mot · GE02Ub132 · 1991-03-14 00:00:00 — Ett vidgat idrottsämne kunde i samarbete medbiologi inrymma motions- och friluftsverksamhet. Linjenkunde belysa människans 24-timmarssituation, människan iarbete, vila och rekreation. Ett sådant program skulle svaramot ett stort antal ungdomars önskemål och passa väl in ihögskolans utbildningar, bl a i humanekologisk utbildning.Denna linje skulle framför allt ge flickorna en chans. Deföreslagna nationella programmen vänder sig främst tillpojkar.3.20. Provkarta för friare studierMiljöpartiet förespråkar en friare studiegång för denenskilde eleven. Vägledning och uppläggning av studiernakommer därför att betyda oerhört mycket. Eleverna måsteges en ''provkarta'' på möjliga varianter. Ettlivsvetenskapligt program skulle skapa nya möjligheter ochöppna portar till nya spännande utbildningar. Den härsynen på integration mellan de levande vetenskapernastämmer helt överens med vår syn på livslångt lärande ochatt lära för livet. Detta borde bli varje elevs tillgång!Programmet som är framtidsinriktat bör ingå som ett av denationella programmen.4. VuxenutbildningenDet finns mycket vackert i propositionen om att växamed kunskaper och ett livslångt lärande, omåterkommande utbildning, minskning avutbildningsklyftorna. Vad som återstår är att ta bort hindrenför att kunna genomföra allt detta.4.1. FlexibilitetMiljöpartiet de gröna har tidigt framhållit komvux ochdess etappsystem som en förebild för gymnasiet.Flexibiliteten och rum och chans tillkoncentrationsläsning efter behov, har varit kännetecknenför denna utbildning. Samarbete mellan komvux ochgymnasium skall inte hindra att en elev som vill studera vidkomvux redan , skall kunna göra det.Tidigare har man kunnat välja skolort. Detta är enförutsättning för eleven att kunna läsa i den takt den önskaroch kunna förena utbildning med arbete.4.2. Interkommunal ersättningI propositionen fråntas möjligheten att fritt väljastudieort. Den vuxnes rätt att välja utbildning ochutbildningsort kvarstår endast för grundläggandevuxenutbildning. Gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning kan hemkommunen förhindra,genom att kommunen får rätt att vägra betalainterkommunal ersättning i annan kommun. En sökande fåringen möjlighet att överklaga hemkommunens beslut iersättningsfrågan. Lagförslaget skiljer på mottagandebeslutoch intagningsbeslut: de senare kan av lätt inseddapraktiska skäl inte överklagas. Även ommottagandebesluten i princip skall kunna överklagas ilänsrätten, är hemkommuns beslut att vägra betalainterkommunal ersättning inte att se som ett beslut ommottagande och följaktligen inte överklagbart.4.3. ElevpengMiljöpartiet de gröna anser att elevpeng bör införas,vilket betyder att statsbidraget följer eleven, även för densom studerar på komvux, så att rätten att välja både skola,ort och lämplig studiegång kvarstår. I detta sammanhangmåste också utbildning som bedrivs pålanthushållsskolan nämnas. Med elevpeng skulle dennautbildning kunna fortsätta inom gymnasieskolans ram, menistället för att ha utbildningen i gymnasiskolans lokalerskulle den kunna förläggas på lanthushållsskolorna.4.4. Distansutbildning -- statens skolor för vuxnaStatens skola för vuxna finns i ochNorrköping. Dessa två skolor är riksrekryterande, vilketgör att antalet studerande är väldigt högt. SSVN sombedriver modern korrespondensundervisning,brevdistansundervisning, vänder sig till ca 10 000 elevermed såväl vanliga studiehinder som funktionshinder. Dessaskolor är unika i sitt slag och oumbärliga för de studerande,kanske den enda möjligheten till utbildning. Att studera påSSV innebär en flexibel studiegång förenad medsjälvdisciplin.4.5. Fördelar med distansutbildningFördelarna med denna studieform är många, bl aföljande:att studierna kan påbörjas vid flera tillfällenunder terminen. Möjligt tack vare riksrekrytering och stortelevunderlagatt man själv får bestämma sin studietaktoch studieplanering. Vid oförutsedda händelser kan enannan plan läggas upp och studierna går ändå attgenomföra,att under kursveckan på skolan få intensivundervisning och träning samt möjlighet att under erfarnalärares hjälp gå igenom studiematerialet,att mindrevanligt förekommande ämnen och etapper kan erbjudas,att kurser kan erbjudas om det är fullt på komvux eller attkursen inte erbjuds en termin p g a för litet elevunderlag,att SSV möjliggörkontinuerliga kvällsstudier trots familjesituationen,attekonomin tillåter heltidsstudier genom att arbete ochstudier varvas,att grundläggande studier möjliggörs utanatt man för den skull belastas med studieskulder,att mankan bortse från dagsavståndet till komvux.Ovanstående visar på möjligheter för vuxenstuderandeatt kunna komplettera ett ämne för att sedankunna studera vidare på t ex högskola. De som vill ha längretid på sig att studera än vad som är möjligt vidschemabunden studiegång ges även den chansen.Miljöpartiet de gröna motsätter sig den föreslagnanedläggningen av SSV. Denna studieform är oerhört billig,trots att kvaliteten är hög och flexibiliteten unik.4.6. Samarbete -- komvux och SSVKonkurrensen mellan komvux och SSV behöver intevara av ondo. Tvärtom kan SSV komplettera komvuxgenom att studier kan avslutas på etapper och mindreförekommande ämnen i denna studieform. Alltså ges detstörre chanser för komvux att starta kurser där SSV blirgarant för det kompletta studieprogrammet. Betonas bör,att riksrekryteringen är av avgörande betydelse.4.7. UtredningDen utredning som föreslås i propositionen om attutveckla distansutbildningen är positiv. Innan dennautredning genomförts, skall varken SSV i ellerNorrköping avvecklas. Den potential som finns atttillsammans med högskolan och utbildningsradion utveckladenna form av studier bör ingå i en framsyntutbildningspolitik. Här gäller det att utveckladistansutbildningen -- inte avveckla den!4.8. SSVH-hörselÄven om ett distansutbildningsinstitut bildas, såkommer utbildningsmöjligheterna för vuxnabarndomsdöva, vuxendöva och vuxna hörselskadade att bliytterligare eftersatta. Mindre än tio kommuner satsar påundervisning för vuxna barndomsdöva. Därtill kommerSSVH och Västanviks folkhögskola samt enstaka AMU ochAMI-utbildningar. Förutom SSVH är det bara ett komvux iSverige som erbjuder etapp 1- och 2-studier i svenska.4.9. IndividualintegreringSSVH har varit ett komplement eller ett alternativtill komvux. Under har SSVH varitriksrekryterande med distansutbildning och samlaterfarenheter och kunnande om undervisning avdöva/hörselskadade i kompetensgivande ämneskurser. Detär den enda skola som arrangerar ämneskurser förvuxendöva samt har individualintegrerade vuxendöva ochvuxna hörselskadade. Risken med det nyadistansutbildningsinstitutet är att dessa grupper inteomfattas och att den kompetens som finns samlad vid SSVHgår förlorad liksom utbildningsmöjligheterna för dessagrupper. En noggrann utredning måste ske innan beslutfattas om nedläggning av SSVH-hörsel och dekompetensinriktade utbildningarna för vuxnahörselskadade och döva.Vi kräver att beslutet om SSV:s nedläggning skall avslåsoch att utredningen om distansutbildningscentrum förstredovisas.5. Fortbildning och lärarrollMiljöfrågorna är av så övergripande karaktär varförmiljöpartiet de gröna anser att miljöundervisning skallfinnas på alla stadier och alla program, från och medförskolan till och med högskolan. Detta förutsätter engedigen utbildning och fortbildning i miljövård. Ekologi -- ipraktik och teori -- måste in i alla lärarutbildningar ochfortbildningar. I den nya gymnasieskolan kommerarbetssättet att styras av elevens behov. Detta innebär attläraren mera stöder elevens studier genom handledning.Denna radikala ändring av lärarens sätt att arbeta med sinaelever, kräver fortbildning kring lärar- och handledarrollen.5.2. SYOFör att eleven skall få den vägledning som ett individuelltstudieval innebär, måste SYO-verksamheten fungera. Detfinns inte en rimlig chans att leva upp tillpropositionens mål i det hänseendet. Förutom en samladgenomgång av målen för SYO, bör schemalagd tid för SYOingå i kommunernas informationsskyldighet. Fortbildningför denna nya utvidgade och betydelsefulla uppgift måsteprioriteras.5.3. TimplanerPropositionen innehåller nya timtal för alla ämnen.Timtalen är beräknade på antagandet om ett bortfall påuppemot av lektionstiden p g a skrivningar, friluftsdagar, studiebesök och andraaktiviteter. Detta stämmer inte med verkligheten.Variationen är stor mellan skolor, klasser, linjer ochårskurser och som högst . Konsekvensen blir att manmåste skära bort ca en fjärdedel av kurserna. T ex idrott från 170 , en minskning på ;historia från 136 , en minskning på osv.Det individuella valet tillför högst på tre årsammanlagt i alla ämnen. Det är klart att det inte kankompensera lektionsbortfallet i mer än ett par ämnen. Engaranterad och förstärkt miljö-, hälso- och språkutbildningkräver utökad timplan, hur detta skall gå till bör regeringenåterkomma med förslag om.5.4. Gymnasieskolans längd 2--4 årMiljöpartiet de gröna anser att den enskilde eleven skallfå större möjlighet att komponera sin utbildning, men attgrunden för kvalitet i utbildningen inte får dras undan. Vianser att en utbyggnad av gymnasieskolan till inte ärvälmotiverad. Vi förespråkar en flexibel gymnasieskola på2-4 års utbildning i stället. Eleven skall emellertid ha lagfästrätt till gymnasiestudier.5.5. Förkunskaper till högskolanDet viktiga är att alla som börjar högskolan har deförkunskaper som krävs. Det finns ingen garanti för att desom har treårig gymnasieutbildning skulle önska/kunnagenomföra en högskoleutbildning. Att ge allmänbehörighet är kamouflage och ett skenbartlikvärdighetstänkande. Det är en björntjänst mot elevenom den för sent upptäcker att den saknar grunderna för enfortsatt utbildning på högskolan och därför måste avbrytasina studier. En utveckling av högskoleproven kan vara ettsätt att möta elevens individuella behov och önskemålbeträffande högskolestudier.5.6. är tillsatt för att utarbeta en ny läroplan förgymnasieskolan med modeller och riktlinjer för hurgymnasieskolan och vuxenutbildningens kursplaner skallutformas. Kursplaneöversynen skall vara färdig tillsommaren 1992. Betygsberedningens utlåtande kommer ikombination med det nämnda att få effekt påuppläggningen av undervisningen i gymnasiet. Vi harredogjort för hur vi ser på den nya gymnasieskolan, desskunskapssyn och problem- och processinriktade arbetssätt,där det fria individuella valet av program och studiersuccessivt kan ersätta de nationella programmen. Häravföljer att läroplan, mål och riktlinjer, skall stödja ochunderlätta att dessa intentioner kan förverkligas.5.7. Kostnader och finansieringKostnaderna för reformeringen av gymnasieskolan har ipropositionen beräknats till vid full utbyggnad. Ikalkylen saknas bl a kommunala lokalkostnader, som säkertkommer att uppkomma i vissa fall.Huvuddelen av dessa kostnader torde uppkommagenom att tvååriga linjer görs treåriga. Som ovanframhållits avvisar vi att detta skall vara obligatoriskt föreleverna. Det skall i stället vara frivilligt och en betydandeflexibilitet skall medges. Detta kommer att leda till attmerkostnaderna med vårt förslag blir betydligt lägre.Den av regeringen föreslagna finansieringen förefallertveksam på flera punkter.330 miljoner kronor avses sparas genom neddragning avdet garanterade antalet lärarledda lektioner. Dettaförfaringssätt får konsekvenser och en analys av effekternasaknas i propositionen. Med anledning av detta kräver vi enkonsekvensanalys, där negativa och positiva effekter inomgymnasieskolan redovisas.617 miljoner kronor avses sparas genomrationaliseringskrav med 0,. Irealiteten ställs detta krav gentemot kommunerna, vilka omrationaliseringskravet inte kan uppfyllas, får stå förmerkostnaden. Med hänsyn till de ekonomiskabegränsningar som ålagts kommunerna är detta etttveksamt förfarande, vilket ytterligare talar för att ej göradet tredje året obligatoriskt för de tvååriga linjerna.753 miljoner kronor skall, enligt propositionen,arbetslivet stå för genom att avarbetsmarknadsavgiften tas i anspråk. Det framgår inte avpropositionen om detta skall motsvaras av någon besparingi de ändamål som arbetsmarknadsavgiften är avsedd attfinansiera. Om ingen sådan besparing görs innebärianspråktagandet av avgiften enligt propositionen ingenreell finansiering utan i stället en budgetförsvagning.Regeringen bör därför återkomma med precisering om hurdenna finansiering är tänkt att fungera. Med hänvisning tii det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utgångspunkterna för den nyaframtida gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etappstudier,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om identitetsarbete och att främjaelevernas utveckling till harmoniska människor,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördjupad kunskapssyn,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eleven i centrum,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevens inflytande och ansvar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokal styrelse på skolenheten,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pedagogik i gymnasieskolan,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarnas och SYO-personalensfortbildning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöundervisning, hälsa ochinternationalisering,11. att beslutar att införa ett livsvetenskapligtprogram enligt vad i motionen anförts,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nationella program och att dessasuccessivt övergår till individuella program,13. att beslutar och lagfäster varje elevs rätt tillindividuellt program,14. att beslutar att avslå obligatorisk treåriggymnasieskola,15. att beslutar om lagfäst rätt att studera treår i gymnasieskolan enligt vad i motionen anförts,16. att beslutar att avslå den allmännabehörigheten och att grunden för utbildning påhögskolenivå skall utgöras av adekvata förkunskaper förden valda studiegången,17. att beslutar införa elevrelaterat statsbidrag,sk elevpeng i gymnasieskolan, på komvux och på statensskolor för vuxna,18. att beslutar att elevpeng följer studerandetill den kommun där eleven antagits,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studieavbrott,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarrollen,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om schemalagdinformationsskyldighet för SYO,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ''provkarta'' och vikten avvägledning och handledning,23. att beslutar att avslå åldersgränsen påkomvux; åldersgränsen helt skall slopas,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsförlagd utbildning,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingsutbildning,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om öppning mot andra skolformeroch rätt att tillgodoräkna sig studier utomlands,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökunskap för kommandebeslutsfattare,28. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens skolor för vuxna,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om SSVH-hörsel,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avslå nedläggningen av SSV,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avvakta utredningen omdistansutbildningscentrum innan någon neddragning skerpå SSV,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om timplaner,33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om läroplan, mål- och riktlinjer samtbetyg och kompetensbevis,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnaderna för gymnasieskolan,35. att beslutar om en konsekvensanalys avpropositionen om den nya gymnasieskolan enligt vad imotionen anförts.