mot · GE02Bo246 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningEn liberal bostadspolitik ger valfrihet och inflytande förbostadskonsumenterna. Den skapar rättvisa mellan boendei olika upplåtelseformer. Bra bostadsmiljöer ska formas ochbevaras. Gjorda investeringar i bostäder, miljö och serviceska hanteras med varsamhet.Från 1930-talet till har fördubblatsin befolkning. har både födelse- ochflyttningsöverskotten ökat men har befolkningsökningenstagnerat. ökade befolkningen i medca 12 000 personer. Av denna skrivning var 9 200 födelseöverskott, vilket är högre än genomsnittet ilandet. Det höga födelseöverskottet innebär att den s.k.naturliga folkökningen svarade för inte avlänets tillväxt.Nettoinflyttningen från utlandet uppgick till 7 100 personer medan de inrikes flyttningsrörelserna heltändrat karaktär. flyttar invånarna från . Förraåret flyttade netto 4 300 personer.BostadsbristenBefolkningsökningen ökar kraven på fler och meraändamålsenliga bostäder. Dagens bostadssökande ärframför allt ungdomar, äldre, frånskilda samt inflyttade frånutlandet. Störst är behovet av smålägenheter och boendemed service. Inom vissa kommuner föreligger även behovav kollektivhus.Behovet av bostäder är olika inom länets kommuner.Stockholms innerstad har en mycket stordragningskraft. Även med en påtagligt högre bebyggelse pålediga markbitar, blir det svårt att där tillgodoseefterfrågan.De södra delarna av regionen har också ett stort behovav små bostäder, dels på grund av många ungdomar, delspå grund av den ensidiga lägenhetssammansättningen somskapades i dessa kommuner under 60- och 70-talen.Renoveringar och upprustningar av äldre hus måste fåfortsätta, men ske med varsamhet. Eftersom stimulansernatill ombyggnader har tagits bort har dessa sjunkit drastiskt.Man räknar med att ombyggnadsnivån kommer attligga på samma nivå som . Det finnsemellertid fortfarande bostadsbestånd med stora behov avrenovering. Även om en stor del av intresset just nu måsteriktas mot nyproduktionen bör man ändå minnas att dennaårligen bara motsvarar ungefär en procent av det befintligabostadsbeståndet.Bostadsbristen kan angripas dels genom nyproduktion,dels genom ett effektivare utnyttjande av de befintligabostäderna. Bostadskonsumenternas intressen ochefterfrågan ska styra både lägenhetsstorlekar ochbesittningsformer i nyproduktionen. Av det skälet måstebyggandet av smålägenheter och serviceboende ökas.Servicebostäder är en bra form av boende som oftaefterfrågas av äldre och handikappade. Också efterfråganpå bostadsrätter är stor och måste resultera i flerbostadsrätter både i nyproduktionen och i befintliga hus.Bostadsrätten ger människor ett bättre inflytande över sittboende.Ett bättre utnyttjande av det äldre beståndet genomökad rörlighet är en viktig och alltför ofta bortglömd metodatt tillgodose människors bostadsönskemål.Trögheter på marknaden som skapats av politiska beslutleder till ett ineffektivt utnyttjande av bostäderna. Följdenav detta reglerade system blir bl.a. överskottsefterfrågan.Bristande överensstämmelse mellan det pris som människorär beredda att betala och det gällande priset som medför ettineffektivt utnyttjande av bostadsbeståndet. Det blir t.ex.svårt att flytta från en äldre, stor och billig lägenhet till enny och mindre om hyran för den nybyggda lägenheten inteär väsentligt lägre.Den rådande hyressättningen har också skapat enomfattande svart marknad. Även om denna marknadtenderar att fungera alltmer ''friktionsfritt'' så finns detgivetvis betydande svårigheter med en marknad där mångaomvägar måste gås för att marknadsvärden ska kunnarealiseras och vissa vägar är kriminaliserade. De moraliskaproblem som en starkt reglerad bostadsmarknad medförskall inte underskattas.Under 1989 färdigställdes drygt 8 000 lägenheter i och blirslutresultatet ca 10 000 lägenheter. Detta resultat skall ses mot bakgrund avatt vi har en bostadskö med 160 000 bostadssökande. kommer antaletnyproducerade lägenheter troligtvis att sjunka ganskakraftigt igen, bl.a. beroende på den konjunkturnedgångsom redan visat sig i flera sektorer av arbetsmarknaden iStockholmsregionen, också i byggsektorn. Man har ocksåkunnat konstatera att den nya utgör etttröghetsmoment när det gäller tillkomsten av fler bostäder.Processen från idé till byggstart blir mer omständlig och mertidskrävande och i vissa fall innebär den också attbyggkostnaderna blir högre.Bostadsbyggandet måste självklart utformas så, atthyrorna i nybyggda hus inte blir orimliga. Detta kräver godkunskap och bra planering och ett ekonomiskt välgenomarbetat projekt. Redan under detaljplanearbetetläggs grunden till bostadsmiljön och ekonomin. Endetaljplan får därför inte göras mer detaljerad ännödvändigt utan ge möjligheter till flexibilitet när projektettas fram. Möjligheter till omprövning av regler och normerinom bostadsbyggandet bör alltid finnas och erfarenheternafrån de s.k. fribyggena tas tillvara.Att komplettera en redan befintlig bebyggelse kan oftavara bra från ekonomisk synpunkt som serviceinom området kan upprätthållas. Utbyggnaden bör dock iallmänhet ske varsamt och i samråd med dem som redan borinom området.Inom närbelägna fritidshusområden finns en storframtida potential av bostäder. En omvandling tillpermanentbostäder förutsätter dock att vatten och avloppkan få en funktionell lösning. Mindre, lokala VA-systemkan då bli framtidens lösning.Ombyggnation av äldre lägenheter får inte bedrivas såatt de boende drabbas av onödigt höga hyreshöjningar. Deenklare och billigare lägenheterna måste behållas, förmänniskor som önskar sådana.Lägenhetssammanslagningar måste upphöra.Bostadsbyggandet behöver öka särskilt istorstadsområdena. Trots en snabbare folkökning svarardessa inte för en högre andel av bostadsbyggandet än vadderas andel av befolkningen motsvarar.Länsbostadsnämnderna i har som en av sinahuvuduppgifter att granska bostadsprojekt så att de följerde normer som erfordras för att få ta del av den statligaräntesubventionerna. Räntebidrag beviljas inte till bostäderom byggkostnaderna anses för höga. Denna priskontrollbidrar i sig till att kostnaderna ökar. Inom en frikonkurrensutsatt byggmarknad kan därförlänsbostadsnämndens priskontrollerande verksamhetavskaffas och länsbostadsnämnderna halveras.Delegationen för ökat bostadsbyggande inrättades avregeringen . De märkliga specialreglerna för länet harfått de mest orimliga konsekvenser. Krav som t.ex. attbyggherrekostnader inte får överskrida ett visst procenttaleller att endast ett begränsat antal stockholmskabyggnadsarbetare får användas har inneburit att storabyggherrar kan flytta kostnader mellan projekt i landet ochbyggarbetare över länsgränserna. Små byggare har ingasådana möjligheter.Länsstyrelsen i har presenterat enutvärdering av Bostadsdelegationens arbete. Där visas t.ex.att restriktioner mot byggande av lokaler alls inte medför enautomatisk ökning av bostadsbyggandet. Däremotmedverkar regleringen till ökade kostnader för lokaler ochkan bli ett hinder för näringslivets utveckling i länet.Delegationen för ökat bostadsbyggande bör snarastavskaffas liksom specialreglerna för byggande i Stockholmslän. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Stimulera byggandet av små lägenheterPå allt fler orter i regionen råder det brist på småbostäder för ungdomar. De flesta ungdomar som önskar boi en en egen lägenhet har i allmänhet begränsademöjligheter att klara av en hög hyra. De efterfrågar därförofta små lägenheter.Många smålägenheter har försvunnit genomlägenhetssammanslagningar i samband med ombyggnader.Det är nödvändigt att vid saneringar noga överväga hurmånga smålägenheter som bör sparas. En försiktigupprustning kan i många fall vara ett bra alternativ till engenomgripande ombyggnad.De nya reglerna för lån till lägenhetssammanslagningarsom beslutade om 1989 innebär attombyggnadslån i princip inte utgår förlägenhetssammanslagningar. Det var en angelägen åtgärd.Vi anser att ombyggnadslån inte bör utgå vid ombyggnadersom innebär sammanslagningar av lägenheter såvida intefastighetsägaren kan påvisa att det råder ett överskott påsmå lägenheter. Vid ombyggnad av hus bör det emellertidvara möjligt att erhålla ombyggnadslån även om allalägenheter inte fullt uppfyller de krav som ställs på en nylägenhet.På orter med omfattande högskoleutbildning är detlämpligt att bygga studentbostäder. Det är ofta mycket svårtför dem som skall påbörja sina studier att få en bostad somär möjlig att bekosta endast med inkomster frånstudiemedel. Fler bostäder för studerande gynnar allaungdomar eftersom konkurrensen om små bostäderminskar.Inom många småhusområden med relativt stora tomterkan bra tillskott av bostäder ske genom att kommunernagenerellt medger bygglov för s.k. additionsbostad. Enadditionsbostad kan i kommunens planering ofta rubricerassom ''mindre avvikelse'' från detaljplanen om den t.ex.uppgår till max 50 kvm. En sådan additionsbostad kan imånga fall lösa generationsboendet på ett lämpligt sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om s k fribyggen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att delegationen för ökatbostadsbyggande skall avskaffas,3. att beslutar avskaffa de regleringar sominförts speciellt för byggandet i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nedskuren verksamhet förlänsbostadsnämnden,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om bostadsbyggandet iStockholms län.