ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub138 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Vid genomgång av regeringens proposition 1990/91:85''Växa med kunskaper'' finner man att i framtidensutbildning finns det inte något utrymme för kunskaper inomområdet kost, hälsa och konsumentkunskap. Igymnasieskolan ingår dessa ämnen endast i vissasammanhållna yrkeslinjer. De elever som väljer annanutbildning har inte möjlighet att skaffa sig kunskaper inomdetta område.Hushållsskolorna -- de förutvarandelanthushållsskolorna -- läggs ner. När de helt har försvunnitfinns det ingen utbildning som erbjuder en eller tvåterminers utbildning som omfattar kost och näring,familjekunskap, konsumentkunskap m.m. Trots attsambandet kost och hälsa får allt större betydelse ochfamiljeekonomi blir allt mer omfattande minskarmöjligheterna till utbildning inom detta så viktiga område.Hemmet och familjen kommer återigen att få en störrebetydelse på grund av förändrade värderingar. Med bättrekunskaper om både relationer och familjeekonomi blirförutsättningarna att hålla ihop familjen större. Detkommer inte att finnas någon möjlighet för enflicka eller pojke att under ett sabbatsår eller eftergymnasieutbildning förkovra sig i dessa ämnen.De kvarvarande lanthushållsskolorna är av storbetydelse för bygden. De har inte bara förmedlatundervisning utan har även varit en kulturbärare som förtarvet vidare.Vi har i andra motioner föreslagit att statsbidraget skallfölja eleven. Detta innebär att de kvarvarandehushållsskolorna har en möjlighet att fortsätta sinverksamhet. Statsbidraget skall vara utformat så att detmöjliggör även för enskilda utbildare att erbjudautbildning.Hushållsskolorna kan drivas av enskilda som stiftelseeller i annan lämplig form. Flera intressenter kan gåsamman, exempelvis hushållningssällskap ochlivsmedelsproducenter, andra företag kan ingå, samt lärarevid skolorna. I vissa län finns det planer på att samla allinformation och kunskap till ett lantbrukscentrum.Hushållsskolorna kan utgöra en del av detta i de delar avvårt land där så är lämpligt.Skolorna skulle kunna erbjuda sina tjänster tillkommuner och landsting när det gäller vidareutbildninginom vård och omsorg eller kortkurser inom speciellasektorer. En fortlöpande vidareutbildning kommer attbehövas av all personal.Det är nödvändigt att enskilda utbildare ges en möjlighetatt erbjuda kunskaper inom detta område som så totalt harförbigåtts med tystnad . Om inte detta skerkommer en otrolig resursförstöring att bli följden när allaskolor efter hand läggs ner och både lokaler, utrustning ochlärarkompetens skingras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hushållsskolornas fortsattaverksamhet.
mot · GE02Ub140 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I proposition 1990/91:85, ''Växa med kunskaper -- omgymnasieskolan och vuxenutbildningen'' föreslås att i denkärna av nio ämnen som skall vara gemensamma för allaprogram, skall ämnet idrott och hälsa ingå. Därmed kan vislå fast att det också skall finnas lärare som skall undervisai ämnet idrott på gymnasieskolan.Skolöverstyrelsen och SCB har båda genomförtutredningar och studier avseende såväl det nuvarande somdet framtida behovet av idrottslärare. Dessa studier pekarentydigt på att har alldeles för få idrottslärare redannu. Av landets ca 4 000 idrottslärartjänster är ca 600 besattamed obehöriga lärare.I SCB:s studie belyser man bl.a. konsekvenserna av attidrottslärarnas undervisningsskyldighet i genomsnittsjunker från ca 29 till . Den beräknadeeffekten av detta blir ett behov av 423 nyaidrottslärartjänster i landet.Då en fortsatt central roll för idrottsämnet i den nyagymnasieskolan nu kan förutses, är det ytterst angeläget attsnabbt undanröja bristen på kompetenta idrottslärare.Ett snabbt och effektivt sätt att lösa dessa problem är attutöka antagningsramen på idrottslärarutbildningen vidhögskolan i . Vid högskolan i finns kapaciteti form av mångårig erfarenhet, uppbyggda kompetenser ochfasta anläggningar som är avsedda för ett långt högreutnyttjande än vad som är fallet . Där finnsförutsättningar att redan från /92 ökaantalet antagningsplatser på 120-poängsutbildningen från36 till 75.Idrottslärarutbildningen vid högskolan i harskurits ned från 312 årsstudieplatser /86 till163 årsstudieplatser /92 (inklusiveidrottslärarutbildningen på nya grundskollärarlinjen ).Vid högskolan i finns inte bara mångårigerfarenhet och uppbyggda kompetenser, som i ettnuvarande antagningsläge långt under den kritiska massanär problematiskt att vidmakthålla. Där finns ävenspecialbyggda idrottsanläggningar för både inom- ochutomhusbruk. Anläggningarna m.m. är dimensionerade förca 300--350 årsstudieplatser och kan med hänsyn till sinspeciella karaktär inte användas till annan verksamhet vidhögskolan.Rekryteringsläget till idrottslärarlinjen 120 poäng ärsynnerligen gott och antalet förstahandssökande till varjeplats är ca 15.En skyndsam översyn av idrottslärarutbildningensdimensionering vid högskolan i bör såledesgenomföras i syfte att snabbt öka antalet behörigaidrottslärare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skyndsam översyn avidrottslärarutbildningens dimensionering vid högskolan iÖrebro.
mot · GE02Ub145 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Folkhögskolorna har mycket olika inriktning på sinverksamhet. Vissa arbetar huvudsakligen med allmännakurser, andra är inriktade på kompletterande utbildningeller s.k. korta kurser.Vid t.ex. bedrivskompetensgivande undervisning för vuxna. Skolan vändersig till lågutbildade elever som av olika anledningar interyms i den vanliga komvuxutbildningen.Detta har varit möjligt genom att skolan stått underSkolöverstyrelsens tillsyn och följt vanlig kursplan.Genom förslaget att inrätta ett särskilt folkbildningsråduppstår den uppenbarligen förbisedda effekten att verksamheten kanbedrivas på detta sätt och att grund- ochgymnasiekompetens kan erhållas efter studiervid skolan.Regeringen bör återkomma med förslag som gör detmöjligt att även i fortsättningen bedriva undervisning så som sker . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om fortsattundervisning vid i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GE02Ub146 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Ett av de olika motiv för individuella program, somanges i gymnasiepropositionen, är att tillmötesgåönskemålen hos de mycket målinriktade elever, som vill haen individuell studietakt och en individuell utbildning av ettslag som inte utan vidare ryms inom de nationellaprogrammen.Konstruktionen med individuella program igymnasieskolan är ett inslag som det finns anledning attknyta förhoppningar till. Den variationsbredd som deindividuella programmen är avsedd att få påminner om detrika studieval som en gång var utmärkande för studier perkorrespondens -- en undervisningsform där en gångansågs världsledande. När firade 50-årsjubileumår hade 1 246 516 elever varit anmälda. Ingen studieform kan mäta sigmed brevstudier när det gäller att tillgodose individuellabehov. Detta gäller såväl energiska svagpresterande eleversom elever med utpräglade förutsättningar för teoretiskastudier utöver det ämnesstoff som gymnasieskolan normaltrymmer.En särskild tillgång blir den individuella handledningsom förutsätts ingå som ett bärande moment vid studierinom de individuella programmen. Därigenom täcks enbrist som upplevs besvärande vid den renodladekorrespondensundervisningen.Ett antal elever har både humanistiska ochnaturvetenskapliga intressen. De får därför ofta svårigheternär de skall välja antingen en humanistisk ellernaturvetenskaplig studieväg i gymnasieskolan. För vissa avdessa elever kan ett ''tvärvetenskapligt'' individuelltprogram, som rymmer t.ex. såväl fysik, kemi och biologisom moderna språk, latin och filosofi vara den perfektalösningen. Det finns anledning att undersöka i vilkenutsträckning det finns eller kan utvecklas brevkurser ellerandra självinstruerande läromedel som kan användas förindividuella program av detta slag. Det nya börkunna vara behjälpligt med en sådan undersökning samt attstimulera läromedelsföretagen m.fl. att i ökad utsträckningframställa självinstruerande läromedel.Det bör också undersökas om ett sådant program ävenkan genomföras inom ramen för utökad studiekurs påhumanistisk eller naturvetenskaplig gren.Genom tillkomsten av sådana tvärvetenskapligaindividuella program får vi arkitekter, civilingenjörer ochandra naturvetare som också har en humanistisk-språkligskolning liksom yrkesverksamma humanister som även haren gedigen naturvetenskaplig bakgrund. Människor avdetta slag behövs i den fortsatta utvecklingen av vårtsamhälle. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medverkan från vidutvecklingen av självinstruerande läromedel m.m. för etttvärvetenskapligt individuellt program (humaniora--naturvetenskap).
mot · GE02Ub148 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I propositionen föreslår regeringen attlandstingskommunerna före primärkommunerna skall gesrätt att anordna utbildning i gymnasieskolan på sådananationella program som avser naturbruk och omvårdnad.Om landstingskommun har anordnat sådan utbildning fårkommunerna inom landstingskommunen inte anordnasamma utbildning utan överenskommelse medlandstingskommunen.Detta är enligt vår mening ett olyckligt förslag medluddiga formuleringar framförallt när det gälleromvårdnadsprogrammet. I den omfattandeförsöksutbildningen inom de yrkesförberedandeutbildningarna som har föregått propostionsförslaget harbåde landsting och kommun fått vara huvudman föromvårdnadslinjen. anordnar cirka 30 kommuneromvårdnadslinjen inom försöksverksamheten. Vad händermed dessa om landstingen säger nej till ett fortsattprimärkommunalt huvudmannaskap? Vilket ansvar tarregeringen för de kommuner som har velat satsa på dennaviktiga utbildning? Uppenbarligen inget ansvar allseftersom man inte nämner hur dessa frågor skall lösas ipropositionen. Många indikationer pekar på att landstingenkommer att välja att driva omvårdnadslinjen själva och intetillåta någon kommun att anordna denna utbildning.Skolöverstyrelsens utvärderare har inte funnit någonskillnad i kvalitet etc. beroende på vem som i försöket varithuvudman. Snarare är det så att små kommuner satsatstörre resurser på omvårdnadslinjen än vad landstingen hargjort. All verksamhet inom social omsorg, som i principutgör underlag för halva omvårdnadslinjen, finns endastprimärkommunalt. Att låta landstingen få företräde somanordnare av utbildningen utan skyldighet till samverkanmed kommunerna är enligt vår mening olyckligt,framförallt mot bakgrunden av det beslut som riksdagennyligen fattade om att föra över delar av äldrevården tillprimärkommunerna. Därför är det vår uppfattning att bådeprimärkommun och landstingskommun måste garanterassamma rätt att anordna omvårdnadsprogrammet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag som gör detmöjligt för primärkommun att även i fortsättningen bedrivaomvårdnadsutbildning i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Ub150 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Regeringens förslag till ''reformering'' avgymnasieskolan innebär dramatiska nedskärningar avundervisningstiden. Inte minst drabbar detta ämnenafilosofi och psykologi.Filosofi är ett tvärvetenskapligt ämne som i höggrad ger eleverna träning i att tänka och resonerasjälvständigt, kritiskt och konstruktivt. Sådan träning gesäven i andra ämnen, men studier i filosofi kan beskrivas somjust kritisk träning.Eleverna får språklig och logisk övning i att bedömaegen och andras argumentering. De får inblick i hur manbygger upp och utvecklar kunskap om sig själv ochomvärlden och de får inblick i olika sätt att se. De fårkunskap om vetenskapliga metodproblem och källkritiskaöverväganden. Ämnet ger eleverna möjlighet att diskuterade etiska frågor som vi alla numera ställs inför mer äntidigare generationer, t.ex. på grund av miljöförstöringeneller den snabba utvecklingen inom datateknik ochbioteknik.Psykologiämnet ger praktisk och teoretiskmänniskokunskap. Eleven får möjlighet både att förstå sigsjälv och att förstå medmänniskan som individ, medlem igrupp och samhällsmedlem. Detta är nödvändigt i endemokrati med höga krav på förståelse och tolerans mellanindivider och mellan olika grupper.Studium av psykologiska teorier öppnar vägar till endjupare förståelse av konst, musik och litteratur. Såförbinds vårt kulturarv med strömningar från andrakulturer. Skönlitteratur är även en viktig utgångspunkt ipsykologiundervisningen, där den ofta utnyttjas förfördjupad människokunskap.På motsvarande sätt ger filosofin en viktig del av detkulturella arv som vi vill att skolan skall föra vidare till nyagenerationer. Många filosofer har också varit framståendeförfattare och vetenskapsmän. Filosofin kan som ingetannat ämne i skolan ge det perspektiv som den klassiskadefinitionen syftar på; filosofin som kärlek till vishet,sökande efter sanningen.Jämförelser med ett antal länder visar att de aktuellaplanerna på nedskärning av undervisningen i filosofi ochpsykologi, som föreslås av regeringen, är helt ur fas medden internationella utvecklingen.Sammantaget innebär regeringens förslag sådanaförsämringar att det inte bör läggas till grund för beslut.Förslaget bör, i sin helhet, avvisas. Regeringen böråterkomma till med ett nytt förslag. Därvid börregeringen tillse att ämnena filosofi och psykologi får enomfattning som minst motsvaras av de studietider somgäller . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnena filosofi och psykologi iden framtida gymnasieskolan.
mot · GE02Ub151 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Linjer i stället för programRegeringen föreslår att de olika studievägarna i denframtida gymnasieskolan skall kallas för program.Statsrådet motiverar detta med attprogrambegreppet, till skillnad från linjebegreppet, lättarekan förknippas med ramar inom vilka olika vägar kanväljas.Jag delar inte den uppfattningen. Tvärtom menar jag attordet program förvirrar begreppen istället för att verkaklargörande. Det vore därför olyckligt att byta detvedertagna begreppet linje mot program. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att gymnasieskolansutbildningsalternativ även i fortsättningen skall benämnaslinjer.
mot · GE02Ub152 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Det finns knappast några delade meningar när det gällerett av de centrala målen för svensk utbildningspolitik: att sålångt möjligt tillförsäkra alla medborgare likvärdig tillgångtill utbildning oberoende av bl.a. social bakgrund ochbostadsort. Statens skola för vuxna (SSV) har härvidlagvarit en ovärderlig tillgång för dem som varken kunnat satsatid eller pengar på heltidsstudier. Vid utbyggnaden avkomvux kom SSV:s berättigande attifrågasättas men detta ledde inte till attnedläggningsförslagen förverkligades. Man kom fram till attSSV behövdes som komplement till komvux och attdistansundervisningen för vuxna i första hand skulleerbjuda sådan utbildning som inte kunde komma till ståndinom komvux med tillräcklig spridning och regelbundenhet.Samma argument emot en nedläggning gällerfortfarande. Statens skola för vuxna behövs för glesbygdenoch de små kommunerna som saknar underlag för att fåigång kurser i tillräcklig omfattning.För blivande biståndsarbetare har SSV givit en unikmöjlighet att på ett enkelt sätt kombinera förvärvsarbeteoch språkstudier. SSV kan erbjuda kurser i elva olika språk.När det gäller så udda ämnen som de s.k. biståndsspråkenär det knappast troligt att någon kommun skulle ha någotintresse av att starta sådan utbildning.För den som bedriver distansstudier är det skäligenointressant från vilken ort undervisningen administreras.Inte heller lär någon enskild kommun kunna ge sammamångfald och flexibilitet i studieuppläggningen som SSVnär antalet distansstuderande är alltför litet. Det voreslöseri med både tid och ekonomiska resurser omkommunerna skulle bygga upp en organisation fördistansundervisning i egen regi. Det enda rimliga är ju attbygga vidare på den kompetens som redan finns.Den fortlöpande förändringen på mediaområdet och denya möjligheter att utveckla distansutbildningen denna ger,talar för en översyn av den nuvarande verksamheten. Dettaär emellertid inte skäl nog för att redan nu fatta beslut omatt lägga ned SSV.Jag delar alltså inte statsrådets kategoriskaställningstagande att statens skolor för vuxna skall upphöraoch verksamheten vara avvecklad senast den 1 juli 1992.För att SSVs verksamhet skall kunna fortsätta krävsytterligare resurser. I liberalernas partimotionmed anledning av proposition 1990/91:85 återfinnsyrkanden på ytterligare resurser till SSV. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att statens skolor för vuxna skallbedriva sin verksamhet som i avvaktan på denaviserade utredningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare resurser till statensskola för vuxna (SSV).
mot · GE02Ub155 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper - om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Vid ett snabbsammankallat seminarium, som anordnatsav moderata samlingspartiet, framkom mycket tydligt dendjupa oro, som lärare inom alla undervisningsområden i dagkänner inför den ytterligare neddragning avundervisningstimmar, som socialdemokraterna lagt förslagom genom att lägga propositionen ''Växa med kunskaper''.Docent konstaterade t.ex. attkunskaperna försämras år redan inom ramen förnuvarande skolordning. Eftersom han bland annat äransvarig för ansåg han det vara omöjligtatt anta en plan som ytterligare skulle försämra B-språksundervisningen -- det behövs flera lärarleddalektioner, inte färre. Han hänvisade till resultaten avdiagnostiska prov från tyska institutionen vid Stockholmsuniversitet. Docent underströk även vikten avgoda kunskaper i historia och geografi för den som studerarfrämmande språk.Förre rektorn vid , professorStaffan , tog på seminariet upp frågan varför maninte återinförde geografiämnet. Detta ansåg han vara heltnödvändigt efter allt hänvisande i propositionen tillmiljökunskap som nytt viktigt inslag i undervisningen. Hankonstaterade även att håller på att göra sig helturarva inom den geografiska forskningen.Lektorskompetensen har försvunnit och den vetenskapligarekryteringen har försvårats vilket gör att återväxten blivitett stort problem. Detta har även många geografilärarevittnat om i brev eller per telefon.På många Na-linjer har elever svårt att följa med iundervisningen i kemi och framför allt fysik. Pågymnasieskolorna löser man detta medförstärkningsundervisning. Skolledare är djupt oroade införframtiden, om detta regeringens förslag skulle vinna gehöri . Man bör i sammanhanget notera att det ärstudievana elever, med som regel höga betyg, som söker sigtill Na-linjerna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående förstärkning av ämnenafysik och kemi,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten att återinföraämnet geografi i gymnasieskolan.
mot · GE02Ub156 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I inrättade 1958 ett korrespondensgymnasium,som bidraget till att denna gelsbygdskommun närmat sigriksgenomsnittet för studier på linjerna H, S, E och N, delinjer som finns på skolan. Studierna bedrivs som enkombination av lärarledd undervisning (med reducerattimtal) och utnyttjande av Hermodsdistansundervisningsmaterial, preparandkurser ochsärskilda prövningar. Koncentrationsläsning tillämpas ocheleverna läser 5--6 ämnen samtidigt.Denna gymnasieskola har med sin speciella uppläggninguppvisat goda studieresultat och utgör en stor tillgång föreleverna i regionen. Den är också ett värdefullt alternativför dem från andra kommuner -- innevarande läsår ett 80-tal elever -- som föredrar denna studieform. Många tidigareelever har vittnat om att denna modell förgymnasiestudier varit en god förberedelse för högskolan.Det kan tilläggas att det varit möjligt förvuxenstuderande att genom samlässning följa gymnasietsundervisning. För de flesta hade studier vid en meraavlägsen komvuxenet knappast varit möjliga på grund avarbets- och/eller familjeförhållanden.I propositionen sägs på sidan 45: Det lokala inflytandetskall bli större, som den nationella likvärdigheteninom dessa utbildningsområden garanteras. Individensvalmöjlighet skall öka.Många ungdomar föredrar denna pedagogiska modelloch det är därför angeläget att den också i fortsättningen fårvara riksrekryterande. Denna gymnasieform kan också varaav intresse för andra små kommuner.De preparandkurser som svarar för är mycketuppskattade av eleverna. Dessa kurser och de därefterföljande särskilda prövningarna genomförs av erfarna ochduktiga lärare och därmed garanteras den nationellalikvärdigheten. Enligt gällande ''Förordning omdistansundervisning på gymnaisal nivå i kommun''(med ändring ) utgår enligt 32 §statsbidrag efter avtal mellan ochHermods. För sådana utbildningar som påbörjats före den1 är huvudmannen skyldig att anordna dessa tilldess elverna har avslutat dem. Ekonomiska garantier måstedärför ges så att eleverna kan fullfölja studierna efter redanfastställda planer.Det är vidare mycket angeläget att garanterassådana villkor för sin verksamhet att glesbygdskommuner,enskilt studernade och utlandsskolor kan använda derastjänster även . Med hänvisning till det andförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att del av lärarledd undervisningsom kan ersättas med distansundervisning på det sättsom sker vid korrespondensgymnasiet i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ges ekonomiskamöjligheter att också i fortsättningen svara fördistansundervisningsmaterial, preparandkurser ochsärskilda prövningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att denna gymnasieform även ifortsättningen blir riksrekryterande.