mot · GE02U646 · 1991-01-25 00:00:00 — Kriget i , som är ett av världens sistakolonialkrig, har pågått . Frågan omVästsaharas självständighet har varit på FN:s dagordninglångt . lovade västsahariernasjälvbestämmande efter påtryckning av FN. Då tändes etthopp som lever än i dag.Spanien infriade dock aldrig sitt löfte utan lät Marockooch överta rollen som kolonialmakter.Befrielseorganisationen proklamerade denSahariska Arabiska Demokratiska Republikens (SADR)exilregering . förklaradeskrig mot ockupationsmakterna. drog sigMauretanien ur konflikten.I juni 1981 antog OAU ()en plan för eldupphör och folkomröstning under FN:söverinseende om regionens framtid. Chanserna för attgenomföra denna plan kollapsade 1984 när drogsig ur OAU i protest mot att SADR fick delta som fullvärdigmedlem.FN:s generalsekreterare har aktivt försökt få till ståndsamtal mellan och om Västsaharasframtid. En gemensam fredsplan framlades sommaren 1988och accepterades i princip av parterna. FN:sgeneralförsamling tog i consensusbeslut om att parterna ska förhandla om eldupphör ochregler för folkomröstning. träffades parternaför första gången i direkta samtal.I juni 1990 presenterade generalsekreteraren en rapportom hur fredsplanen närmare skulle genomföras. Rapportenvar i princip färdig att behandlas av säkerhetsrådet. MenMarocko har förhalat processen genom att inte svara påvissa frågor i anslutning till planen. Dessutom har gulfkrisengjort att konflikten i fått stå tillbaka.I budgeten har utrikesministern reserverat 15 milj.kr. förgenomförande av den planerade folkomröstningen.Konflikten står således mycket nära en lösning. börpå olika sätt i FN och genom kontakt med parterna aktivtagera för att säkerhetsrådet verkligen kan behandla planen.Konflikten har medfört att cirka 200 000 sahariertvingats fly till södra , där de lever i flyktingläger.Lägren är mycket väl organiserade av sina invånare, menbristen på förnödenheter är stor. Tälten utsätts för storapåfrestningar och måste bytas ut efter hand. Likaså är deten förutsättning för sahariernas överlevnad att de kantransportera förnödenheter från till lägren vidTindouf. Det finns ett akut behov av tält/tältduk ochtransportmedel.Sverige ger bistånd tillVästsahara. Rädda barnen arbetar med stöd förde sahariska flyktingarna. Tillsammans med Röda korsethar man bl.a. finansierat ett socialt /89 utbetalades 21 milj.kr. tillVästsahara främst kanaliserade via Rädda barnen.Biståndsminister sade i enriksdagsdebatt att hon var ''bereddatt ytterligare bredda stödet genom andra enskildaorganisationer''. Förra budgetåret, dvs. 1989/90,utbetalades bara 2,3 milj. kr. på grund av att inga ytterligareansökningar från frivilliga organisationer hade kommit in.Ministern är således beredd att ge mer än 20 milj. kr., meneftersom bidraget måste slussas via enskilda organisationerså gick bara 2,3 milj.kr. till det västsahariska folket.Detta visar tydligt att biståndet till bör kunnages på andra vägar. Exempelvis borde 20 milj. kr.kanaliseras via enskilda organisationer och 20 milj. kr.kunna gå direkt till Polisario. De har på ett utomordentligtsätt visat att de kan administrera och distribuera den hjälpsom de får. Det skulle också vara en form av erkännande avPolisario att de ges detta förtroende. Det är ju inte uniktatt befrielseorganisationer får direkt bistånd. Både SWAPOoch ANC har fått direkt bidrag för humanitär verksamhet.Därför finns det inget som hindrar att också Polisario skullekunna få direkt bistånd. Frivilliga organisationer måsteoftast själva bistå med egna medel för att få kanaliserabistånd. Det kan förklara varför det har varit svårt att kunnautnyttja de ytterligare biståndspengar som regeringen sägersig vara villig att ge till Västsahara.Enligt vår mening bör regeringen finna en form för hurVästsahara skall kunna garanteras en viss summa perbudgetår, så att de inte blir helt beroende av enskildaorganisationers möjligheter. Ett sätt vore att låta delar avbidraget gå direkt till Polisario, ett annat att FöreningenVästsahara kontinuerligt kanaliserade viss del av biståndet.Polisario har svårigheter att finansiera sitt kontor iStockholm. borde kunna ge ett bidrag härför,eftersom det är av stor vikt för folk att ha enrepresentant i Norden.Marocko fick under förra budgetåret 13,8 milj. kr. isvenskt bilateralt bistånd. Dessutom lämnades u-krediterom totalt 157 milj.kr. bör inte ge bistånd tillMarocko så länge kung vägrar att fullfölja den avFN godtagna fredsplanen för . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktivt stöd för fredsplanen förVästsahara,2. att hos regeringen begär förslag till nyaformer för biståndsgivningen vad gäller ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd till iStockholm,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bilateralt bistånd och u-kreditertill .