mot · GE02Jo273 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundUnder 1990 har den svenska jordbrukspolitikengenomgått en turbulent förvandling.Vårriksdagen 1990antog med bred majoritet ett förslag om en internavreglering av det svenska jordbruket. skall demer än halvsekelgamla regleringarna tas bort ochjordbruket skall anpassas till den inhemska efterfrågan.LRF har anslutit sig till tanken på ett EG-medlemskap.GATT-förhandlingarna har brutit samman, men nya försökgörs.Under sommaren och hösten 1990 har en intensivdebatt förts om våra matpriser.Miljöfrågor ochalternativodlad mat är inte längre viktiga frågor bara för enliten grupp inom jordbruket.Ny jordbrukspolitikVänsterpartiet ställer sig bakom den avreglering avjordbrukspolitiken som har påbörjats. Detta betyderinte att vi är till alla delar nöjda med beslutet. Jordbruketkan inte helt styras av den så kallade friamarknaden. För att få ett jordbruk som är så lite sårbartsom möjligt vid olika kriser, för att ha bra matkvalitet, bramiljö och en ur etisk synvinkel bra djurhållning och för attkunna hålla jordbruk i hela landet krävs även ifortsättningen ett starkt samhällsengagemang. De senastekriserna i vår omvärld visar att det för vår överlevnad är enalltför viktig näring för att helt överlämnas till marknaden.Ekologisk kris präglar det moderna industrisamhället.Vi behöver industriella processer som är anpassade tillekologiska kretslopp. Vi behöver hushålla med världenstillgångar om vi skall komma till rätta med miljöproblemen.Med den hållningen till naturen framstår jord- ochskogsbruket som framtidsnäringar. De areella näringarnabaserar sig på förnyelsebara resurser och tär inte på lagrenav ändliga råvaror. Vi har alltså inte råd att avhända ossdenna möjlighet till hushållning med rersurserna.Jordbruket är en tillgång som skall utvecklas -- inteavvecklas.Effekterna av avvecklingenI en färsk opinionsundersökning visar sig endast 11procent av bönderna ha en stark framtidstro, vad gäller detegna företaget. Speciellt mjölkbönderna ser med pessimismpå framtiden. Precis som vi varnade för i vår motion isamband med beslutet finns farhågorna i skogs-och mellanbygden där den dominerande produktionen ärmjölk. Vi lämnar i den här motionen Norrlandsstödetdärhän eftersom detta kommer upp senare i vår i annanproposition.Regeringen anvisar i budgetpropositionen 200 miljonerkronor under budgetåret för att värna om värdefullaodlingslandskap från natur- och kulturmiljövårdssynpunkt.Det kommer att tas upp senare i miljöpropositionen.Enligt vår uppfattning är anslaget för litet och har felutformning. För att förhindra en nedläggning av jordbruki skogs- och mellanbygder krävs mer generella och mindrebyråkratiska åtgärder. är bas för dessa gårdar och viföreslår därför ett arealbaserat inkomststöd i form av ettkombinerat areal- och djurbidrag. Djurbidraget skall gå tillvallfoderkonsumerande djur. Inkomststödet anslås enligtsamma nivå som stödet till de prisreglerade grödorna. Viföreslår därför att de regeringenanvisat förstärks med ytterligare /92 och att dessa gemensamma medeladministreras av det nya jordbruksverket.Det reguljära NOLA-bidraget återkommer vi till isamband med miljöpropositionen. Likaså till miljöavgifteri jordbruket.Under året har exportpriserna på kött fallit till nyabottennoteringar. Regeringen föreslår nu 200 miljonerkronor till att finansiera köttexporten. Vi föreslår attregeringen får i uppgift att lämna förslag om hur detta köttistället kan komma konsumenterna i till del. Utövermöjligheten till så kallade köttreor bör möjligheten att säljaköttet billigt till storkök inom den offentliga sektorn somservicehus, sjukhus, skolor m.m. undersökas.GränsskyddetI debatten om matpriser och matkvalitet återkommermed viss regelbundenhet förslaget om ett ensidigt svensktslopande av gränsskyddet. Det är ett förslag som äroförenligt med medlemskap i , eftersom EG hargränsskydd mot omvärlden. Ett medlemskap i innebäri stället att tvingas höja gränsskyddet på vissaprodukter som bl.a. importeras från tredje världens länder.Det ligger i konsumenternas intresse att gränsskyddetsänks. Men det ligger också i konsumenternas intresse attha en inhemsk livsmedelsproduktion. Ett ensidigt sänktsvenskt gränsskydd betyder att stora delar av det svenskajordbruket kommer att läggas ner. Det svenska jordbruketkan hävda sig väl i konkurrensen, men ett ensidigt svensktåtagande innebär ju att vi sänker medan andra länderbehåller sina gränsskydd och subventioner. Vi avvisardärför ensidiga neddragningar av gränsskyddet från svensksida.GATT-förhandlingarFör att ömsesidiga neddragningar av gränsskydd ochborttagande av subventioner skall kunna genomföras krävsett framgångsrikt internationellt samarbete. Det hårdnandeklimatet, politiskt och ekonomiskt, i världen försvårar dettaangelägna arbete. Detta är till nackdel för alla och negativtur konsumentperspektiv. De största förlorarna är tredjevärldens länder, som inte kan subventionera sinjordbruksproduktion och inte kan konkurrera medindustriländernas subventionerade produkter.Protektionismen vinner terräng. Det måste varaSveriges uppgift att med all kraft bidra till att föra detinternationella förhandlingsarbetet inom ramarna förGATT (general agreement on tariffs and trade) tillframgång.I detta perspektiv måste man vara starkt kritisk till EG:shållning i GATT-förhandlingarna. Även om inte ansvaretför sammanbrottet kan läggas på dem enbart, så har det enmycket stor del i skulden. För del innebäravsaknaden av framsteg inom GATT-systemet också etthårdare tryck från EG på ensidiga neddragningar avgränsskyddet i EFTA-länderna. EG pressar på för att ökasina exportmöjligheter utan att behöva förändra sinjordbrukspolitik. Men även inom EG finns motstridigaintressen. måste i EG-Eftaförhandlingarnaförespråka gemensamma lösningar inom ramen för GATTframför bilaterala överenskommelser, som bygger påundantag från GATT-regeln om ''mest gynnad nation''.LandsbygdsutvecklingLantbruksstyrelsen arbetar sedan ett antal år tillbakamed ett särskilt stöd för landsbygdsutvecklingen i norraSverige. Det har fungerat mycket bra ochlantbruksstyrelsen konstaterar att det har betytt en kraftigstimulans för uppbyggnad och utveckling av med jord ochskog kombinerade företag. Lantbruksstyrelsen konstaterarockså att det är viktigt att åtgärdsprogrammet fullföljesunder den omställning som jordbruket och landsbygden inorra kommer att genomgå under de närmaste femåren.En levande landsbygd kräver ett levande jord- ochskogsbruk. Det har stor betydelse för hela infrastrukturenpå landsbygden. Vägar hålls i skick. Pensionärer får sinagårdsplaner och bilvägar plogade. Lantbrukarens svetskommer väl till hands för att göra småreparationer osv.Delar av detta skulle annars få tas över av det allmänna.Det har också visat sig att kombinationsnäringarspeciellt har gynnat kvinnornas situation på landsbygden.Alla åtgärder som vidtas för att kvinnorna skall stannakvar på landsbygden måste stödjas. harverksamheter som ger ökad sysselsättning inomskogsbruket -- alternativodling, trädgårdsodling, nyalandsbygdsprodukter, turism samt särskilda projekt förlandsbygdens kvinnor -- visat sig särskilt framgångsrika.Vi menar att lantbruksstyrelsens utvecklingsprogrambör kunna utvidgas till södra och . Ävenhär finns bygder som kommer att få det ekonomiskt svårt isamband med en avreglering av jordbruket.Vi föreslår därför att beviljas för ettfortsatt aktivt arbete med landsbygdsutveckling. Tonviktenbör ligga på verksamhet som utgör ett komplement tilljordoch skogsbruket.Inomramsmedel m.m. 1991/92En del verksamheter har enligt propositionen inteerhållit budgetmedel för /92. Vallväxtfrösaknar gränsskydd enligt en tidigare GATT-överenskommelse. Odlingen kommer med all säkerhet attslås ut utan ett stöd. Vi föreslår därför att det till stöd avodling av vallväxtfrö anslås 10 miljoner kronor.DjurmiljönEn djurskyddslag antogs i 1988. Produktionenskall mer anpassas till djurens naturliga behov.Lösdrift, betesdrift och utegång skall befrämjas.Äggproduktion skall bedrivas med frigående höns. För attdet hela inte bara skall bli en lag på papperet krävs kontroll,rådgivning och information. Forsknings- ochutvecklingsarbetet måste stärkas.På många jordbruk krävs stora investeringar för attanpassa anläggningar till den nya djurskyddslagen. Det kanbetyda att en nedläggning av produktionen istället bliralternativet. Speciellt i skogs- och mellanbygder, därlönsamheten ofta är svag, kan detta ske. Ettinvesteringsbidrag kan möjliggöra anpassningen till bättredjurmiljö. Forskning och utvecklingsarbete för nya systemför äggproduktion måste också stärkas. Vi föreslår därföratt anslås till jordbruksverket fördjurskyddet enligt motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ny jordbrukspolitik,2. att utöver regeringens förslag anslår . till arealbaserat inkomststöd, som kombinerat areal-och djurbidrag, enligt vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag om hurköttexportsanslaget alternativt kan användas i Sverigeenligt vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gränsskyddet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om GATT-förhandlingarna,6. utöver regeringensförslag till landsbygdsutveckling enligt vad som anförts imotionen,7. till stöd förvallväxtfröodling,8. till djurmiljön enligtvad som anförts i motionen.