synsätt och behandlingsmetoder som ärföråldrade och dåligt vetenskapligt underbyggda. När detexempelvis gäller sjuka och utvecklingsstörda barn harofattbara förhållanden uppenbarats i Rumänien.Biståndet till har prioriteratsinom områdena miljö, demokrati, kultur, information ochutbildning samt förvaltningsutveckling och annat teknisktbistånd, t ex kring frågor som rör marknadsekonomiersfunktionssätt. Hälsooch sjukvård inklusive tandvård harinte nämnts bland de prioriterade områdena.Karolinska institutet har haft kontakter med Lettlandshälsoministerium och i , . Frånbåda dessa myndigheter har uttryckts intresse för att skapamöjligheter för baltiska studenter att studera odontologi iSverige. Sjukhus i har inlett samarbete medbaltiska sjukvårdsinrättningar. Folktandvården i Stockholmhar förklarat sig vara intresserad av att ta emottandvårdspersonal för studier.Möjligheter för lärare och studerande från central- ochösteuropeiska länder att följa undervisningen, forskningenoch den praktiska vården i borde kunna skapaförutsättningar för en starkt förbättrad hälso- och sjukvårdinklusive tandvård i de central- och östeuropeiska länderna.Ett stort problem i sammanhanget är att de kostnadersom är förknippade med undervisning och auskultationersamt för de gäststuderandes resor och uppehälle inte kanfinansieras med medel från universiteten eller landstingen.De möjligheter som öppnats för personer från de baltiskarepublikerna att under vissa perioder arbeta i på ettsådant sätt att de, när de återvände hem, kunde bidra tillutvecklingen där, löser inte heller finansieringsproblemet.De på detta sätt öppnade arbetsmöjligheterna synes främstvara anpassade för praktiktjänstgöring inom industrin.Inriktningen av biståndet till bördärför utformas så att det inom detta skapas ekonomiskaförutsättningar för lärare, studerande och klinisktyrkesverksamma inom medicin och odontologi att studerasom gäster i . På detta sätt skulle kunskaper ommodern hälso- och sjukvård inklusive tandvård snabbarekunna spridas i och bidra tillförbättring av folkhälsan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktning av biståndet tillCentral- och för utbildning i hälso- och sjukvårdinkl.
mot · GE02U205 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo722 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tekniköverföring till Östeuropaoch .
mot · GE02U208 · 1991-01-25 00:00:00 — Aids-bekämpning i tredje världen Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So424 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aids-bekämpningen i tredjevärlden.
mot · GE02U211 · 1991-01-25 00:00:00 — När världens utvecklingsländer, snabbt och med biståndutifrån, skall omskapas till industrinationer, och när modernteknologi med stöd utifrån introduceras, innebär detta ävenkulturellt en stor omställning. medföljer inslag avgivarländernas kulturtraditioner lätt och omedvetet i deprojekt som genomförs.För varje nation och folk är den egna kulturtraditionenett utomordentligt viktigt inslag i identiteten. Även i i-länder är ''gräv där Du står'' ett viktigt inslag i bevarande avtradition och identitet.Det är därför angeläget att projekt på kulturområdetbygger på mottagarlandets kulturella tradition ochuttryckssätt, och att främmande inslag bevakas noga.Det är också angeläget att utvecklingsländerna kan fåstöd för att bevara och utveckla den egna kulturtraditionen.Museiverksamhet är angelägen för att bevara omistligakulturskatter. Många länder behöver stöd för utgivning avskönlitteratur, om en berättartradition skall kunna förasvidare och en nationallitteratur skall kunna uppstå. Stöd förutbildning på kulturområdet, baserad på nationell tradition,är också väsentligt. Dokumentation i skrift och bild ärangelägna uppgifter.Omistliga värden kan gå förlorade i utvecklingsländernaom inte de kulturella aspekterna bevakas hårdare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturmål i biståndspolitiken.
mot · GE02U213 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo737 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attSverige bör arbeta för en internationell fond som skallfinansiera åtgärder i syfte att minska klimatgasutsläppen iu-länder.
mot · GE02U214 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo739 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en global miljöfond,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att bevara tropiskaskogar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skuldbyten för att finansieramiljövårdsprojekt,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna att inom ramenför den s.k. medverka till internationelltförankrade miljösatsningar av det slag som skisserats imotionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en internationellmiljöskyddsstyrka.
mot · GE02U215 · 1991-01-25 00:00:00 — Bidrag till vissa internationella organisationer de gröna betraktar en ökning av detinternationella samarbetet mellan likaberättigade ochsjälvständiga stater och enskilda människor somoundgängliga grundvalar i arbetet för att rädda vårgemensamma jord från ekologiska katastrofer och krigetsfasor. Vi stödjer därför större delen av regeringens förslagberäffande samarbete med och bidrag till vissainternationella organisationer: FN, ,, , organisationer för internationellhandel och råvarusamarbete. På några punkter har vi dockavvikande mening.1. Nej till ökat EFTA-anslag på grund av EG-anpassningen (B 5)de gröna anser att handelssamarbete av dentyp som sker inom EFTA mellan likaberättigade stateröverlag är positivt. Dock håller EFTA nu på att utvecklasfrån att vara en frihandelsorganisation av egen kraft till attbli en inträdesport till EG, vilket vi icke kan godta (vår synpå EG utvecklas utförligt i andra motioner).Regeringen hemställer om en kraftig ökning av anslagettill EFTA, från . 1990/91 till . 1991/92. Motiveringen är de ökade insatser sombehövs för ett s.k. . Anslaget har för övrigt underflera år höjts kraftigt med hänvisning till EG-anpassningen.Om regeringens förslag antas skulle det betyda enfemdubbling , från . 1987/88. Mot den bakgrunden kan vi ickegodkänna någon höjning av anslaget utöver vad som krävsför att upprätthålla nuvarande nivå på EFTA-anslaget,vilket på grundval av EFTAs budget 1990/91 skulle utgöra30,. förordar alltså en besparingför statskassan med 29 500 000 kr.2. Nej till höjning av anslaget till GATTRegeringen föreslår en höjning av anslaget till GATTmed . Den erfarenhet vi från sidahaft av GATT-arbetet för miljöpolitiken är negativ (sesärskild miljöpartimotion). Exemplet med den hastigtpåkomna kursändringen beträffande regler för importeradfrukt strax före julen 1988 var ytterst avslöjande för hurGATT kan utgöra ett hinder för en effektiv miljö- ochhälsopolitik. Vi avser inte att ifrågasätta det svenskamedlemskapet i . Men i avvaktan på en förändring avGATTs policy när det gäller bl.a. miljö- och hälsohänsyn ihandeln föreslår vi oförändrat anslag, dvs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på prop. 1990/91:100 bil.5, punkt B5 till EFTA för /92 anvisar ettförslagsanslag på , dvs. mindre än som föreslås i propositionen,[att med avslag på prop. 1991/92:90 bil. 5,punkt B6 till Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m.m. för /92 anvisar ettförslagsanslag på , dvs. mindre än som föreslås i propositionen.1]