ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Fi305 · 1991-01-25 00:00:00 — Den kommunalt förda politiken är av stor betydelse förmöjligheterna att fullfölja de mål socialdemokratin satt uppför sitt samhällsbyggande. Tunga och viktiga delar av denoffentliga sektorn påverkas i hög grad avkommunalpolitikens villkor och ambitioner. Genom dendecentraliseringstrend som präglar samhällsutvecklingenhar kommunerna fått ett allt större ansvar både när detgäller vård och omsorg, utbildning, arbetsgivarrollen ochför att utveckla det lokala näringslivet.Genom skattereformen, som leder till att flertaletskattebetalare endast betalar kommunalskatt, ställskommunernas verksamhet i blickpunkten och kraven på attskattemedel används effektivt ökar. Det är positivt, men förden skull får inte det faktum att kommunernas ekonomiskaförutsättningar kraftigt försämrats, glömmas bort. Indragnastatsbidrag och avskaffad beskattning av juridiska personerhar varit kommunernas bidrag till saneringen av statensfinanser.Försämrade statliga stöd till kommuner och landsting,kombinerat med de ökade kraven som ställs frånstatsmakterna, gör att gränsen så gott som fullständigt nu ärnådd för kommuners och landstings möjligheter att uppnånya målsättningar, att svara upp mot nya statliga direktiv.Ett rimligt krav är därför att statens stöd inte försämrasytterligare och att det statliga stödet läggs fast långsiktigt.I samband med näringslivsutvecklingen skakommunerna svara för kostnaderna för vägar, avlopp,industrimark, m.m. Näringslivet däremot behöver intebetala något för detta till kommunerna. En ny kommunalföretagsskatt eller fastighetsskatt borde därför införas ochbygga på verksamhetens omfattning i den enskildakommunen och inte, som var fallet, attbeskattningen gjordes i den kommun där företaget hade sitthuvudkontor.Ett annat problem berör de kommuner som har ett stortantal fritidshus, där ägaren är folkbokförd inom annankommun. Då beskattas ägaren i sin folkbokföringskommunför sitt fritidshus, inte i den kommun som har utgifterna förservicen till fritidshusen såsom vatten, avlopp,sophämtning, kommunikationer etc. En översyn över hurnuvarande skattelagstiftning verkar i dessa kommunerborde därför göras.Den kommunalekonomiska utredningen, som senast ioktober 1991 ska avge förslag till ett nytt generelltstatsbidragssystem, bör ges tilläggsdirektiv i syfte att ävenutreda förutsättningarna för en ny företags- ellerfastighetsskatt samt beskattningen av fritidshus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till denkommunalekonomiska utredningen.
mot · GE02Fi306 · 1991-01-25 00:00:00 — Åtgärder i syfte att minska kostnaderna för upplåning Kommunsektorn är en förhållandevis liten aktör på densvenska penning- och kapitalmarknaden åtminstonejämfört med staten. Kommuner och landsting har ennettoupplåning på ca vilket utgör avstatsskulden. Statsskulden uppgår till ca 600 miljarderkronor.Denna skillnad i volym påverkar upplåningskostnaden.Om en kommun lånar pengar ärräntedifferensen minst en procentenhet över statensupplåningsränta. stiger räntemarginalen.Den statliga och kommunala upplåningen skulle kunnasamordnas utan att detta försämrar statens möjligheter attfå goda upplåningsvillkor. För kommunsektorn skulle lägreräntekostnader medverka till en bättre finansiell situation.För skulle en samordning kunna gebesparingar i storleksordningen 50 milj. kr. per år.Kommunerna skulle således kunna ges någon form av''dragningsrätt'' på den statliga upplåningsvolymen utan attdetta medför några kostnader för staten. För att undvikarisken med att kommunerna vidarelånar pengar skullekvotering kunna tillämpas kopplat till kommunernasinvesteringsprogram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att minskakostnaderna för upplåning.
mot · GE02Fi307 · 1991-01-25 00:00:00 — beslutade att kommunerna skabetala en avräkningsskatt motsvarande 0:60kronor per skattekrona. Avsikten med avräkningsskatten äratt neutralisera de vinster kommunerna annars skulle görapå de förändringar som blir följden av skatteomläggningen.Under arbetet med budget i Jönköpingskommun visade det sig att avräkningsskatten förkommunens del inte bara neutraliserar de vinsterkommunen får genom rätten till momsavlyft utan i självaverket blir en extra staffbeskattning.Momsavlyft verksamheter+38,0 MKrMomsavlyft investeringar+10,0KBT-- 5,5Statskommunala bostadsbidrag--12,5Kompensation garantibeskattn.-- 5,8Avräkningsskatt--48,4Nettokostnad kommunen--24,2Anledningen till att en nettokostnad uppkommer förJönköpings del är, att effekten av tillkommande momsavlyftkraftigt överskattats i de beräkningar som gjorts vidfastställandet av avräkningsskattens storlek. Detta berorbland annat på att vissa affärsdrivande verksamheter därdet redan tidigare gjorts momsavlyft räknats med i detgenerella underlaget som utarbetats inför beslutet.Enligt min mening är det orimligt att en enskild kommunska drabbas av en straffbeskattning bara för att underlagetför avräkningsskatten är bristfälligt. I kommunmotsvarar nettokostnaden 24 miljoner en utdebitering på0:30 kr/skattekrona.Konsekvenserna för kommunens innevånare blir attangelägna investeringar skjuts och ytterligarebesparingar sker i den kommunala verksamheten.Avsikten med avräkningsskatten var att åstadkommabudgetmässig neutralitet mellan stat och kommun. I de falldet uppstår avvikelser som leder till stora nettokostnader,ska enligt min uppfattning en justering avavräkningsskattens storlek göras för den berördakommunen så att neutralitet uppnås. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en justering avavräkningsskattens storlek för kommuner där storanettokostnader uppstår .
mot · GE02Fi308 · 1991-01-25 00:00:00 — Skatteutjämningsmedel som bidrag till strandstädning Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo777 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ställa medel till förfogandeinom ramen för de särskilda skatteutjämningsmedlen sombidrag till kustkommunernas kostnader för strandstädning.
mot · GE02Fi311 · 1991-01-25 00:00:00 — Allemansrätten är en svensk företeelse, som viuppskattar oerhört mycket. I våra marker finnsnaturrikedomar som i mångt och mycket förfars, naturensöverflöd av bär, svamp m.m. För den lillainlandskommunen är bären en av de främsta kvarvarandetillgångarna. Att uppmuntra till att ta tillvara naturens egnatillgångar borde vara en angelägenhet för alla.I ekokommunen Suomussalmi i har en litenkommun gjort sig så gott som självförsörjande på vadnaturen bjuder. Detta beror på att den skatt som inkommerför detta ändamål, stannar i kommunen. Detta är någotmiljöpartiet också vill införa.Enligt den svenska kommunalskattelagen är t exbärplockarna ''inskränkt skatteskyldiga''. Det innebär attde ska skatta för inkomster som de skaffat sig genomverksamhet av tjänst. tjänar de ofta långt över de 5 000kronor som är gränsen för skattepliktig inkomst. Det ärsålunda en yrkesverksamhet.Bärplockning taxeras dock som ''annan kontantersättning''. Enligt kommunalskattelagen ska tillfälligtbosatta betala kommunalskatt till gemensamma distriktet.Det är Stockholm.Genom allemansrätten kommer många frånNordkalotten och , t ex , och plockar bär inorra på ett yrkesmässigt sätt. Det kan nämnas attjust har ett dubbelbeskattningsavtal med . Detinnebär att den som tjänar pengar (som ska skattas) iSverige får avräkna detta i Polen.nOfta är det så att inlandskommunen har en mycket högkommunalskatt och varje skattekrona har därför en storbetydelse. Det vore därför lämpligt att inbetaldkommunalskatt som går till det ''gemensamma distriktet iStockholm'' återförs till den kommun där inkomstenförtjänats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omåterförande av skatt till de kommuner därinkomsten intjänats.
mot · GE02Fi312 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T248 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en fast andel av från läneninbetalda fordons- och bensinskatter bör återföras till resp.län som ytterligare väganslag, och att ett klarare sambandmellan bilskatter och väginvesteringar skapas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att intäkterna från denprogressiva skatteutjämningsavgiften, den tillfälligaregionala fastighetsskatten och den regionalainvesteringsavgiften i under enövergångsperiod bör återföras till länet för investeringar itransportsystemet och därefter avskaffas.
mot · GE02Fi313 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A766 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga regionala konsumtions-eller arbetsplatsskatter skall införas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ny inriktning beträffande dekommunala skatterna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kommunalaskatteutjämningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den landstingskommunalabeskattningsrätten bör upphöra.
mot · GE02Fi315 · 1991-01-25 00:00:00 — Ändring av den s.k. avräkningsskatten för primärkommuner Vi har haft en omfattandereformering av vårt skattesystem. Detta påverkar även denkommunala beskattningen. Det har dock i olika uttalandenfrån regering och riksdag poängterats att skattereformenskall vara neutral för kommunerna. För att nå neutralitet ibeskattningen har man infört olika avräkningssystem.Bl.a. har det införts en avräkningsskatt för de s.k.dynamiska effekter som skall uppstå i samband medgenomförandet av skattereformen. Det är dock fortfarandeinte helt klarlagt hur stora dessa effekter kan komma att bli.Vid beräkningar hos olika kommuner visar det sig att dessaeffekter varierar högst väsentligt mellan olika kommuner.Från statens sida har det fastställts en generellavräkningsskatt som gäller lika för alla kommuner. Dettahar man från många kommuner upplevt som orättvist.Olika beräkningar som gjortvisar att det skiljer mellan den kommunsom vinner mest, respektive förlorar mest, påskattereformen.Detta förhållande är ohållbart. Som tidigare angivitsskall skattereformen vara neutral. Det går därför inte attinföra en generell avräkningsskatt. Jag anser därför attregeringen bör omarbeta nuvarande bestämmelser så attavräkningsskatten fastställes för varje enskild kommun ochinte som generellt för alla kommuner. Dessutom börman avvakta med att ta ut denna skatt tills man vet hur storabelopp den skall beräknas på.Avräkningsskatten bör heller inte utgå på tillskott avskatteunderlag enligt skatteutjämningen, eller åtminstonereduceras med hänsyn till den skatteutjämningsavgift somkommunerna betalar. Med stöd av det ovan anförda hemställsatt hos regeringen begär att avräkningsskattenjusteras i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GE02Fi316 · 1991-01-25 00:00:00 — Statsbidrags koppling till bidrag från kommuner och landsting Det gäller t ex regionteatrarna. Enligt SFS 1974:451 kanstatsbidrag endast utgå till institution som bedriveryrkesmässig teaterverksamhet och dessutom uppbär bidragfrån kommun eller landsting.Det statliga stödet måste vara fritt från sådanakopplingar. Speciellt när det gäller kulturinstitutioner kanandra ekonomiska möjligheter som sponsorer, fonder,stödföreningar o s v svara för finansieringen. Statliga bidragkan vara ett bra tillskott särskilt på landsbygden.Statsbidragen skall vara generella och fria frånkopplingar till bidrag från kommuner och landsting. Det ärviktigt att komma bort ifrån kopplingar av bidrag mellanolika politiska nivåer med beskattningsrätt. Det driver påden offentliga sektorns tillväxt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statsbidrag inte skall varakopplade till att bidrag också skall utgå från kommuner ochlandsting.
mot · GE02Fi317 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A491 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteutjämning.
mot · GE02Fi318 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T266 hemställsatt avslår regeringens förslag omskatteutjämningsavgift.
mot · GE02Fi319 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo543 hemställsatt avvisar regeringens förslag till höjning avskatteutjämningsavgiften.
mot · GE02Fi320 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K628 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännade grundprinciper som bör gälla för den kommunalabeskattningen i enlighet med motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det kommunala skattestoppet omgående skall avskaffas.
mot · GE02Fi401 · 1991-01-25 00:00:00 — Folk- och bostadsräkningen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K216 hemställs1. att uttalar att folk- och bostadsräkningar inteskall genomföras oftare än ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hänsynen till den enskildesintegritet vid folk- och bostadsräkningar.
mot · GE02Fi402 · 1991-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition (1990/91:100 bil 15 s 34)föreslår föredragande statsråd utan närmare motivering attstatistiska centralbyråns (SCBs) undersökningar ompartisympatier skall upphöra.Vi anser att dessa undersökningar är värdefulla och attde därför bör fortsätta. De undersökningar som görs avkommersiella institut kan inte ersätta SCBs.SCBs undersökningar bygger på ett stort urval, vilketgör att resultaten kan brytas ner och ge upplysningar omsympatiernas fördelning i olika regioner och inom olikabefolkningsgrupper. Vidare är de använda statistiskametoderna öppet redovisade.Ur forskningssynpunkt är det av särskild vikt attundersökningarna kunnat genomföras på ett likartat sättunder ett stort antal år och att samhällsforskare kunnattillfoga kompletterande frågor.För mindre partier, som inte själva kan genomföraundersökningar, och för tidningar med små resurser ärtillgången till SCBs undersökningar av särskilt värde. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att SCBs undersökningar avväljarsympatierna skall fortsätta,2. att anvisar 3 milj. kr. för genomförandet avväljarundersökningar under nästkommande budgetår.
mot · GE02Fi403 · 1991-01-25 00:00:00 — har () utförtomfattande undersökningar av väljarnas partisympatier.Ett brott i undersökningsserien inträffade --84 efter förslag av dåvarande ekonomiministern väljarundersökningar bygger på ett mycketgediget material -- ca 9 000 intervjuer -- och betraktas allmänt som devetenskapligt sett mest tillförlitliga mätningarna avpartisympatier.Det har utan tvivel ett värde i sig att den här typen avundersökningar görs regelbundet och attavbrott i undersökningsserierna undviks. SCBsundersökningar har flera viktiga särdrag.De bygger på öppet redovisade statistiska metoder. Detstora urvalet innebär att undersökningsresultaten kanbrytas ner på regioner, sektorer och olika väljargrupper.Eftersom den s.k. panelmetoden används -- och en stor delav de intervjuade personerna är desamma frånundersökning till undersökning -- ges unika möjligheter attstudera flöden över tiden.Därutöver kan konstateras att SCBs mätningar avväljarsympatierna utgör ett synnerligen värdefullt underlagför samhällsforskningen. Det behövs som opartisk källa iden offentliga debatten, och fyller en viktig funktion somunderlag för specialundersökningar hos organisationer somsaknar resurser att göra egna undersökningar.Regeringen föreslår i prop. 1990/91:l00 bil. 15 (sid. 36)att SCBs partisympatiundersökningar skall läggas ner medmotiveringen mot bakgrund av det ekonomiska läget ochmed hänvisning till att ''undersökningar om partisympatieri dag är väl tillgodosedda genom undersökningar utanförSCB''.Ifrågavarande andra väljarundersökning, t.ex. ,som bygger på 900 intervjuer och som frågar ca 2 000 personer, kan emellertid inte kvalitetsmässigt mätasig med SCBs undersökningar. Direkt otillförlitliga blirdessa privata instituts undersökningar, om materialet brytsner på geografiska områden och befolkningsgrupper.I då opinionsundersökningar kommit att spela enallt viktigare dynamisk roll för det politiska skeendetframstår behovet av fortsatta undersökningar av väljarnaspartisympatier i SCBs regi som synnerligen väsentligt inteminst ur kvalitetssynpunkt. För att åtminstone till en delskapa resurser för finansieringen av dessa undersökningarborde möjligheterna att i större utsträckning ta ut avgifterav vissa avnämare undersökas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsattaväljarundersökningar i SCBs regi.
mot · GE02Fi404 · 1991-01-25 00:00:00 — förvaltas de statliga lokalerna avbyggnadsstyrelsen, som ser till att statliga myndigheter fårsitt lokalbehov tillfredsställt.För att på ett bättre och mer rationellt sätt tillfredsställaställda krav och behov borde varje myndighet själv fåbesluta om vilka lokaler, statligt ägda eller andra, som skallanvändas.Myndighetens krav måste vara att för sin verksamhetdisponera ändamålsenliga och lämpliga lokaler somuppfyller de krav som kan ställas. Varje myndighet skallkunna hyra/äga sina lokaler. Skötsel och underhåll kansedan skötas på lämpligt sätt. Då skulle byggnadsstyrelsenoch andra lokalförvaltare få konkurrera.Det viktigaste för lokalförvaltningen måste vara att detsköts rationellt och att de som är lokalanvändare får ettrejält inflytande. Undertecknade anser att ett väl utvecklatnäransvar för lokalfrågorna skulle kunna skapa bådeeffektivitet och engagemang som skulle både förbilliga ochförbättra lokalförvaltningen.Mot den här bakgrunden anser vi att det skulle varamöjligt att både effektivisera lokalförvaltningen, sparapengar och inte minst kunna ge den lokala lokalanvändarenmöjlighet att påverka sina egna arbetslokalers förvaltning.Vi anser därför att bör omorganiseras föratt få ett klart uttalat lokalt inflytande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omorganisation avbyggnadsstyrelsen.
mot · GE02Fi405 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T202 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om järnvägsobligationer.
mot · GE02Fi406 · 1991-01-25 00:00:00 — Först och främst måste det i denna motion slås fast attgeneralansvaret för en väl fungerande järnvägstrafik är enstatlig angelägenhet. Jag vill trots detta föreslå möjlighetenav att ge ut regionala järnvägsobligationer.Det talas om vikten av att människor sparar och dethar tillsatts en spardelegation lika väl som dethar introducerats en rad olika sparalternativ,allemansfonder och allt vad det heter. Alla dessa former harsäkert sina för- och nackdelar.Vad som saknas av sparformer är dock flera alternativtill vad som skulle kunna kallas ''miljösparande''. Jag vet attväldigt många människor anser att just miljöfrågorna är deavgörande politiska frågorna för dem. Jag vet också attstödet för järnvägstrafiken som en miljövänlig trafikteknikökar mer och mer hos folk.Jag menar att ett sparande i form av regionalajärnvägsobligationer skulle vara en sparform som skulletilltala många människor. Det skulle också vara ettsparande vars effekter kommer att synas i ens närmiljö.Tanken är alltså att detta sparande skulle kommalänstrafikbolagen till del för upphandling av järnvägstrafik.Som jag ser det bör regeringen ge trafikbolagenkreditgarantier för utgivande av dessa obligationer i de fallbolagen så önskar. bör begära förslag frånregeringen om utgivande av regionala järnvägsobligationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om utgivandeav regionala järnvägsobligationer.
mot · GE02Fi407 · 1991-01-25 00:00:00 — Flyttning av () från till har beslutat om vissafredsförbandsnedläggningar. Bl.a. berörs I3 i Örebro.Många förlorar sitt arbete genom beslutet. Både civil ochmilitär personal drabbas. Även för kommun och läninnebär nedläggningen ett stort problem. Det vore alltsårimligt om som kompensation finge annan statligverksamhet lokaliserad till kommunen.Ungefär hälften av SCB finns i Stockholm.Stockholmsområdet är det mest överhettade i hela landet.Det råder brist på bostäder, arbetskraft och lokaler.Trafiksystem och annan offentlig service är hårt ansträngdaområden. Trots dessa problem fortsätter nyetablering ochutbyggnad av företag, inte minst utefter E4 upp emotArlanda och Uppsala.I dagarna pågår en tillbyggnad av SCBs lokaler i är förutsättning för att sex olikalokalområden skall kunna läggas samman till ett. Detnaturliga vore att i detta sammanhang skapa lokalmässigaförutsättningar för en utlokalisering av SCBs verksamhetfrån till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av SCB frånStockholm till .
mot · GE02Fi408 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So226 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attmed anledning av kommande generationers möjlighet tillöverlevnad ett nytt beräkningssätt för BNP införs i vilketäven miljöförstöringen inräknas.
mot · GE02Fi409 · 1991-01-25 00:00:00 — har tagit mycket liten hänsyn tillmiljöeffekter i de projekt som man varit med ochfinansierat. Miljörörelsen över hela världen har protesteratkraftigt mot agerande. Kritiken har fått tillföljd att åtminstone börjat tala om att hänsynmåste tas till miljön vid planering av projekt.Världsbanken har börjat använda sig avmiljökonsekvensbeskrivningar för att förbättra sinabeslutsunderlag. Tyvärr använder banken inte begreppet pådet sätt som normalt är brukligt. En miljöeffektbeskrivningska utreda flera alternativ som kan nå samma syfte samteffekterna av ett nollalternativ. Dessutom är den offentligabearbetningen och hearings mycket viktiga. Nya uppgifterkan komma fram om projektet, de som är berörda får chansatt påverka och miljöengagerade människor får möjlighetatt granska projektet. Processen att ta fram enmiljökonsekvensbeskrivning är väl så viktig som denrapport som blir slutresultatet.Världsbanken tillämpar inte det här öppna sättet att tafram beslutsunderlag och förstår tydligen inte vikten avfolkligt deltagande. Processen att ta fram enmiljökonsekvensbeskrivning är hemlig. Vi anser att detoffentliga förfarandet är så viktigt att Världsbankensmiljökonsekvensbeskrivningar ej kan anses uppfylla syftetmed att arbeta med miljökonsekvensbeskrivningar.Sverige har en plats i och därförmöjlighet att påverka och bör aktivt verka för attmöjligheten till folkligt deltagande garanteras dåmiljökonsekvensbeskrivningar tas fram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attSverige skall arbeta för att påverka i enlighetmed vad som anförts i motionen.