mot · GE02N255 · 1991-01-25 00:00:00 — Underskott iinkomstslaget berättigar till en skattereduktion på 30procent mot den skatt som skall erläggas förförvärvsinkomster.Med ett renodlat teoretiskt perspektiv skulle den idealabeskattningen av kapitalinkomster vara real. Den del avavkastningen som endast är ersättning för att inflationenurholkat det ursprungliga kapitalbeloppet bör intebeskattas. Det finns emellertid flera motiv för att inte införareala moment i beskattningen. Dels komplicerasskattesystemet, dels leder alltför många inslag av indexeringtill bristande intresse för inflationsbekämpning.I ett följande avsnitt föreslås att skattesatsen förkapitalvinster sänks. Också skattesatserna förkapitalinkomster kan behöva sänkas. Den skattesats på 30procent som gäller i nuvarande nominella system förutsätteren låg inflationstakt. Vid dagens höga inflationstakt är enskattesats på alltför hög. Om inte denekonomiska politiken utformas så att den leder tillväsentligt lägre inflation måste skattesatsen förkapitalinkomster kraftigt sänkas.Inom det nya inkomstslaget kapital finns regler somomedelbart måste justeras. En sådan är att underskott somuppkommer inom inkomstslaget till följd av attränteutgifterna överstiger ränteinkomster med mer än bara medför avdragsrätt till 70 procent.Dessutom bör realisationsförluster få dras av till sitt fullavärde mot i vart fall realisationsvinster.6.2 Europaanpassad kapitalvinstbeskattningBeskattningen av kapitalvinster är extremt hög i Sverige.Detta påverkar självfallet tillgången till riskvilligt kapitalför investeringar i såväl etablerade som nya verksamheter.Kapitalvinster beskattas nominellt, medsamma skattesats som gäller för kapitalinkomster.Motiveringen för detta baseras på den felaktigautgångspunkten att kapitalvinster kan likställas medkapitalinkomster. Medan kapitalinkomster uppkommerunder vanligen begränsat risktagande och normalt medutbetalning av avkastningen , uppkommerkapitalvinster regelmässigt under risk och över en längretidsperiod.Det är bland annat detta som gör att beskattningen avkapitalvinster i flertalet andra länder är låg, somden helt upphör efter en tidsperiod ellerpå . I och uppkommer skattefrihetför aktier efter ett innehav , i ärtidsgränsen och i länder som Nederländernaoch beskattas realisationsvinster över huvud tagetinte.Det är nödvändigt för att genomföra enanpassning till övriga i detta avseende. En förstaåtgärd, som bör genomföras , är att enderagenomföra en indexering av anskaffningsvärdena, för såvälaktier som fastigheter kombinerat, eller en motsvarandesänkning av den nominella skattesatsen till högst 15procent. I bägge fallen bör schablonregler som alternativ tillde faktiska anskaffningsvärdena införas.Sverige bör också införa skattefrihet, åtminstone förlånga innehav. Formerna för detta bör utredas.6.3 Slopad dubbelbeskattningI den nya bolagsbeskattningen bibehållsdubbelbeskattningen av aktieutdelningar. Det finns enligtvår mening inga sakliga motiv för att beskatta justinkomster som uppstår i ett aktiebolag två gånger.Dubbelbeskattningen har dessutom allvarliga negativaverkningar genom de inlåsningseffekter som uppstår ochgenom att det för bolagen blir mindre kostsamt att skaffanytt kapital genom lån än genom ökning av det egnakapitalet. Detta tenderar till att minska soliditeten.Den riksdagsmajoritet som beslöt att i princip bibehålladubbelbeskattningen av aktieutdelningar beslöt också attbehålla de Anellavdrag som möjliggör att utdelning pånyemitterat kapital under vissa förutsättningar undantasfrån dubbelbeskattning. De generella problem vi tidigareredovisat gäller emellertid även tidigare emitterat kapital.Dubbelbeskattningen vid aktieutdelningar börsuccessivt slopas. Den teknik som bör väljas är den somkommer att gälla eller redan gäller i flertalet europeiskaländer. Den erlagda bolagsskatten får räknas av vidbeskattningen av utdelningen hos aktieägaren.6.4 Successivt slopad förmögenhetsskattFörmögenhetsskatten motiveras oftast med attförmögenhetstillgångar har en särskilt hög skattekraft.Några sakliga skäl för denna uppfattning finns emellertidinte. Ofta uppkommer förmögenhetstillgångar genomsparade förvärvsinkomster som således redan beskattats engång. Visserligen beräknas förmögenhetsskatten som enandel av tillgångens värde, men den kan i realitetenbetecknas som en extra skatt på avkastningen.Den svenska förmögenhetsskatten är i förhållande tillandra länder extremt hög. Sammantaget med den högakapitalinkomstoch kapitalvinstbeskattningen lederförmögenhetsskatten till alltför lågt enskilt sparande ochdärmed en svag kapitalbildning. Särskilt beskattningen avtillgångar som lagts ner i företag av olika slag, så kallatarbetande kapital, ger kraftigt negativa effekter för Sverigesekonomi.Finansdepartementet har i en promemoria (Ds 1990:91),som remissbehandlas, lagt fram förslag omreformerad förmögenhetsbeskattning. Utgångspunken är istort sett oförändrade intäkter. Principerna bakom de olikaförslag som redovisas är breddat underlag genom blandannat slopade reduktionsregler och sänkt skattesats.De nuvarande reglerna, som innebär attskatteunderlaget för arbetande kapital i rörelser ochjordbruk reduceras till , har införts därför att fulltuttag av förmögenhetsskatt inte skulle kunna bäras avflertalet företag. olika förslag skulletrots sänkt skattesats leda till kraftigt höjdförmögenhetsskatt för många små och medelstora företaggenom slopade reduceringsregler. Förslagen måste därföravvisas.Att ha skilda underlag för beskattning av olikaförmögenhetstillgångar leder emellertid till snedvridningar,som bland annat kan påverka prisnivåerna på olikatillgångar. Enklast löses detta problem genom attförmögenhetsskatten helt slopas. Det får av statsfinansiellaskäl ske successivt.Risken för snedvridningar medfortsatt olika beskattningsunderlag blir väsentligt mindreeftersom det blir känt att förmögenhetsbeskattningenkommer att slopas helt . I det första steg somtas 1992 bör skatten på arbetande kapital i företag heltslopas. bör det första steget tas för att heltavskaffa förmögenhetsskatten.7. Riskkapitalförsörjning för tillväxtföretagEn stor del av vårt näringsliv består av företag som inteär noterade på någon marknadsplats. De flesta faller inunder begreppet fåmansbolag. Deras kapitalförsörjningsker främst genom kreditinstituten men till en del ävengenom olika statliga fonder och organ.Den internationella rörligheten hos kapitalet kräver attvillkoren för att investera i svenskt nyföretagande inte ärsämre än vad som gäller för att investera i motsvarandeutländska företag. I de flesta länder gynnas nyföretagandetgenom olika former av förmånliga skatteregler. Som ovanbeskrivits råder motsatsen i . Detta trots att de flestaär av åsikten att investeringar i nyföretagande generellt settger låg privatekonomisk avkastning på såväl kort sommedellång sikt.I bl.a. och finns ett system som harmöjliggjort de s.k. VentureCapitalföretagens oftaframgångsrika och nyttiga verksamhet. Det liknar till en delde svenska ''villkorslånen''. Kapitalet som satsas iriskföretaget är avdragbart för investeraren. avyttras beskattas den inte fulltut. Det innebär en viss skattesubvention av nyföretagandet.Men den sker i stort sett på marknadens villkor. Som försvarför denna skattestimulans anförs ofta att nästan alla andraregelsystem (t.ex. kreditgarantier och skattemässigvinstutjämning) i mindre eller större utsträckning gynnarstora företag och företagsgrupper.I har staten försökt lösa problemet genomutvecklingsfonder, investeringsbank,Industrifonden, STU m.fl. Resultaten har varit blandade.Ett exempel på hur skattefördelar i kombination med nymarknadsstruktur bidragit till en bättre riskkapitalmarknadför de litet större småföretagen är den s.k. OTC-börsen. Demindre småföretagen saknar dock fortfarande en bra formför riskkapitalförsörjning.En förändring av skattelagstiftningen som i likhet medutvecklingen i utlandet gynnar små- och nyföretagandet --till skillnad mot skatteomläggningen som går i motsattriktning -- är ytterst angelägen.För närvarande kan endast Industrifonden och statenlämna särskilda ''villkorslån'' till riskfyllda projekt. Lånenär skattepliktiga för mottagaren -- och bör följaktligen varaavdragbara för givaren -- och kan därmed kvittas motutvecklingskostnader eller andra initialkostnader iprojekten. kan man på goda grunder hävdaatt skattesystemet inte medger enskilda näringsidkare attlämna motsvarande lån. Därmed ''socialiseras'' ochbegränsas denna marknad för riskkapital till förfång för deenskilda företagen och ekonomin som helhet.Fördelen för mottagaren -- med villkorslånet -- äratt balansräkningen krymps (lägre redovisade lån påpassivsidan och aktiverade utvecklingskostnader påaktivsidan av balansräkningen) som lånenåterbetalas i form av vinstandelar eller royalty på projektenendast i den mån sådana uppstår.Fördelen för långivaren är att riskexponeringenblir mindre än annars genom att lånen blir skattemässigtavdragbara i samband med att de betalas ut och skatterläggs först när vinsterna verkligen uppstår.Det är angeläget att enskilda företag och personer kanlämna någon form av villkorslån/vinstandelslån. Därmedskapas en eftersträvansvärd mångfald, somförnyelsen av teknik och näringsliv stimuleras. Riksdagenbör uppdra åt regeringen att skyndsamt återkomma medförslag till nödvändiga åtgärder för att möjliggöra detta.Det är väsentligt att erfarenheter från företagande,kapital och nya företag på detta sätt kan sammanföras föratt stärka småföretagens riskkapitalförsörjning ochallmänna kompetens. Detta som systemet verkarinom ramen för en fungerande marknadsekonomi medmångfald, näringsfrihet och privat ägande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de finansiella marknadernasbetydelse,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för attutgöra ett finansiellt centrum,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handel med aktier ochvärdepapper utanför ,4. att hos regeringen begär förslag till ändringav 5§ lagen om beträffandebörsstyrelsens sammansättning i enlighet med vad som imotionen anförts,5. att beslutar att 7 kap. 11 §bankaktiebolagslagen (1987:618) skall lyda i enlighet medförslag i NU 1987/88:20 reservation 9, val avstyrelseordförande i affärsbank,6. att hos regeringen begär förslag till ändringi bankaktiebolagslagen (1987:618) beträffande statligarepresentanter i bankstyrelser i enlighet med vad som imotionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om korsvist ägande,8. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenskaföretag m.m, i enlighet med vad som i motionen anförts,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ändra andra reglersom i strid med EGs rättstillämpning förhindrar förvärv avsvenska företag,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riskkapitalförsörjning,[att beslutar avskaffa omsättningsskatten påvissa värdepapper fr. o. m. ,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattesatsen förkapitalinkomster,1][att beslutar avskaffa avdragsbegränsningenför ränteutgifter i enlighet med vad i motionenanförts,1][att hos regeringen begär förslag till fullavdragsrätt för realisationsförluster enligt vad i motionenanförts,1][att hos regeringen begär förslag till sänktbeskattning av kapitalvinster enligt vad i motionenanförts,1][att hos regeringen begär förslag om successivtslopad dubbelbeskattning av aktieutdelningar enligt vad imotionen anförts,1]n[att hos regeringen begär förslag om successivtslopad förmögenhetsskatt i enlighet med vad i motionenanförts.1]