mot · GE02Jo54 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt FiskefrågorI regeringens plan för propositionsavlämnande undervåren 1991 aviserades en proposition om vissa fiskefrågortill den 20/2. Med anledning av denna väntade propositionvalde vi att inte lägga någon större fiskemotion underallmänna motionstiden 91.Vi vill naturligtvis se vad regeringen har att komma mednär det gäller en så viktig näring som fisket innan vi självamotionerar. Vi kan nu konstatera att regeringen tydligeninte har mera att säga om fiskets överlevnad än vad man seri budgetfrågorna i tillväxtpropositionen.Vi berör därför i ett första avsnitt av motionen de förslagsom regeringen har angivit i propositionen, för att sedanlägga ett djupare perspektiv på fiskefrågorna i del två.Del ettMyndigheter på fiskets områdeRegeringen har låtit statskontoret se över den statligaadministrationen på fiskets område och har därefter i stortgått på deras förslag.Vi delar regeringens allmänna övervägande att det finnsen del rationaliserings- och effektivitetsvinster att görainom fiskeadministrationen utan att kvaliteten på tjänsternaskall behöva bli lidande.Vi förväntar oss dock att man noga följer utvecklingenoch tar initiativ till eventuella korrigeringar avadministrationen om det visar sig befogat av problem somidag inte syns.Vi gör dock en annan bedömning än regeringen av hurmycket man totalt kan spara med inrättandet av det ny-gamla fiskeriverket.Regionala fiskerikonsulenterVi kan inte se att det finns någon substans istatskontorets antagande om att länens behov avfiskerikonsulenter skulle minska för att fiskefrågorna försöver från fiskenämnderna till länsstyrelserna och därmedfår ny huvudman.Att som det krävs stora insatser på detregionala området för att värna om ett framtida fiskekomma med ett förslag att minska antalet tjänstemän påbasplanet ser vi som oklokt och dåligt motiverat. Någonkonsekvensanalys av vad detta kommer att innebära finnsöver huvud taget inte.Arbetet med fiskevård och miljöfrågor som rör fisketsframtid måste snarare intensifieras och inte bantas för atträdda fisket på åtminstone dagens nivå.Även när det gäller restaurering av förstördavattenområden anser vi att fiskerikonsulenterna har viktigaarbetsuppgifter att fylla och att de pengar som tjänsternakräver är väl använda om man ser arbetsinsatserna i etthelhetsperspektiv.Vi yrkar på att anslaget till det regionala fiskeriarbetetskall räknas upp för löner till 91/nivå och att nivån iövrigt bibehålles på 90/nivå (totalt ca 3 milj.kr. ).Prisreglerande åtgärder på fiskets områdeVi noterar tacksamt att regeringen nu har intagit en litetlugnare inställning till avreglering av fiskets subventioner änvad man har visat tidigare och att man åtminstone uttalaratt avregleringen inte skall gå fortare i än i resten avEFTA-länderna.Vi ser därför inte logiken i att regeringen föreslår ettborttagande av fiskerilånen till båtar under 200 bruttoton --innan konkurrentländerna gör detsamma -- när man i övrigtvill följa EFTA.Vi ser det viktigt, inte minst ur regionalpolitiskaaspekter, att de små och medelstora båtarna intemissgynnas gentemot stora och utländska båtar och villdärför inte nu avskaffa fiskerilånen, utan snarare utveckladet småskaliga fisket genom särskilt utvecklingsprogram (sevidare under .Nivån och räntegarantin anser vi skall ligga kvar påfjolårets nivå tills man kan ta bort subventionen i enöverenskommelse med övriga EFTA-länder(budgetkostnad ca 3 milj.kr. ).Del tvåFiskets framtid i ett långsiktigt perspektivFisk är en betydande naturresurs som vi måste slå vaktom. Fiskenäringen är sedan gammalt en viktig näring i storadelar av landet.Sportfisket har fått ökad betydelse som näring, menframför allt som rekreation för många människor i allaåldrar. Vi anser att det är viktigt att utveckla fiskets positivaeffekter, men också att kritiskt granska och motverka deeffekter som hotar ett långsiktigt fiske inom deekologiska ramarna.Hoten mot fisketDet viktigaste för näringens fortlevnad och framtidstroär dock helt klart att vi mycket snabbt kommer till rätta medde nationella och internationella miljöproblem som belastarnaturen. Miljövårdsfrågorna behandlar vi i andramotioner -- för att undvika onödiga upprepningar har vi idenna motion koncentrerat oss till de mer renodladefiskefrågorna.Moderna effektiva fiskemetoder har gett upphov till ettrovfiske (överfiske) som förr inte ens kunde anas.Några exempel på effekterna av detta rovfiske är sillensoch makrillens starka tillbakagång ,massdöden bland lunnefåglar på grund av industrifiske pålodda, det akuta utrotningshotet för dennaturreproducerade svenska laxen i och densnabba utfiskningen av torsk längs Norrlandskustensommaren 1987.ÖstersjölaxenMan kan utan att ljuga säga att det är gott om lax iÖstersjön, som man påstår att det är en akut krisför laxen i området.Laxen i området har sitt ursprung dels i naturligutvandring ifrån de fåtal älvar som har kvar naturligareproduktionsplatser, dels genom utsättning av odladelaxungar i de älvar där lekplatserna har förstörts.Under den senaste 15-årsperioden har utsättningen avodlad lax fördubblats som utvandringen avnaturreproducerade laxungar har minskat. är läget förden naturreproducerade laxen akut. Den utgör nu av rekryteringen till . Under samma periodhar fångsterna på laxens uppväxtområde ökat ifrån ca 2000ton/år till ca /år. På dessa uppväxtområden leverbåde den naturreproducerande och den odlade laxen, vilketgör att älvbeståndet drabbas hårt. Det behövs ca 25 gångerfler föräldrapar i en naturlig lek än vad som behövs vidodling och detta innebär förstås att andelen ''naturliga''föräldrapar minskar.Så -- trots att det finns gott om lax så är det så att manär på väg att utrota den naturreproducerade laxen, om ingakraftfulla åtgärder snabbt sätts in.Detta fenomen är inte nytt utan beskrevs ingående iutredningen ''Lax'' (Ds Jo 1984:5). Utredningen har fleraåtgärdsförslag som skulle kunna motverka dagenskatastrofala utveckling för naturreproducerande lax.Planen hade två huvudkomponenter; dels att laxenfredas på sina uppväxtområden i , varigenomnaturlaxen får en chans till fortplantning, dels att medfördröjd utsättning av laxungar på strategiska kustavsnittbibehålla ett yrkesfiske efter lax som kompensation för detuteblivna traditionella havsfisket. Den här metodiken harsedan provats med stora framgångar men aldrig genomförtsi den skala som vore önskvärt.Jordbruksutskottet gjorde våren 90 (1989/90:JoU22) ettuttalande om vikten av att laxfisket i inte hotarden naturreproducerande laxen. Detta uttalande har dockinte gett något konkret resultat, varför vi anser att det nuinte räcker med allmänna uttalanden.Den naturliga laxen räddas inte av vackra uttalandenutan av konkreta åtgärder.FiskekvoternaDet är uppenbart att fiskekvoterna och metoderna måsteändras så att reproduktionen av fisk inte störs. Kvoternamåste, utan undantag, begränsas i avtal och licenser -- bådepå nationell och internationell nivå -- så att de står i relationtill det resursuttag som är möjligt även på lång sikt. Härmåste man också kartlägga behoven av utökad fredning avolika fiskarter, zoner och trålgränser i högre grad än idag.Ett sådant område är där vi yrkar på atttorsktrålning förbjuds inom stora områden. Anledningentill att trålningen skall förbjudas är att den fisk som vandrarupp och växer till sig i detta område -- där den inte kanreproducera sig -- räcker längre om man inte ''dammsuger''efter den med moderna industritrålare. Detta kan då pålängre sikt ge Norrlandsfiskarna bättre uthållighet ochbättre ekonomiska möjligheter att även bo ocharbeta längs Norrlandskusten.Gränserna för denna biologiska trålgräns skall utredasav . Även andra känsliga områden för detstorskaliga fisket skall utredas av , somsedan får lägga fram förslag om bl.a. biologiskatrålningsgränser till regeringen som i sin tur får kommatillbaka till med lagförslag.Svenskt förhållande till EFTA, EG och enskilda staterMed anledning av förekommen debatt så yrkar vi attriksdagen gör ett uttalande om att dagens svenskafiskerättigheter inte får förhandlas bort i utbyte mot andrahandelspolitiska intressen. Detta skall gälla bådefiskekvoter, fiskegränser, tullfrågor och andra frågor somkan beröra fisket. Att däremot ingå förhandlingar om ettutvidgat framtida samarbete på fiskeområdet, som kangarantera ett framtida fiske och ge likvärdigakonkurrensförhållanden gentemot andra länder, skallgivetvis inte förhindras med ett sådant uttalande. Det vivänder oss emot är att fiskeintressen byts ut mothandelsintressen på andra områden.Ändrade fiskemetoderFiskemetoderna måste också begränsas och utvecklasmot mer ekologiskt riktiga metoder. Bottentrålning ochandra fiskemetoder som starkt påverkar havet och dessbottnar måste begränsas genom att trålningsgränsernaflyttas ut. S.k. bomtrålfiske med mycket tunga redskap skallenligt vår mening genast totalförbjudas. Särskilt känsligt förtrålningfiske är bottnarna längs våra kuster och grund, somfungerar som havets ''barnkammare'' (vi hänvisar här äventill vår motion om biotopskydd). Större delen av denbiologiska produktionen i havet sker på grunda bottnar.Trålgränsen bör därför flyttas ut till ochdenna biologiskt viktiga trålgräns bör upprättas.Innanför denna trålgräns skall varsammare fiskemetoderanvändas så att det kustnära fisket kan utvecklas innanfördenna gräns. har mindre fiskefartyg -- somfiskar med garn- och krokredskap -- tvingats att i allt högregrad sluta med sitt selektiva fiske, eftersomförutsättningarna har försämrats beroende både påutfiskning och miljöförstöring/exploatering längs kusterna.Vi vill ge långsiktiga förutsättningar för att stärka detta fiskebåde genom utflyttad trålningsgräns och bättrelånebestämmelser för att modernisera detta fiske. Viföreslår en utredning som får utarbeta ett förslag på hurdetta stöd skall se ut.Vid torsktrålning måste det lagstiftas så att endast såkallade skontrålar används. Dessa ska ha minst 10 cmutstående maskor (maskstolpe ); vittlingtrål får enligtvår mening inte alls förekomma.Vattenmiljön intill vissa kuster är så försämrad attnågot lönsamt fiske kan bedrivas. Vi har längekrävt kvalitetsnormer för luft och vatten. För att få till stånden ökning av fisket i de kustnära vattnen måstevattenkvaliteten förbättras.Miljöpartiet de gröna kräver att biologiska hänsyn skadiktera fångstkvoternas storlek. Även det fasta fisket av laxskall i fortsättningen begränsas hårt, och frågan om attytterligare begränsa detta fiske måste följas uppav . Vidare anser vi att de som har sinförsörjning tryggad på annat sätt endast undantagsvis skallfå rätt att ha fasta fiskeredskap.Tillfälligt ekonomiskt stöd till fiskareFör fiskare som drabbats av korta eller långvarigastörningar på fisket på grund av miljöbelastningar anser viatt samhället bär ett kollektivt ansvar. Vi har alla bidragittill denna miljöförstöring, därför ska det självklart betalasut ersättning för de ekonomiska avbräck som detta haråsamkat denna yrkesgrupp. Vi föreslår att regeringenåterkommer med ett lagförslag till om hur dessafiskare skall kompenseras ekonomiskt.Stärkt fiskevårdsintresse gentemotexploateringsintressetFiskevårdsintresset måste också ges starkare ställninggentemot exploateringsintressen. Exempelvis börtalerätten utvidgas så att enskilda och organisationer somrepresenterar yrkesfisket, sportfisket och andra berörda fårinsyn i ärendena, och möjlighet att påverka beslut som rörutbyggnaden av vattenkraft, småbåtshamnar, vindkraftverketc. Detta skall ske genom att vattenlagen ochmiljöskyddslagen ändras, så att detta krav uppfylls.Vårt krav för att sådana anläggningar överhuvudtagetskall tas upp till prövning är att det måste finnas biologiskakonsekvensanalyser innan man ansöker om tillstånd.När det gäller olje- och gasprospektering i Östersjönanser vi att den genast skall stoppas. Skulle en olycka händavid denna utvinning kan fisket i slås ut föroöverskådlig framtid. Detta får bara inte ske.Sand- och grustäkter i ekologiskt känsliga områden ihavet skall också förbjudas, och där det överhuvudtaget kankomma ifråga måste mycket noggrannakonsekvensanalyser göras så att viktigareproduktionsplatser inte störs.SötvattenI takt med att älvarna byggdes ut försvann det mesta avälvfisket. Försurningen, kvicksilverförgiftningen ochradioaktivt nedfall har skadat större delen av insjöfisket. annan motion utvecklar vi vårt krav om skydd för deoutbyggda älvarna.Överfiskning är också en vanlig orsak till ett kraftigtförsämrat insjöfiske. Vi anser vidare att det är heltotillfredsställande att det är tillåtet att tråla i vissa avinsjöarnas känsliga miljöer.Ett betydande fiske bedrivs i bl.a. samevattnen och i destörre insjöarna. Även för dessa vatten har försurningenbörjat bli ett problem, främst för reproduktionen. Härkommer det att behöva kalkas i ännu större utsträckning änidag. I vår budget ''gröna luntan'' (ej att förväxla medregeringens gråa) kräver vi ökade anslag till dennakalkning.FiskevårdsarbeteFiskevårdsarbetet ska bedrivas främst med deinhemska arterna, raserna av fisk. Inplantering avfrämmande arter skall undvikas för att inte äventyra denaturliga bestånden. Det är av stor betydelse att degenetiska resurserna, vilka de naturliga och lokalafiskebestånden representerar, inte ytterligare utarmas.Rotenonbehandling av sjöar, då hela det naturligafiskebeståndet, liksom en del andra vattenorganismer, slåsut, ska därför i det längsta undvikas.När utplantering har gjorts bör fisken få tid att etablerasig och bilda en ekologiskt balanserad och livskraftigpopulation. Vi bedömer att normalt bör ett fiskeförbudi efter varje inplantering av fisk i naturliga vattentillämpas. Då hinner fler generationer produceras av defiskar som satts ut, och de utsatta fiskarna har hunnit växatill sig. Den ''ekologiska chock'', som sjön utsattes för vidutsättningen har till stor del gått över, och andrapopulationer som direkt eller indirekt berörs avfiskutsättning hinner stabilisera sig. Denna typ av tillfälligtfiskeförbud efter utsättning tillämpas också med framgång ibl.a. Canada.Undantag från regeln om tillfälligt fiskeförbud efterutplantering bör i första hand gälla vatten som kanbetecknas som icke naturliga. Dit hör främst s.k. put-and-take-sjöar. Vi anser dock att denna typ av onaturligafiskevatten bör vara just undantag. Fiskevården bör iställetinriktas så att mer naturliga fiskevatten gynnas.Vi vill införa en allmän fiskevårdsavgift för att finansieraett aktivt fiskevårdsarbete och i övrigt kunna utveckla ettrikt fritidsfiske. En sådan motion är inlämnad tidigare i år.Vi anser vidare att det är hög tid att se över gränsvärdenför gifter i fisk, så att de mer än står i relation till vadsom är acceptabelt för att klassas som föda. Ett av de mestanmärkningsvärda gränsvärdena är kvicksilver, som iSverige är dubbelt så högt som rekommendationerna frånWHO. Andra värden som är viktiga att se över är bl.a.dioxiner, cesium och tungmetaller. Vi kräver att dessa sesöver och skärps minst till WHOs rekommendationer.Omprövning av regleringar i åar och älvarUnder kommer mångaregleringsföretag att omprövas av vattendomstolen.Förutom att de på nytt skall pröva hur stor utsättning avsmolt, som skall ske där den naturliga reproduktionen engång blev utslagen, skall även återskapande avnaturreproducerande vandringsfisk prövas i varje enskiltfall, särskilt i Sydsverige.Detta bör enligt vår mening leda till en skärpning avvattenlagen, så att får klara regler, somklart anger att det skall prövasom exploatören (innehavaren av vattendomen) kanåterskapa sådana sträckor, som kan bli möjligareproduktionsplatser för vandrande laxfisk.Minimivattenföringen i vattendragen är också en viktigfråga vid omförhandlingar. Krav på kompetens inomekologi och biologi i vattendomstolarna för vi fram i enannan motion.FiskodlingarFiskodling i kassar är en form av miljöfarlig verksamhet.Större anläggningar kräver tillstånd av länsstyrelsen.Näringsläckaget är stort och denna näring bidrarnaturligtvis till övergödningen av sjöar och hav. Krav pårening, helst i helt slutna, landbaserade system, skall ställas.Fiskeodlingar bör begränsas mycket starkt i insjövattenoch i havsvikar, då avfall i form av foderspill ochfiskavföring samt kemikalier som används i fiskodlingen harnegativa effekter på miljön. Även dessa tillstånd skallprövas under vårt krav på att föra in kvalitetsnormer imiljöskyddslagen.Vid tillståndsgivning till fiskodling måste också störrehänsyn tas till lokaliseringsfrågan, så att fiskodlingen inteutgör hinder för yrkesfisket.Vid tillståndsgivning måste kraven skärpas.Fiskeristyrelsen skall utarbeta närmare föreskrifter förverksamheten enligt ovan, och reglerna skall även innebäraatt utrotningshotade fiskarter inte får användas som foder ifiskodlingen (t.ex. lodda).Erfarenheter från visar att farligafisksjukdomar lätt sprids inte bara mellan olikaanläggningar utan även till viltlevande bestånd. Ävenproblem ur genetisk synpunkt har aktualiserats i Norgeeftersom rymlingar ifrån kassarna blandar sig med dennaturreproducerande laxen. Alla dessa aspekter måstevägas in vid tillståndsprövning, vilket i sin tur innebär attkassodling endast kommer att få användas i mycketbegränsad omfattning.Inom fiskodlingen används stora mängderkemikalier, bl.a. malakitgrönt, formalin,natriumhypoklorit, jodofor-preparat och olikaklorföreningar. De olika medlen används för att motverkasvamp och parasiter, en vanlig åkomma bland sättfisk.Malakitgrönt, ett trifenylderivat som förekommer ipulverform, är ett desinfektionsmedel som kan orsakacancer och fosterskador. I är malakitgrönt förbjudetinom fiskodlingen, och i många länder forskas det intensivtför att finna ett ersättningsmedel. På kemikalieinspektionenhar man fått upp ögonen för detta farliga medel, somtroligen kommer att klassas som bekämpningsmedel i ställetför desinfektionsmedel. Vi kräver förbud att användamalakitgrönt. Det är farligt -- inte bara för de fiskodlaresom hanterar det -- utan för att det förgiftar vattnet ochutgör en potentiell fara för andra djur. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avslå av regeringenföreslagen nedskärning av anslaget till fiskenämnderna med3000000 kr.,[att beslutar att under ramanslaget D1 Länsstyrelserna m.m. () /92 anvisa . utöver vad somföreslagits i proposition 1990/91:100 bil. 15,1]2. att beslutar att avslå regeringens förslag attavskaffa fiskerilånen,3. att beslutar att under anslag D7 (tidigare D6) anvisa . för lån till fiskerinäringen,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en total fredning av lax skall genomföras i de till Sverigehörande uppväxtområdena i södra samt attriksdagen verkar för en internationell överenskommelse omfredning av laxens uppväxtområden i helaÖstersjöområdet,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det behövs begränsningar av mängdfångande redskaplängs samt i och utanför älvarna,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den bör inleda förhandlingar med yrkesfisketsorganisationer angående de kompensationsåtgärder somtogs fram i laxutredningen (DS Jo 1984:5) för att möjliggöraett yrkesfiske som inte äventyrar den naturreproducerandelaxen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svenska fiskeriintressen intefår bytas ut emot andra handelsintressen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge i uppgiftatt sänka fiskekvoterna med hänsyn till biologiskaförutsättningar, och att införa biologiska trålningsgränserbl.a. i , och ,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt s.k. bomtrålfiske och andra trålfiskemetoder som starktskadar havsbottnen inte får användas,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt trålningsgränsen skall flyttas till utanförkusten och på känsliga grund/fiskebankar,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning av fiskerilånen såatt de uppmuntrar en utveckling till ekologiskt anpassadefiskemetoder bl.a. innanför den ovan föreslagna nyatrålningsgränsen,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt maskvidden för torsktrålar inte får understiga ochatt vittlingtrålar helt förbjuds,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta stöd till fiskare somdrabbas ekonomiskt av miljöförstöring,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvidga talerätten för enskildaoch organisationer i mål som berör fiskevårdsintressen,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bara inhemska arter, raseroch stammar av fisk skall användas vid utplanteringar,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpning av förbudet motrotenonbehandling av sjöar,17. att beslutar att huvudregeln skall vara attfiskeförbud skall råda efter varje utplantering avfisk i insjöar såsom i motionen har anförts,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet på att det sker en översynav gränsvärden för gifter i konsumtionsfisk,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omprövning av vattendomar,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillståndsgivning till kassodlingav fisk,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud att använda malakitgröntinom fiskodlingen.