ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02N78 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken Teknikutvecklingsstöd till mindre och medelstoravindkraftverkI har stora belopp, ca , satsats påutveckling av stora vindkraftverk medanteknikutvecklingen av små och medelstora verk, fått ingeteller mycket ringa teknikutvecklingsstöd.Trots storleken på insatsen i svensk vindkraft blev densamlade elproduktionen från svenska vindkraftverk under1990 endast ca 10 GWh. I , där man valt en annanväg för teknikutvecklingen av vindkraft genom att i små steggå från mindre till större verk har man med en hälften såstor statlig insats dels fått en elproduktion på 460GWh vindkraftsel, dels fått fram en betydande industrigrenför produktion av vindkraftverk som används i Danmarkoch en betydande export till flera hundra miljoners värde1991.Utfallet av den ensidiga svenska satsningen på storskaligvindkraft bör vara att den nu är mogen för en omprövning.I fortsättningen bör hälften av teknikutvecklingsstödet tillvindkraft gå till utvecklingen av små verk, med lägre effektän 60 kW, samt medelstora verk på 60--1 000 kW och andrahälften till fortsatt utveckling av storskalig vindkraft imegawattsklassen.Genom att i riksdagsbeslutet om energin klart uttala attminst hälften av teknikutvecklingsstödet till vindkraft skallgå till storleksklassen under 1 000 kW, uppnår man ocksåden effekten att även vindkraft under 60 kW får del avvindkraftsstödet, vilket inte är klart angivet i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att hälften av detteknikutvecklingsstöd som avsätts till vindkraft skall gesfrämst till medelstor vindkraft med effekt mellan 60 och 1000 kW men en del även till utveckling av småskaligvindkraft med effekt på högst 60 kW.
mot · GE02N79 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken Bidrag till rådgivning om förnybar energiStatens har ställt medel till förfogande så attSERO, Sveriges Energiföreningars , harkunnat inrätta två halvtidstjänster som vindkraftsrådgivarefrån till den 31 december 1991.En väl utbyggd, oberoende rådgivning är synnerligen välmotiverad särskilt . Därför bör det urvindkraftsstödet avsättas medel motsvarande 5heltidstjänster för oberoende vindkraftsrådgivare samtutbildningsverksamhet inom vindkraftsområdet.Tjänsterna och utbildningsinsatserna kan liksom nuadministreras av SERO, där vindkraftssektionen, med ca 800 medlemmar, har en godkompetens och erfarenhet av småskalig och medelstorvindkraft.Informations- och utbildningsverksamheten inomSERO och torde för övrigtredan ha resulterat i att vi numera bara har ett litet antalmisslyckade vindkraftsprojekt i vårt land.På solsidan finns det också ett behov av rådgivning tillallmänheten för att få bra installationer i de anläggningarsom erhåller statsbidrag. fanns kompetens förrådgivning i solteknik hos många kommunala rådgivare,men i och med att flera av dem försvunnit saknas kunnandeoch hjälp att få hos flertalet kommuner.För småskalig vindkraft finns inget stöd i liggandeförslag. Däremot finns det ute i landet ett stort intresse föratt aktivera tidigare nedlagda mindre vattenkraftverk. Ettsätt att med små statliga insatser stödja dessa strävandenvore att också för småskalig vattenkraft inrättamotsvarande två tjänster som oberoende rådgivare.Därmed skulle många projekt påskyndas och vi skulle få enur alla synpunkter bättre utformning av de återupplivadeverken. Trots omfattande informations- och vissutbildningsverksamhet från SERO medvattenkraftssektionen och ,SERO/SRF, har det tyvärr rustats ett mindre antalkraftverk på ett sätt som inte är vare sig tekniskt ellerekonomiskt godtagbart, vilket lett till stora förluster förenskilda och samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att det i investeringsbidraget tillmedelstor vindkraft avsätts medel till 5 heltidstjänster somoberoende vindkraftsrådgivare samt tillutbildningsverksamheten om vindkraft,2. att beslutar att det ur investeringsbidragettill solenergi avsätts medel motsvarande två heltidstjänstersom oberoende rådgivare till dem som tänker investera isolenergi med bidragets hjälp,3. att beslutar att avsätta medel till två tjänstersom oberoende vattenkraftsrådgivare, för att understödjatillkomsten av ny elproduktion från tidigare nedlagdamindre vattenkraftsanläggningar.
mot · GE02N80 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken Rätten att transitera elVid försök att bilda andelsföreningar för vindkraft enligtdansk modell, s k möllelag, har det visat sig omöjligt att fårätt till transitering av el till flera mottagare, även om de borgrannar. I Svenska Elverksföreningens senaste, ensidigtutfärdade rekommendationer om betalning och övrigavillkor för mindre elproduktionsanläggning upp till 1 500 kW, EKOVISAM 89, finns ett nytt avsnitt atteldistributören mot kilometeravgift kan erbjuda sig atttransitera el från t ex ett vindkraftverk till en endaförbrukningspunkt. Därför har t.ex. en förfrågan från trelantbrukare att gemensamt få sätta upp ett medelstortvindkraftverk och få elen överförd hem via nätet mötts avett nej från eldistributören med hänvisning tillEKOVISAMs skrivning att det bara får finnas en endamottagningspunkt.Vidare rekommenderar EKOVISAM att eldistributörenskall ta ut en mycket hög administrationsavgift för ev.eltransitering.För eltransitering över något längre sträckor saknasockså reduktion av avgiften med hänsyn till atttransiteringen övergår från verklig överföring i ledningarnatill fiktiv transitering, eftersom den ström som produceratsi verket används i närområdet.På sikt bör regler för en helt fri transitering tillskapas.Detta behöver dock utredas bl.a. för att få likartade regleri . Däremot bör vi enligt dansk modell för möllelaglagstifta om rätten till hemtransitering avvindkraftproducerad el från ett eller flera verk till en ellerflera användare t.ex. medlemmarna i en andelsförening.För denna tjänst bör eldistributören enbart få ta ut en skäligersättning baserad på självkostnad.Om avsikt är att främja tillkomsten avmedelstor vindkraft genom investeringsbidrag bör detgynna vindkraftutveckling med spritt ägande blandmänniskor som vill ta miljöansvar och producera egen renelenergi.Rätten till transitering kan utvidgas i flera steg och ettförsta mindre steg som kan lagstiftas om utan störreutredning är rätten till fri transitering inom tre mils radiefrån eller inom samma kommun somproduktionsanläggningen finns. Uppstår tvister omtransitering och skäligheten i priset för denna får ärendetföras till att underlätta tillkomsten av andelsägdaelproduktionsanläggningar bör upppdra åtregeringen att föreslå ny lagstiftning att gälla från den 1 juli1991 om rätt till fri transitering i ett närområde till en ellerflera elproduktionsanläggningar. Som lämplig avgränsningkan gälla att produktionsanläggningen skall finnas isammma kommun eller inom frånförbrukningspunkterna. Som ersättning tillnätägaren/ägarna skall ersättning utgå för faktiskakostnader och administrativa pålägg, dvs motsvarasjälvkostnaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lag omtransitering av el i enlighet med vad som anförts i motionen
mot · GE02N81 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken Medel för energiskogsforskningUnder en följd av år har staten genom bidrag bekostaten omfattande och framgångsrik forskning inomenergiskogsområdet, vilket fört fram till en i fleraavsnitt Europaledande och även världsledande positioninom energiskogsodling.Under budgetåret 89/90 disponerade sådeles ProjektEnergiskog ca för sin omfattandeverksamhet. Under innevarande budgetår har dockanslagen till projekten minskats till bara ,vilket har fått förödande inverkan på verksamheten. Bl.a.har verksamheten på försöksstationen på i Köpingfrån fått skäras ned till ett minimum. Iprincip har alltså arbetsinsatsen där med skötsel ochliknande lagts ner och pågående försök fått ''växa igen''.Det rör sig om en ren kapitalförstöring med tanke på attmånga miljoner redan investerats i denna försöksstation därflera försök, bl.a. för att utröna bästa skördeintervall, äravsedda att ligga kvar under en hel omloppstid, dvs 30 år.Med tanke på att att fältförsöken sannolikt leder tillbåde högre och säkrare skördar samt bättre ekonomi iframtida energiskogsodling är det god ekonomi att redan nusatsa hårt på forskningsinsatser. Varje procent ökad skörd iplanerade storodlingar betyder mångmiljonbelopp iförbättrat ekonomiskt utfall om några år.En första åtgärd är självfallet att ge pågåendeforskningsprojekt möjlighet att fullfölja planeradverksamhet och bl.a. ge den verksamhet möjlighet att levavidare som bedrivs på i . Det är Europasstörsta, kanske mest framgångsrika och internationelltmycket välkända försöksstation.Med tanke på de stora arealer energiskog som planerasi finns alltså starka skäl att inte ytterligare skära neddenna sektor inom utvecklingen av förnybar energi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att bidragsnivån till ProjektEnergiskog vid återställs till förrabudgetårets nivå 10 milj.kr. för att säkerställa verksamhetenåtminstone på den nivån och därmed fortsattförsöksverksamhet på .
mot · GE02N83 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken I propositionen föreslås stöd till kraftvärmeproduktionsom baseras på biobränslen. Till anläggningar som beställtstidigast utgår stöd med per kilowatt (kW) installerad eleffekt. Föranläggningar som beställts eller tagits i drift under perioden1 -- utgår ett stöd på per kW.Karlstads kommun har planerat för och delvisupphandlat utrustning för eldning med biobränsle ochdärmed i samband med fjärrvärmeproduktion via mottryckta ut elkraft. Kommunen har sett det angeläget att kommaigång med en biobränslebaseradvärme- och elproduktion. har kommunen hamnat i detspeciella läget att propositionens förslag till stöd kommeratt omfatta skilda delar av anläggningen med olika högastödbelopp. På den del som upphandlats före den 20februari kommer stödet att vara per kW och för den ännu ej upphandladedelen per kW allt under förutsättning att riksdagengodkänner nu föreliggande förslag. De gjordabeställningarna som skulle omfattas av det lägrestödbeloppet har till största delen gjorts och till en kostnad av ca 280 miljoner kronor.Med hänsyn till gjorda och återstående beställningar skulleenligt nu föreslagna regler kommunen få ett stöd på 20miljoner kronor. Om kommunen gjort alla beställningarefter skulle stöd utgå med 80 miljonerkronor.Med hänsyn till den uttalade viljan av enriksdagsmajoritet för bioenergisatsningar och med hänsyntill att huvuddelen av gjorda beställningar ligger så nära itiden anser jag det berättigat att får dethögre stödbeloppet åtminstone för ny panna medprocessutrustning. Om detta inte blir möjligt vid riksdagensbehandling bör regeringen med kommunförhandla fram ett jämkat belopp med hänsyn tillkommunens ambitioner att ersätta kärnkraftsel medbiobränslebaserad el och med hänsyn till den stora skillnadi stöd som i detta fall uppstår mellan olika delar av en påkort tid upphandlad anläggning. En jämkning mellan deolika stödbeloppen borde kunna ske i form av generösaövergångsbestämmelser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett stödbelopp på . per kW installerad eleffekt för delar avgenomförda investeringar i kraftvärmeanläggning förbiobränsle i ,2. att -- därest yrkande 1 ej vinner riksdagensbifall -- som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av generösaövergångsbestämmelser genom jämkning mellan de olikastödbeloppen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingar i syfte att få ettjämkat stöd per kW installerad eleffekt.
mot · GE02N84 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken Det är mycket viktigt att frågor rörande tillgången tillkompetent personal hos kärnkraftsverken och myndighetersom har med dessa anläggningar och deras produktion attgöra ägnas största uppmärksamhet.Svenska forsknings- och utbildningsinstitutioner,myndigheter samt kärnkraftsföretagen och derasleverantörer och entreprenörer måste ges och få ha fortsatthög förmåga och kompetens att genomföra utredningar ochforskningsprojekt inom kärnteknik, kärnsäkerhets- ochstrålskyddsområdet. Det behövs alltfort gedigen utbildningsom ger möjlighet att inte bara vidmakthålla utan ocksåhöja säkerheten inom verksamhetsområdet.Tillståndsinnehavarna -- kraftverken -- driver enomfattande utbildning inom bl.a. strålskydd ochkärnteknisk verksamhet i övrigt. Men självklart måsteockså utbildningen på kvalificerad högskolenivå inomkärnteknik få stor uppmärksamhet.Efter att de numera bättre nyanserade tankegångarnavad gäller avvecklingstakten gett sig till känna och med dentrepartiuppgörelse som har träffats om energipolitiken,blir det säkert lättare att rekrytera lämpliga och godakrafter för det kärnfysiska och kärntekniska området. Detanges ju nu i propositionen att de tekniska, ekonomiska ochsäkerhetsmässiga motiven mera får avgöra tidpunkt föravvecklingsstarten. Det låter bra.Viktigt är också att vi i har tillräcklig förmåga attinhämta och införliva utländskt kunnande inom dekärntekniska verksamheterna. Ett stort antal kärnkraftverkfinns i drift och flera kommer till i vår näraliggandeomvärld. Även detta motiverar starkt fortsatta insatser förforskning och utveckling inom kärnteknikområdets mångavetenskapliga grenar. Svenskt fortsatt internationelltengagemang inom det tekniska och vetenskapliga områdetoch kontakter med utländsk kärnkraftsindustri är ocksåmycket angeläget för framtiden och till detta krävs välkvalificerade krafter. Med hänvisning till det anförda hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om angelägenheten av även framtida tillgång påhögt kvalificerad och kompetent personal inom detkärnfysiska och kärntekniska området.
mot · GE02N85 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken I berörs 2 000 personer med sinaanställningstillfällen av verksamheten vid kärnkraftverket.Det motsvarar 14--av den totala sysselsättningen ikommunen. har beslutat om avveckling avverksamheten . Detta beslut gäller alltjämt. Försomliga utomstående framstår detta som ett löfte. För bl.a.de 2 000 nyssnämnda framstår beslutet som ett hot. Detgäller deras sysselsättning och allt vad det innebär omarbetsplatsen inte längre får vara kvar.För att konsekvenserna av avvecklingen skall bliacceptabla ur både ekonomisk och social synpunkt måstesärskilda åtgärder vidtagas för att mildra effekterna.I ett gemensamt yttrande har och i sydöstra sagt bl.a. följande:Lokalt finns inga alternativ till annan sysselsättning förberörd personal. Om de berörda tvingas flytta kommerservicen i kommunen att försämras. Ny högteknologisksysselsättning måste skapas. Annan form av elproduktionuppges ligga närmast till hands. Vidare behöverhögskoleutbildningen byggas ut. Medel bör avsättas förforskning och utveckling av alternativ energiproduktion ochett energitekniskt centrum bör bildas iOskarshamnsområdet.Kommunen har för sin del uttryckt sig på liknande sättoch framhåller vikten av att -- som arbetsgruppen förkompetensoch sysselsättningsfrågor föreslog i betänkandetSOU 1990:40 -- staten medverkar till lokalisering avverksamhet för alternativ elproduktion i kommunen samtatt beslut om detta utvidgas till att omfatta även andraverksamheter än elproduktion.Om verksamheten vid kärnkraftverket tvingas upphöraföre , på grund av ett politiskt beslut och inteberoende på företagets egna åtgärder eller beslut, är detlogiskt att statsmakterna också tar hänsyn till effekterna avbeslutet. Detta skall gälla företaget och dess anställda ochderas sysselsättning, serviceföretag och deras anställda ochkommunens situation med förlorade arbetstillfällen ochinfrastrukturen i övrigt i kommunen. Möjligheten till acceptabla lösningar blir större juförr man börjar. Omställningsperioden har getts en längstagräns, som kan riskera att enligt gällande beslut bli kortare.Varje år är värdefullt och måste tas till vara.Meningsfulla och kraftfulla åtgärder där statsmakternamåste spela huvudrollen och ta största ansvaret för berördaanställda och kommun måste ske. Med hänvisning till det anförda hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att ersätta arbetstillfällen inför ettframtida beslut om stängning av kärnkraftverket iOskarshamn
mot · GE02N86 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken har den svenska torvnäringenutvecklats till en livskraftig, expansiv och lönsam industri.Staten har aktivt bidragit till utvecklingen med bl.a.investeringsstöd till torvanvändarna och genom att satsa påforskning och utveckling.Satsningen på torv har varit en del av energipolitikensom syftat till att utveckla inhemska förnybara energikällor.Torv är ett av de största biobränslena och erbjuderdessutom den kanske största tillväxtpotentialen . Så länge uttaget inte överskridertillväxten kan torv betraktas som förnybar. Torvbruket gerdå inte något nettotillskott av koldioxid till atmosfären.Detta är samma grundprincip som tillämpas förskogsråvaran.Torvbruket skulle innebära att ca. av torvarealenskulle tas i anspråk. Det är alltså möjligt att undanta allatorvmossar som befinns vara skyddsvärda. Efter uttaget avtorv kan t.ex. skog planteras på mossen.Koldioxidbindningen i skogen blir då större än i denursprungliga torvmossen. Liksom all annan beskogningbidrar den till att begränsa koldioxidhalten i luften.25 TWh/år utgör ca. dagens produktionskapacitet.Torv kommer i första hand att ersätta importerat kol. 25TWh/år motsvarar 2/3 av dagens kolimport. Att stärkatorvens konkurrenskraft gentemot stenkol innebär därförstora samhällsekonomiska vinster. Den sysselsättning somtorvindustrin skapar innebär också en statsfinansiellförstärkning genom skatter som industrin och de anställdabetalar. Om torven konkurreras ut av kol kommer dessapengar i stället att gå ut ur landet.Sverige måste i ökad grad förlita sig på inhemskabiobränslen. Torvindustrin har tekniken och denekonomiska basen för att klara den kraftiga expansion somdetta kräver. Det är därför viktigt att fastställaförutsättningarna för det framtida torvbruket; nämligen atttorv skall betraktas och klassas som biobränsle medbegränsningen att det totala uttaget inte får överskrida densammanlagda torvtillväxten. Med nuvarande bedömningarmotsvarar detta tak /år.Det är därför naturligt att någon som är väl förtrogenmed torvens speciella förutsättningar bereds plats i som aviseras i propositionen.Torvindustrin ger sysselsättning till ca. 1000 personer,främst i glesbygden. Många av dessa är bönder som genomtorvbruket får kompletterande sysselsättning tilljordbruket. För att kommuner och industrier skall kunnasatsa långsiktigt på torv och på så sätt behålla dessasysselsättningstillfällen, måste torven entydigt behandlassom biobränsle. Mot denna bakgrund är det av storprincipiell betydelse att torv skall berättiga tillinvesteringsstöd på samma grunder som övriga biobränslenenligt propositionens förslag till investeringsstöd förvärmeproduktion med biobränsle.Det bör också slås fast att torv skall klassas sombiobränsle när en strategi för minskad klimatpåverkan skallutarbetas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om torv som biobränsle,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sammansättningen av denplanerade .
mot · GE02N87 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken måste nu för att klara energibehovet skapaförutsättningar för att alla biobränslen skall kunnautvecklas efter den potential som finns inom respektiveområde. Det inhemska och förnybara biobränslet torv kanhär spela en mycket viktig roll. Torvindustrin har kommiten bra bit på väg med att utveckla tekniken. Där finns ocksåden ekonomiska bas som behövs för att klara den kraftigaexpansion som skulle kunna komma.En grundläggande förutsättning för denna utveckling äratt oklarheten om torvens framtida ställning som biobränsleundanröjs.Förslaget i energipropositionen att torven inte skallkunna påräkna investeringsstöd för biobränslen vidkraftvärmeproduktion inger en mycket allvarlig osäkerhetom torvens framtid. Detta kan få flera negativakonsekvenser:den av miljöskäl önskvärda övergångentill kraftvärmeproduktion vid torveldade värmeverkhindrasinga nyetableringar av torveldadekraftvärmeverk utvecklasforskning och vidareutvecklingav torven upphörtorvindustrin får ingen framtidstrodestora investeringar som gjorts i torvtäkter blir värdelösaTorv måste, för att undvika denna negativa utveckling,bli berättigad till investeringsstöd efter samma grunder somövriga biobränslen för kraftvärmeproduktion.Torv skall betraktas och klassas som biobränsle. Dettotala uttaget bör inte få överskrida den sammanlagdatorvtillväxten. Med nuvarande bedömningar motsvarardetta en begränsning till /år.Motiveringen är att så länge uttaget inte överskridertillväxten kan torv betraktas som förnybart. Torvbruket denna nivå inte något nettotillskott av koldioxid. Dettaär samma grundprincip som tillämpas för skogsråvaran.25 TWh/år är ca dagens produktionskapacitet. Torvskulle kunna i första hand ersätta importerat kol. 25 TWhmotsvarar ca 2/3 av dagens kolimport.Torvbruket skulle innebära att avtorvarealen skulle tas i anspråk. Det är alltså fullt möjligtatt undanta alla torvmossar som av olika skäl bedöms varaskyddsvärda.Efter torvuttaget kan skog planteras på mossen.Koldioxidbildningen i skogen blir då bättre än i denursprungliga torvmossen.Eftersom det finns en mycket stor tillväxtpotential i torvsom biobränsle anser vi att det borde vara självklart atttorvföreträdare blir representerade i den planeradebioenergikommissionen.Det är viktigt att i internationella sammanhanghävdar att svensk torvutvinning upp till /år skallklassas som biobränsle. måste undantas på samma sättsom övriga biobränslen i internationella överenskommelserom begränsningar av koldioxidutsläppen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att torven blir klassad sombiobränsle,2. att beslutar att torv skall berättiga tillinvesteringsstöd för kraftvärmeproduktion,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att torvuttaget inte får överskridatillväxten,4.att som sin meningen ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om torvens betydelse för denframtida energiförsörjningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om representation i den planeradebiobränslekommissionen.