mot · GE02Ub169 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Den aktuella propositionen har en lovvärd och insiktsfullansats, när den beskriver kunskapssamhällets utmaningar.Det är dock angeläget att den följs upp av konkreta förslag,som verkligen förankrar tankegångarna i en framtidagymnasieskola. Därför är det olyckligt att en uppföljningsaknas vad gäller en viktig faktor i den sk.kunskapsexplosionen, nämligen bilden -- härmed avseshantverkliga bilder såväl som foto, film, video,datorgrafiska bilder, m.m.Den moderna medietekniken vilar i hög grad på visuellkommunikation. Bilden är obunden av verbala språk ochdärmed ett oerhört viktigt medel i kommunikation närnationsgränser suddas ut.Detta borde ha beaktats bättre i gymnasiepropositionen,som en följd av de principiella ståndpunkterna. Därutöverfinns andra skäl för att bildens ställning inom framtidensgymnasieskola behöver förbättras.Kunskapsprocessen och bildenIdag är det allmänt erkänt att barns och ungdomarskunskapsprocesser i hög grad baseras på integrationen avskilda språkformer såsom bild, ord, musik, etc. Insikter ombildens och konstens betydelse för personlighets- ochkunskapsutveckling utgör en självklar grund för decenniersreformpedagogiska tänkande.Av tradition har dessa insikter främst realiserats inomundervisningen för yngre elever. Bildämnet har därför fåtten helt annan och fastare förankring inom grundskolan.Aktuell forskning har dock visat att bildtänkandet ochbildkunnandet även för vuxna är av betydligt större vikt änvad man tidigare förstått och speciellt för det kreativatänkandet. är en väsentlig del i individensförmåga att möta kunskapssamhällets utmaningar en frågaom dennes kompetens vad gäller visuellt tänkande ochvisuell kommunikation.Bland annat därför bör bildundervisningens ställningstärkas jämfört med gymnasiepropositionens förslag, somöver huvud taget inte beaktar bildens betydelse förinhämtande av kunskap. jämförelsevisframsynta ansatser bör följas upp även i en gymnasieskolaför framtiden.Den moderna informationsteknologinDen moderna informationsteknologin ochmasskommunikationen är intimt förbunden medindustrisamhällets utveckling. Redan designens betydelsevid massproduktion av varor kan förstås i dessa termer.Genom den teknologiska utvecklingen har massmediernaexpanderat explosionsartat.Masskommunikationen har skapat informationsflödensom i vissa avseenden fördjupat demokratin men den harockså skapat problem. Masskommunikationen är nämligeni hög grad enkelriktad och auktoritär och individen utsättsgenom medierna för en ständig påverkan, inte minst genomett påträngande men ibland subtilt bildspråk.Gymnasiepropositionens förslag om ett medieprogramoch ett estetiskt program berör dessa frågor, men allaindivider behöver genom bildundervisningen bygga uppen kompetens att självständigt och kritiskt kunna granskaoch välja i medieutbudet.Med datoriseringen förs informationsteknologin framåtmed stormfart. Datorgrafiken intar rollen avspjutspets i utvecklingen mot framtiden, inte bara genomdatorbildens utveckling utan genom att datoriseradinformation alltmer bearbetas och framställs på ett visuelltsätt. Det mest slående exemplet härpå är diagrammensbetydelse inom affärslivet. Även arbetet med s k desktop publishing blir alltmer självklart inom de flestasamhällssektorerna. Grafisk bearbetning av stora mängderdatoriserad information är av stor betydelse inom industri,sjukvård och forskning. Kvaliteten i sådana nya arbetssättoch kommunikationsformer hänger till väsentlig del på besitter visuell kompetens.Informationsteknologins utveckling talar för attbildundervisningen behöver nå alla gymnasieelever som etts k huvudämne. Alla medborgare bör erhålla engrundläggande kompetens att arbeta kritiskt ochdemokratiskt i samhället. Alla ungdomar bör åtnjutasamma kompetens för att bättre kunna ta till sig hur maninom en mängd yrken arbetar på ett specialiserat sätt meden grafiskt, visuellt orienterad information ochkommunikation.Bilden i skolanVad som anförts utgör grunden för bildens ochbildundervisningens ställning och roll i skolan. Historiskthar bilden i läromedlen alltid spelat en stor roll, men genomde moderna mediernas utveckling har bildundervisningensbetydelse ökat.Även pedagogikens egen utveckling motämnesövergripande arbetssätt bidrar till detta.Bildkunskapens betydelse är stor när eleverna arbetar medsjälvständigt informationssökande inom alla ämnen, liksomnär de arbetar tematiskt och ämnesövergripande och måsteskapa konkreta, sammanfattande redovisningar i form avutställningar, bildspel, videos etc. På ett konstruktivt ochkreativt sätt skall eleven kunna kombinera verbal ochvisuell information på basis av egna och andras texter ochbilder. Betydelsen av sådana grundläggandekommunikationsfärdigheter är stor i allt kreativt skolarbeteoch i alla skolans ämnen, också de tekniska,naturvetenskapliga och samhällsorienterande ämnena.Att sådana pedagogiska arbetssätt kunnat utvecklasinom får tillskrivas det faktum att bådaämnena svenska och bild är tydliga och obligatoriskakommunikationsämnen.Det framstår som utomordentligt viktigt att dessaförutsättningar följs upp på ett tydligt och konsekvent sättinom gymnasieskolan. I den aktuella propositionen saknasemellertid sådana förutsättningar eftersombildundervisningen inte föreslås bli obligatorisk för allaelever.Alla elever måste få en grundläggande undervisning ivisuell kommunikation, i nära anslutning till övrigundervisning i grundläggande kommunikationsfärdigheteroch i enlighet med det moderna kunskapssamhälletskommunikationsformer.Kulturarvet i EuropaMed förslaget till den nya gymnasieskolan försvinnerämnet Konst- och musikhistoria. Vi anser att motsvarandekunskaper bör ges garanterat utrymme i gymnasieskolan.Genom en god bildundervisning kan elevernatillgodogöra sig mycket av det kulturarv som finnsinneboende i dagens informationsteknologier, som arbetarmed visuell kommunikation: bildspråket i vårt samhälle harutvecklats inom den västerländska bild- och konsthistoriskakultursfären.Genom internationaliseringen ökar betydelsen av attmänniskor uppmärksammar såväl det egna nationellakulturarvet som ett gemensamt europeiskt kulturarv. Härfår kulturkunskap och traditionell konsthistoria ökadbetydelse.Sammanfattningsvis vill vi framhålla att det är avstörsta betydelse att man vid utformningen av en dynamiskgymnasieskola beaktar forskningens rön om den visuellaförmågans betydelse för den enskildes kunskapstillväxt ochkreativitet. Man bör även ge den enskilde förutsättningarför att självständigt och kritiskt möta de bildflöden somständigt och i ökande grad översköljer människan. Man böräven arbeta i samklang med den modernamedieutvecklingen och informationsteknologin. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla gymnasieelever skall gesen mer omfattande och grundläggande bildundervisning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bildens ochbildundervisningens roll inom det estetiska programmetförstärks,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bild- och konsthistorien gesen framträdande plats inom gymnasieskolanskulturkunskap.