mot · GE02Jo158 · 1991-05-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:191 Vissa livsmedelspolitiska frågor InledningRegeringen föreslår i propositionen att gränsskyddet förlivsmedel ensidigt sänks i . Detta står i strid motriksdagens beslut om livsmedelspolitiken sommaren 1990.Om förslaget vinner gehör innebär det ett stortavsteg från det jordbrukspolitiska beslutet. Förtroendet förden omställning som pågår inom jordbruket försvagas ochhela framtiden för jordbruksnäringen ställs på spel.Tidigare beslutRiksdagens beslut om livsmedelspolitiken(1990/91:JoU25) innebär att det svenska gränsskyddet iform av rörliga införselavgifter skall behållas i avvaktan påresultat av GATT-förhandlingarna. Utskottet anför:Det skall inte ske någon ensidig neddragning avgränsskyddet, utan resultatet av GATT-förhandlingarnablir avgörande för anpassning av detta.Vad gäller gränsskyddets utformning m m, skriverutskottet:Frågan om förändringar av gränsskyddet, såväl teknisktsom nivåmässigt, bör avgöras i en takt som en kommandeöverenskommelse i anger. En nordisk utgångspunktär härvid att sänkningar skall göras i reala termer, varvidtidigare sänkningar får tillgodoräknas. Utskottetvill understryka att någon ensidig neddragning ellerförändring av gränsskyddet för del inte bör kommai fråga.I prop 1989/90:145 skriver jordbruksministern:Ett gränsskydd i form av rörliga införselavgifter börbehållas i avvaktan på resultatet av GATT-förhandlingarna.Det skall inte ske någon ensidig neddragning avgränsskyddet, utan resultatet av GATT-förhandlingarnablir avgörande för anpassningen av detta.Riksdagsbeslutet om jordbrukets omställning togs isamförstånd mellan alla partier i , förutommiljöpartiet. Det gav beslutet en nödvändig stadga införframtiden. Det är nu nödvändigt att de partier som deltog iuppgörelsen står fast vid denna. Om grundläggande delar avbeslutet förändras måste ompröva sin medverkan idet fortsatta genomförandet av den nya jordbrukspolitiken.Omställningsprogrammet måste fullföljas av såvälsamhället som näringen. Annars kommer den olönsammaöverskottsproduktionen att fortsätta. Därför måstebeslutets grundläggande delar ligga fast och omställningenfortgå.Centerns utgångspunkterDen svenska åkermarken ska användas till produktionav livsmedel av hög kvalitet, råvaror till energi- ochindustriändamål. Därmed ges förutsättningar att hållakulturlandskapet öppet.Centern anser att speciella långsiktiga mål och fastaspelregler för jordbrukspolitiken bör sättas upp. Denbiologiska produktionen ställer speciella krav påproducenten och på långsiktigheten i de politiska besluten.Det krävs stabilitet i statsmakternas agerande för att genödvändigt förtroende för de politiska besluten.Jordbruket är en biologisk näring som styrs både avnaturens gränser och av marknaden. Produktion avnötkreatur eller spannmål kan inte jämställas medproduktion av t ex bilar eller muttrar. Den biologiskaproduktionen ställer speciella krav på producenten och pålångsiktighet i de politiska besluten. Den övergripandemålsättningen bör vara att jordbruket ska vara långsiktigt,uthålligt och ha en produktionsförmåga så att insattaresurser ger hög avkastning. Jordbruket ska dessutom varabåde miljövänligt och effektivt.Ett väl fungerande jordbruk är en förutsättning för enlevande landsbygd och ett öppet landskap. Enmålmedveten strävan måste vara att utveckla landsbygdensom livsmiljö.Jordbruket är nu inne i en viktig omställningsperiod. Detjordbrukspolitiska beslutet innebär att olönsamöverskottsproduktion ska ställas om till lönsam produktionav råvaror till energi- och industriändamål. Genom attanvända dessa råvaror kan jordbruket vara en resurs imiljöarbetet. Utsläpp av miljöförstörande ämnen minskaroch samhällets råvaruhantering kan inrättas i fungerandekretslopp.Den energipolitiska uppgörelse som fattats mellancentern, socialdemokraterna och liberalerna ären viktig förutsättning för den omställning som skerinom jordbruket. Genom uppgörelsen kommer biobränslenatt kunna användas i större utsträckning.Biobränslemarknaden kommer att vara mycket viktig fördet svenska jordbruket i framtiden.Enligt uppfattning begår regeringen ettstrategiskt misstag om man gör bedömningen att denäringar som sysslar med förnybara resurser inte ärframtidsnäringar. Dessa näringar har tvärtom, enligt vårabedömningar, en mycket god framtid i , om de gesmöjlighet att utvecklas. I finns mark och vatten,som ej förstörts av miljöföroreningar. Det borde varanaturligt att satsa på svenskt jordbruk, det ger landetnaturresursberedskap. Det skall finnas möjlighet attanvända åkermarken till produktion av livsmedel ellerråvaror till energi och industri. Den svenska åkermarkenbehövs för att kunna användas för produktion till enallt större världsbefolkning.Regeringens politik riskerar att leda till att våra naturligaresurser i landet inte utnyttjas, trots att de utgör enstrategisk resurs för framtiden.Vi anser att ska slå vakt om de strategiskafördelar vi har inom alla områden. Landet bör inte iinternationella förhandlingar ''ge upp'' vissa områden för atthoppas på fördelar inom andra områden. I de pågåendeEES-förhandlingarna finns en stor risk för att resultatet blirbetydande nedskärningar inom de sektorer som arbetarmed de förnybara resurserna, medan storindustrin, t exverkstadsindustrin gynnas.De nu föreslagna förändringarna av gränsskyddetkommer även att leda till negativa miljökonsekvenser ochhotar det öppna landskapet. Den inhemska produktionenav nöt- och fårkött drabbas vilket leder till svårakonsekvenser för skogs- och mellanbygder.Misslyckad regeringspolitikDet jordbrukspolitiska beslutet stöddes i av defem största partierna. Det borde ge beslutet stadga övervalperioder och jordbruksnäringen vet vilka förutsättnigarsom gäller. Den stora uppslutningen bakom beslutet varviktig för trovärdigheten. Den socialdemokratiskaregeringen har under det knappa år som förflutit haft storaproblem att genomföra beslut. Det har gällt bl aomställningsstödets utformning, möjligheterna attexportera överskott pga säsongsvariationer m.m.Regeringens oförmåga att bedriva den jordbrukspolitikriksdagen fattat beslut om har lett till att omställningenriskerar att bli mindre bra. Jordbruket är en biologisknäring som kräver långsiktiga planeringsförutsättningar.Det går inte att ställa om produktionen från till enannan. Detta är en avgörande skillnad från mången annanproduktion.EG:s stödnivå och gränsskyddI den allmänna debatten hävdas ofta att det svenskajordbruksstödet och gränsskyddet är högre än motsvarandestöd inom EG. Detta stämmer inte helt med verkligheten.Jämförelser visar att för vissa produkter är den svenskastödnivån högre och för vissa lägre än inom EG. Förgränsskyddet är förhållandet sådant att EG för en huvuddelav produkterna har ett högre skydd än i . Gränsskydd, (öre/kg)RelativtalVaraEGSverigeEG/SverigeVete167100167Korn130100130Socker390280139Soja0120--Nötkött2 5002 000125Fläsk5991 46041Kyckling2911 33522Ägg32480540Ost1 7351 280136Smör2 3821 345177Mjölkpulver1 1721 43081K-mjölk25042060PSE-talen är högre i än i flera andra länder.Regeringen hävdar att detta är en av anledningarna attsänka gränsskyddet i . Det är dock fel att jämföraPSE-talen och sedan angripa gränsskyddet. EG:sgränsskydd är högre än Sveriges.Det finns dessutom andra jämförelser att göra.Produktionskostnaderna i är betydligt högre än iEG-länderna. Nedanstående jämförelser (tabell 2--4) visaratt kostnader för foder, handelsgödsel och arbetskraft ärbetydligt högre i . Detta beror på den felaktigaekonomiska politik som regeringen i bedrivit under1980-talet och som lett till hög inflation och skapat svåraproblem för de svenska företagen inklusive jordbruket.Vid en jämförelse mellan PSE-talen och gränsskydd i deolika länderna måste hänsyn tas till de olika kostnader somjordbruket har i respektive land. I och med att EG-ländernagenerellt sett har lägre produktionskostnader har de ettslags förstärkt gränsskydd. har med sina högakostnader ett motsvarande försvagat gränsskydd. De högaproduktionskostnaderna slår även igenom på matpriserna irespektive land. De höga produktionskostnadernamotiverar ett högre gränsskydd. Att pressaproduktionskostnaderna leder till omedelbara effekter påkonsumentpriserna. Detta kommer att bli resultatet med enny ekonomisk politik som presenterat i annatsammanhang.Tabell 2. Priser på fodermedel ()VaraDanmarkVästtysk-Nederlän-Storbri-SverigelanddernatannienSojamjöl1,772,141,732,243,36Nötkonc.1,571,261,701,622,40Tabell 3. Priser på handelsgödsel ()VaraDanmarkVästtysk-Nederlän-Storbri-SverigelanddernatannienNPK,20-15-51,511,521,491,452,43Tabell 4. ArbetskostnaderLandArbetskostnad 1988 (kr/tim)Sverige102,30Danmark90,10Västtyskland89,80Nederländerna99,70Storbritannien62,30GATTGATTs förhandlingar, den s k Uruguay-rundan, avbrötsföre utan att några resultat uppnåtts. Dettaberodde främst på att EG och inte kunde kommaöverens. När och hur förhandlingarna kan återupptas äroklart. Ännu mindre vet någon när det kan föreligga ettslutligt förhandlingsresultat.Enligt bedömning kommer de flesta länder attvilja ha en egen försörjningsbas för livsmedel även iframtiden, bl a beroende på miljöförstöringens negativaeffekter för livsmedelsproduktion. Detta är en viktigutgångspunkt för agerande i förhandlingarna.Enskilda länders möjligheter att ha en egenlivsmedelsförsörjning måste slås fast.Nordiska rådets internationellahavsföroreningskonferens 16--uppmanadedeltagarländernas regeringar ''att säkerställa attinternationella överenskommelser (exempelvis GATTsjordbruksavtal) till fullo beaktar de miljömässigakonsekvenserna av sådana överenskommelser.'' Densvenska regeringen måste i de förhandlingar som skerinom hårdare driva miljökraven. Eventuellaöverenskommelser får inte leda till att frihandel sätts förede miljöpolitiska målsättningarna. Det innebär att iförhandlingarna ska betona det som i GATT-överenskommelsen benämns som sanitäraoch fytosanitära regler.GATT-förhandlingarna är viktiga för en effektivarevärldshandel. Ett bra resultat i förhandlingarna är viktigtför ett litet land som , där utrikeshandeln är av storekonomisk betydelse. Detta får dock inte leda till attregeringen i förhandlingarna bortser från att försöka göraen för jordbruket så bra uppgörelse som möjligt.Regeringen har vid ett flertal tillfällen visat stor iver attgå före andra länder i åtaganden i GATT-förhandlingarna.Det gällde bl a notifikationen till i oktober 1989.Regeringen drog också förhastade slutsatser vad gälldeförändringen av gränsskyddet. Detta ledde till införandet avkontantstöd.Jordbruksminstern anförde i prop 1989/90:146 medanledning av när frågan om gränsskyddet skulle behandlasnästa gång:Jag avser att återkomma till regeringen i denna fråga närGATT-förhandlingarna är avslutade.I budgetpropositionen (1990/91:100) anförde regeringenatt gränsskyddet skulle sänkas ''i ljuset av GATT-förhandlingarna''. har inget hänt i GATT-förhandlingarna. Mot denna bakgrund bör ingen förändringav gränsskyddet ske med ledning av regeringens argument ijanuari 1991.Men tydligen har regeringen bytt argument sedanjanuari. bryter regeringen mot överenskommelsen ochhävdar att gränsskyddet skall sänkas, oavsett vad somhänder i . Regeringens svängning i denna fråga äranmärkningsvärd och gör att förtroendet för densocialdemokratiska regeringen blir än lägre. Man måstekunna lita på att ingångna uppgörelser hålls.Det är från utgångspunkt helt klart attgränsskyddets utformning i skall vara fullständigtkopplat till GATT-förhandlingarnas resultat. Innan ettresultat uppnås där kan inte förändra sittgränsskydd. Detta är också innebörden av beslutom jordbrukspolitiken 1990.Sänkning kallas anpassningI propositionen hävdas att den sänkning av gränsskyddetsom föreslås inte är en sänkning utan en ''anpassning''. Omen anpassning av gränsskyddet till en lägre nivå inte är ensänkning frågar vi oss vad en sänkning är.I internationella sammanhang kommer ''anpassning'' naturligtvis att tolkas som en sänkning,eftersom det är en sänkning. Det finns stor risk att dettakommer att användas som argument i GATT-förhandlingarna och att dessa ytterligare försvåras eftersomSverige gjort ensidiga åtaganden. Samarbetet i dennordiska förhandlingsgruppen har med densocialdemokratiska politiken försvårats avsevärt.Importen ökar och producentpriset går nedEnligt propositionen skall ''anpassningen'' avgränsskyddet inte leda till sänkt pris till bonden och inteleda till ökad import.Producentpriserna kommer att sjunka när gränsskyddetsänks. Det är en naturlig följd av nuvarande system.Jordbruksministern erkänner även detta i propositionen:''Den lägre prisnivån för bonden är en ofrånkomlig ochförutsedd effekt av den interna avregleringen.'' Senarepåstår jordbruksministern att priserna inte påverkas.Logiken är bristfällig.Priset på produkterna kommer att sänkas. Enligtpreliminära beräkningar kommer t ex priset påfabrikspotatis att sänkas fr o m höstens skörd. Skullelöneökningarna bli större än beräknat blir sänkningen ännustörre.Under 1990 ökade importen av flertaletjordbruksprodukter. Ostimporten ökade , ägg ochäggprodukter och spannmålsprodukter med 14%.Även om det rör sig om relativt små kvantiteter totalt sett,är det stora förändringar. Regeringens farhågor om enminskad import är således mycket obefogad, närmastfelaktig.Sänk matprisernaEtt sänkt gränsskydd kommer inte nu att leda till sänktamatpriser. Det leder till fortsatt låga eller sänkta priser tillproducenterna. sjönk producentprisernamed i men trots detta stegkonsumentpriserna med ungefär lika mycket.Centern föreslår istället att momsen på mat sänks. Dettaskulle ge en direkt effekt på matpriserna.KonkurrensfrågorRegeringens tidigare förslag (prop 1990/91:147) attförhindra gemensam finansiering av förluster vid export avlivsmedel strider mot det jordbrukspolitiska beslutetsommaren . (1989/90:JoU25)anförde:Enligt utskottets mening bör den grundläggandeprincipen om ömsesidighet som utskottet understrukit i ettinledande avsnitt om gränsskyddets nivå m.m. gälla även idenna fråga. Utskottet är dock i detta sammanhang inteberett att föreslå någon avvikelse från den förhandlingslinjesom intagit i frågan om exportstöd. En förutsättningför detta ställningstagande är att de fortsatta GATT-förhandlingarna blir framgångsrika vad gäller avskaffandeav handelssnedvridande stöd. Det måste också finnasmöjligheter att hantera årsmånsvariationer,säsongvariationer och tillfälliga exportkvantiteter i övrigtoch genom t.ex. branschvisa säljbolag avsätta sådanatillfälliga exportkvantiteter på världsmarknaden.Centern har i en motion slagit fast att exportverksamhetmåste få bedrivas inom branschvisa säljbolag utan hinder avkonkurrenslagstiftning. Avvecklingen av exportstöd bör gåi samma takt i som i omvärlden. Detta bör gesregeringen till känna.DirektstödRegeringen lägger inte fram något förslag om hurdirektstöden inom animalieproduktionen skall utformas.Eftersom reslutatet av ännu inte går att förutse börriksdagen lösa denna fråga . Direktstödet bör enligt våruppfattning utgå som ett direkt stöd till producenternaunder 1991. bör pröva frågan om påvilken nivå och på vilket sätt stödet bör utgå. Jordbrukarnabör kunna få besked i frågan vid halvårsskiftet 1991.Finansiering av spannmålsexportenEftersom regeringens förslag till finansiering avspannmålsexporten sker med redan inbetalda medel finnsingen anledning att behålla de förhöjdaprisregleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel efter . Vi föreslår därför attavgifterna ska sänkas motsvarande de två senastehöjningarna, dvs från den 1 juli 1991.ÄggkontrollRegeringen föreslår att en särskild kvalitetskontroll avägg införs. Vi anser att detta är välbehövligt menifrågasätter om hälso- och miljöskyddsförvaltningarna harmöjlighet att genomföra detta. Enligt Kommunförbundetsremiss kan det vara tveksamt.Vi föreslår att branschen och ges iuppdrag att utforma kontrollen. Enligt vår uppfattningmåste kontrollen utformas så att den är fullständigtkonkurrensneutral. Vi vill särkilt understryka att systemetinte får drabba småskalig produktion och närdistribution.Branschen har utformat ett förslag som kan ligga till grundför hur en egenkontroll kan utformas. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs1. att beslutar avslå proposition 1990/91:191 iden del som avser förändrat gränsskydd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna till finansiering avexport av tillfälliga överskott,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av direktstöd tillanimalieproducenter,4. att beslutar att prisregleringsavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel sänks i enlighet medvad i motionen anförts,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av en obligatoriskäggkontroll.