mot · GE02Ub179 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:115 Vissa skollagsfrågor m.m. SkolhälsovårdenSvensk skolhälsovård intar en framskjuten positioninternationellt. Den har genomgått en positiv och dynamiskutveckling under de senaste decennierna.Under 1990-talet kommer folkhälsofrågorna att få enökad betydelse i samhället. I detta sammanhang framträderskolans viktiga roll allt tydligare. Många av delmålen iWHO:s strategi ''Hälsa 2000'', som Sverigeförbundit sig att verka för, går inte att uppnå utan skolansinsatser. Ökadeinsatser behövs därför om skolan skall kunna axla sittansvar i folkhälsoarbetet fullt ut.Skolhälsovårdens allmänna inriktningSkolhälsovården har tidigare ägnat stor del av sin tid åtregelbundna hälsoundersökningar av samtliga barn.Tonvikten läggs nu allt mindre på allmänna hälsokontroller,eftersom dessa visat sig ha ett begränsat värde. Vaccineringoch allmän hälsoövervakning är dock fortfarande viktigabasfunktioner. Självfallet har skolhälsovården -- och inteminst skolsköterskorna -- en mycket stor betydelse föreleverna genom att finnas tillgängliga på skolorna för attkunna ge stöd till eleverna och slå larm när problemuppkommer. Därutöver bör tre områden prioriteras --omsorgen om barn med särskilda behov,hälsoundervisningen och insatser för skolans arbetsmiljö.Barn med särskilda behovBarn med betydande handikapp, t.ex. cp-skador ochryggmärgsbråck, integreras numera i den vanligaskolverksamheten. För att skolgången skall löpafriktionsfritt måste lärarna vara väl förtrogna med symtomoch medicinbiverkningar vid en rad sjukdomar, t.ex.diabetes, allergi och epilepsi. Att medverka till nödvändigmedicinsk information är en viktig uppgift förskolhälsovårdens sköterskor och läkare. De kan också varaen förmedlande länk mellan skolan och behandlandeläkare.Skolsköterskan och skolläkaren kan förmedla enbiologisk grundsyn, som förhindrar att barn med handikappkommer i kläm mellan pedagogiska förväntningar och vadsom är medicinskt möjligt. Detta gäller inte minst vid meradiffusa och svårförståeliga tillstånd som MBD (minimalbrain dysfunction) och grava läs- och skrivsvårigheter --dyslexi.Skolhälsovården kan också medverka till att barn medpsykosociala problem identifieras ochvid behov förmedla samarbete mellan föräldrar, socialamyndigheter och barn- och ungdomspsykiatrisk expertis.HälsoundervisningFolkpartiet liberalerna har i partimotionen ''Åtgärder fören bättre folkhälsa'' utförligt behandlat skolans särskildaansvar för bättre kost- och motionsvanor. Vi framför bl.a.att skolmåltiderna bör tas till vara som pedagogisktinstrument och att program bör utvecklas för hur detta skallkunna genomföras. Vi föreslår också att förbättradhälsofostran skall ingå som ett obligatoriskt moment iskolans undervisning. Skolhälsovårdens ansvar när detgäller sexuallivets hälsorisker och abortförebyggandeåtgärder lyfts också fram.Skolläkaren och skolsköterskan bör ta initiativ,stimulera och driva på i hälsoundervisningen, somde naturligtvis är skolans medicinska sakkunskap i dettaarbete.Skolans arbetsmiljöFolkpartiet liberalerna har i partimotionen ''Alla barn ärvåra barn'' föreslagit en rad åtgärder för att skyddsarbetet iskolan skall förbättras. Vi kräver bl.a. att organisationenmed elevskyddsombud snabbt skall byggas ut så att den blirheltäckande och att föräldrar skall kunna utbildas till ochfungera som barnskyddsombud för yngre elever. Vi föreslårockså att kroppsskador skall registreras och följas upp påmotsvarande sätt som sker inom företagshälsovården förvuxna.Brister i arbetsmiljön -- buller och trängsel, dåligventilation, mögel, bristfälliga hygienutrymmen osv. -- kanha en förödande effekt på undervisningsresultatet förenskilda elever. Att påtala brister och föreslå förbättringarav skolans fysiska och psykosociala miljö har därför bliviten allt viktigare uppgift i skolläkarens och skolsköterskansarbete.Vi anser att en förutsättning för att skolhälsovården skallkunna fylla sin funktion är att den är avgiftsfri för eleverna.Socialstyrelsen tillsynsmyndighetI propositionen föreslås att statens skolverk skall varatillsynsmyndighet för skolhälsovården. Vi anser attskolhälsovården bör jämställas med annan förebyggandehälsooch sjukvård och att därför bör varatillsynsmyndighet.Men vi vill även i detta sammanhang betona att envälfungerande skolhälsovård innebär att det måste finnasskolsköterskor på skolorna även i framtiden.I partimotionen ''Alla barn är våra barn'' föreslår vi attkommunerna skall få möjlighet att samla flera barnfrågorunder en ledning. Om barnhälsovården får sammahuvudman som skolhälsovården skulle en rad fördelarkunna uppnås. Samarbetet i samband med skolstartenskulle exempelvis kunna förbättras. Mindre kommunerskulle också få större möjlighet att ordna kombineradetjänster för läkare och sjuksköterskor med särskildbarnkompetens och till barnpsykologer. Ombarnhälsovården och skolhälsovården samordnas undersamma huvudman bör det vara naturligt atttillsynsmyndigheten är . Detta innebär att 14 kap 8§ i regeringens förslag till ny skollag bör lyda:''skall ha tillsyn över skolhälsovården. ''I övriga nordiska länder är motsvarigheten tillsocialstyrelsen tillsynsmyndighet för skolhälsovården -- iDanmark , i Helsedirektoratet, iFinland och i Hälso-och försäkringsministeriet.På måste finnas en tjänst somskolöverläkare. Det är självfallet viktigt att socialstyrelsenoch samverkar när det gäller skolhälsovården.Tillsynsmyndigheten bör också samverka medarbetarskyddsstyrelsen i frågor som rör arbetsmiljön. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolhälsovårdens allmännainriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skolhälsovården skall vara avgiftsfri för eleverna,3. att beslutar att skall ha tillsynöver skolhälsovården,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en tjänst som skolöverläkareskall finnas vid tillsynsmyndigheten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsynsmyndighetens samverkanmed andra myndigheter.