ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub551 · 1991-01-25 00:00:00 — Teckenspråket är det naturliga umgängesspråket fördöva och gravt hörselskadade och det är också det språksom döva lär sig spontant och betraktar som sitt förstaspråk. Den förändrade attityden till teckenspråket, somsedan 1983 också är de dövas officiella första språk, gör attinsatser behövs såväl inom ochgymnasieskolan som i specialskolan för att geteckenspråksundervisningen en stärkt ställning inomskolväsendet.Man har noterat att barn som gått i dövskola inte alltidhar tillgodogjort sig undervisningen på ett tillfredsställandesätt. T.ex. sägs att barn som kommer till dövgymnasiet iÖrebro i många fall endast har kunskaper motsvarandemellanstadiet i stället för högstadiet. Problemen är ocksåofta stora när de går vidare till högskolan.Orsaken till detta är att barnen lär sig teckenspråkfrån späd ålder och alltså har det som sitt första språk,medan de lärare, som utbildats för specialskolor,har sämre kunskaper i teckenspråk. De undervisar påtalspråk eller ett undermåligt teckenspråk, så att elevernahar svårt att förstå.Därför är det ytterst angeläget att den beslutadefortbildningen i teckenspråk för speciallärarna nu på allvarkommer i gång. Vi anser, att alla lärare som undervisar dövaoch hörselskadade i dövskola eller hörselklass inom enfemårsperiod skall ha kompetens att undervisa med stöd avteckenspråk. Fortbildningen bör alltså göras obligatorisk.Men även lärare behöver specialutbildningför att kunna undervisa hörselskadade elever. Det visar sig,att barnen har ett bra ordförråd när de kommer tillspecialskolan men mycket dålig ordförståelse. Det beror påatt läraren inte har kunnat förklara vad orden betyder på etttillräckligt tydligt sätt.Vilken lärare som helst kan få en hörselskadad elev i sinklass. Därför är det väsentligt att såväl i lärarutbildningensom i fortbildningen av lärare det ges ökade möjligheter attlära sig undervisa med stöd av teckenspråk.Riksdagen har beslutat, att alla lärare skall få enobligatorisk fortbildning medinriktning mot specialpedagogik i vid mening. Ipropositionen om lärarutbildning nämns som exempel påfortbildningsområden inom specialpedagogik degrundläggande sociala förutsättningarna för barn ochungdomars utveckling och inlärning, ökat elevansvar ochett närmare samarbete mellan skola och hem (prop87/88:100). Det är bra men löser knappast problemet medbristen på kunskaper i teckenspråk.Som ett minimikrav när en lärare får en hörselskadadelev i sin klass skall hon/han genomgå en informationkurs,som hörselvården anordnar. I kursen behandlas bl.a.orsakerna och innebörden av en hörselskada och hur denhörselskadade kan få hjälp genom tekniken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet på en obligatoriskfortbildning i teckenspråk för lärare som undervisar dövaoch hörselskadade,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående grundskollärarnas ökademöjligheter att lära sig teckenspråk,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående minimikrav för en läraremed hörselskadad elev.
mot · GE02Ub554 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A419 hemställs1. att beslutar att vid högskolan i inrättaen linje för barnskötare i enlighet med vad som föreslagits imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fritidspedagogutbildning vidhögskolan i ,3. att beslutar att vid högskolan i inrättaen professur inom teko.
mot · GE02Ub556 · 1991-01-25 00:00:00 — I beslut om ansvaret för skolansägs bl.a. att samspelet mellan grundutbildning pågymnasienivå och forskning också i fortsättningen kommeratt vara viktigt. En välutbildad lektorskår behövs som enviktig del av en kunnig lärarkår i gymnasieskolan.De bestämmelser som finns om högskoleämnen, i vilkadoktorsexamen skall ha avlagts för behörighet tillgymnasielektorat i allmänna ämnen, är ungefär tjugo årgamla. Dessa bestämmelser behöver enligt vår mening sesöver. Bl.a. bör övervägas om doktorsexamen inom i kan komma i fråga förbehörighet. Så är f.n. inte fallet. UHÄ bör få i uppdrag attgöra en allmän översyn av dessa bestämmelser.Även regeringens förordning om särskild praktisk-pedagogisk utbildning av lektorer behöver omarbetas motbakgrund av bl.a. att länsskolnämnderna avskaffas den 1juli 1991. Den praktiskpedagogiska lektorsutbildningenskall enligt förordningen anordnas i stort sett enligt tvåhuvudmodeller. Enligt den första modellen skall denpraktisk-pedagogiska utbildningen för ämnesteoretisktbehörig lektor bedrivas på deltid under samtidigtjänstgöring i kommunens skolväsende. Den kommun somär intresserad av att knyta vederbörande till sitt skolväsendesom lektor bör enligt vår mening kunna göra enöverenskommelse med närmaste högskoleenhet medämneslärarlinje om en utbildningsplats på distans.Utbildningen bör därvid kunna bedrivas koncentrerat ochkostnadsmässigt inte överstiga vad som är en rimlig percapita-kostnad på ämneslärarlinjen. Utbildning ochhandledning får anpassas till denna kostnadsram.Enligt den andra utbildningsmodellen bedrivs denpraktisk-pedagogiska utbildningen för ämnesteoretisktbehörig lektor på högskoleorten under i princip en terminmed ersättning motsvarande utbildningsbidrag fördoktorand. Denna utbildning skall enligt riksdagsbeslutanordnas även fortsättningsvis. Det behövs därför enkomplettering av bestämmelserna om utbildningsarvode,när nu statsbidraget till gymnasieskolan gjorts om. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att föreskrifterna om tillträde till den praktisk-pedagogiska utbildningen för gymnasielektorer ses över närdet gäller högskoleämnen i vilka doktorsexamen skall haavlagts,2. att hos regeringen begär att förordningenom särskild utbildning av lektorer anpassas tillförändringarna av den statliga skoladministrationen och avstatsbidragssystemet för gymnasieskolan.
mot · GE02Ub557 · 1991-01-25 00:00:00 — Högre undervisning i estniska Trots det växande intresset för kontakter mellan Sverigeoch saknas en fast forskningsresurs medestnisk inriktning i . En forskarassistent varsinnehavare har estnisk inriktning finns f.n. vid Uppsalauniversitetet, men dennes förordnande utgår den 1 juli1991. Estniskan faller under professuren i finsk-ugriskaspråk i , men skall samsas med ett 20-tal andraspråk, från ungerska till samojediska. Ingen av de fyraprofessorerna har haft estniska somhuvudämne. Tre av institutionens 19 doktorander har i dagestnisk inriktning. Vid finsk-ugriska institutionen i Lundfinns en utländsk lektor i finska och en högskolelektor medungerska som modersmål och hela institutionens framtidframstår som osäker.Estniskan skiljer sig i fråga om resurser därmed klartfrån de baltiska grannspråken lettiska och litauiska, somförfogar över en professur vid universitet.Denna professur gäller två förhållandevis närbesläktadespråk (samt fornpreussiska). Finskan har två professurer iSverige.Situationen är uppenbart otillfredsställande.Kontakterna med blir allt tätare. I Estlandprioriteras undervisning i svenska mycket högt. Detvore rimligt om vi i också satsade resurser på högreundervisning i estniska. Inte minst är detta viktigt medtanke på den kulturella insikt och kompetens somspråkkunskaper för med sig och som är synnerligen viktig ikontakterna med ett tidigare försummat grannland somalltjämt är utsatt för hårt politiskt tryck.Att enbart förstärka insatserna inom grundutbildningenräcker inte. Grundutbildningens långsiktiga kvalitetgaranteras endast av fasta forskartjänster. Det är mycketangeläget att ett utländskt lektorat skapas i estniska. Menytterligare insatser kommer också att bli nödvändiga och iframtiden sannolikt också en professur. Intresset förestniska växer och många företag och institutioner som nuär engagerade i samarbete med estniska motsvarigheter harbehov av gedigna språkkunskaper. Nämnas kan attuniversitetet i nu satsar på utländska lektoratstjänsteri såväl estniska som lettiska och litauiska. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett utländskt lektorat i estniska,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om fasta forskningsresurseri estniska.
mot · GE02Ub558 · 1991-01-25 00:00:00 — Vidareutbildning av förskollärare och fritidspedagoger vid högskolan / Enligt regeringens proposition 1990/91:100, är detväsentligt att utnyttja alla möjligheter till flexibla lösningari syfte att förbättra tillgången på lärare i . Manpoängterar vikten att fortsätta och utöka dimensioneringenav grundskollärarlinjen och utbildning av obehöriga läraresom har tjänstgjort inom skolväsendet samtfortsätta att planera vidareutbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger till grundskollärare med inriktning motårskurserna 1--7.Högskolan har tilldelats resurser förplanering av vidareutbildning av förskollärare ochfritidspedagoger till grundskollärare med inriktning motårskurs 1--7. Planeringen sker och avserutbildning för etapp 1, vilken skall ge kompetens för arbetesom lärare i årskurs 1--3. Högskolan har för avsikt attgenomföra denna nya utbildning från vårterminen 1992.Enligt budgetpropositionen är dock planerinsramen förgrundskollärarlinjen vid högskolan oförändrad, 120 platser.Nuvarande planering utgår från att inom denna ram finnssåväl den regujära utbildningen som en ny form avdistansutbildning av grundskollärare. Den av regeringenföreslagna vidareutbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger medför ett stort behov av att ökadimensioneringen med 30 nybörjarplatser vid högskolanGävle-Sandviken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad dimensionering förvidareutbildning av förskollärare och fritidspedagoger vidhögskolan .
mot · GE02Ub563 · 1991-01-25 00:00:00 — Inrättande av en med placering i är en av landets älsta kulturbygder. Härligger bl a som varit ettkulturellt och religiöst centrum. hadeVadstena en unik ställning som ett av landets mestbetydelsefulla städer.Här finns också . I omgivningar, i den rika ochhistoriskt intressanta odlingsbygden, har hembygdsrörelsenoch hembygdsforskningen starka fästen.Inom samma region som ligger medsitt expansiva och framgångsrika universitet. Här finns bl aett starkt inslag av teknisk forskning och utbildning. Härfinns även den numera välkända institutionen förtemaforskning.Men i skuggan av dessa väl etablerade verksamheterbedrivs också studier och forskning med anknytning till denomkringliggande bygdens intressanta och fängslandehistoria. Exempelvis pågår uppbyggnaden av endemografisk databas som bl a kommer att möjliggöradetaljerade studier av hur människor levt och deras socialavillkor så långt bakåt i tiden som kyrkbokföring i någonform funnits.Tillsammans erbjuder och och dessomgivningar en mycket god bas för inrättandet av enetnologisk institution knuten till i Linköpingoch förlagd till , vilket bör ges regeringen tillkänna.Den tekniska profilen vid skulle därmedockså få en välbehövlig komplettering med en verksamhetsom spänner över ett brett, i vid mening tvärvetenskapligt,fält på det humanistiska området.Alla de förutsättningar som krävs för etnologiskforskning och för studier av människan som kulturvarelsefinns i denna koppling mellan modernauniversitetsmiljö och den kulturhistoriskt intressanta miljöni . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av en etnologiskinstitution vid med placering iVadstena.
mot · GE02Ub564 · 1991-01-25 00:00:00 — Utvecklingen av högskolan i --, m.m. Inrättandet av högskolan i --var avstor betydelse för utvecklingen av . Dethöga antalet sökande vid det första årets antagning till dennya högskolan bekräftar regionens stora behov avhögskoleutbildning.Det stora antalet sökande liksom befolkningsunderlagoch utbildningsbehov bör leda till att högskolan iTrollhättan--framöver tillförs resurser för attkomma i nivå med de något större regionala högskolorna.Detta kan ske genom att de minsta högskolorna prioriterasvid kommande satsningar på grundutbildningen.Enligt vår mening bör högskolan i --byggas ut med fler platser förförskollärarutbildning, ingenjörsutbildning, YTH, där ettyrkespedagogiskt centrum kan ingå, lärarutbildning,ekonomiutbildning, påbyggnadskurser över 80-poängsnivån samt en ökad satsning för att kunna svara uppmot miljöansvaret i området.I årets budgetproposition tillförs ökade resurser förandraårsutbildningen för ingenjörer och förskollärare.Därvid sker dock en minskning av anslaget för (LIF) lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser.Det föreslagna anslaget för LIF är alltför begränsat föratt högskolan i --skall kunna erbjudaen rimlig bredd i sitt utbud. Vi föreslår därför att högskolanredan kommande år genom omfördelning tillförs ökaderesurser från LIF-anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av högskolan iTrollhättan--,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfördelning av medel inomLIF-anslaget.
mot · GE02Ub565 · 1991-01-25 00:00:00 — Familjär amyloidos är en sjukdom som inte är så känd pågrund av att den är koncentrerad till övre Norrland.Sjukdomen blev uppmärksammad i mitten av 1960-talet.Den är inte ny, men man blandade ihop symptomen medandra sjukdomar.Förekomsten av anlaget i Skellefteåområdet synes varaca , men endast en av 20 anlagsbärare insjuknar.Ärftligheten är ej av s.k. könsbunden typ, vilket innebär attsjukdomsanlagen ärvs från den ena föräldern och försvidare till hälften av barnen. Men det finns ändå ett avsevärthopp för den enskilde att anlaget skall bli ''vilande'' ochaldrig leda till klinisk sjukdom. Sjukdomen kan dockvandra vidare till nästa generation.Med hjälp av den förnämliga svenska kyrkobokföringenhar man kunnat följa sjukdomen till ett par som bodde i enSkellefteby . Denna sjukdom drabbarofta unga människor . Man blir mycket svårthandikappad och sjukdomen leder oftast till döden.I finns några forskare som är intresserade avfamiljär amyloidos, men det saknas för närvarandelångsiktiga ekonomiska resurser för att kunna bekämpa ochlindra sjukdomen. Det är mycket viktigt att denna forskningintensifieras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad forskning kringsjukdomen familjär amyloidos.
mot · GE02Ub566 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett fristående av svensk och utländsk utbildning/examina Många flyktingar och invandrare som kommit tillSverige har haft med sig en utbildning frånhemlandet i bagaget. Det har varit allt ifrån kvalificeradeexamina vid universitet till mera vanliga yrkesutbildningar.Deras besvikelse har varit stor när man upptäckt att dessautbildningar inte är någonting värda på den svenskaarbetsmarknaden. För att kunna arbeta inom sittutbildningsområde har krävts av dem att man får envärdering av sin utbildning/examina. Detta för att se vilkennivå utbildningen motsvaras av i och vilkaeventuella kompletteringar som kan behövas för att t.ex. fåbehörighet att arbeta i ett yrke.Den som vill få sina betyg och examenshandlingar frånutländska universitet och högskolor jämförda medmotsvarande svenska utbildningar kan vända sigtill UHÄ. På ämbetet finns en mindre enhet som arbetarmed dessa frågor. Tyvärr har resurserna till verksamhetenvarit små och det har skapat stora ärendebalanser och långaväntetider.Detta att man inte tillräckligt snabbt kan få sinutbildning värderad har skapat problem för åskilligainvandrare. Man har inte kunnat söka arbete inom sitt yrkeeller vetat vilka kompletterande utbildningar man ska sökaför att bli behörig i . Arbetslösheten är därför storinom denna grupp. Detta förhållande är ett stort slöseribåde med människor och resurser.Osäkerheten om de utländska utbildningarnas innehålloch värde skapar problem på flera håll i samhället.Företagen är osäkra vilket gör att invandrarakademikeroftast konkurreras ut av andra svenska sökanden trots attde i själva verket kan ha bättre utbildning och meriter.Utbildningsanordnare vet inte tillräckligt mycket för att rättkunna bedöma vilka kompletteringar som måste till för attnå svensk standard. Detta skapar problem i planeringen avspecialutbildningar.Vi lever i en allt mera internationell värld. Alltflersvenskar söker också arbete utomlands. Inom ramen för ettnärmare samarbete med EG öppnas också möjligheternaför en friare arbetsmarknad inom . Behovet ökar dåockså för svenskar att få sin utbildning värderad gentemotutlandet.Detta talar enligt min uppfattning för att den nuvarandeenheten på UHÄ är för liten för sin uppgift. Vad vi i Sverigebehöver för framtiden är ett fristående institut som hartillräckliga resurser för att klara av att snabbt värdera bådesvenska och utländska utbildningar. Institutet ska ocksåkunna genom en faktabank ge service åt olikautbildningsanordnare. Som huvudmän för ett sådant institutkan man utöver staten också tänka sig arbetsmarknadensparter. Verksamheten kan till stor del avgiftsfinansieras.Lösningar av den här modellen finns i andraländer.Regeringen bör därför utreda möjligheterna atttillskapa ett sådant värderingsinstitut i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett av svenska och utländska utbildningar.
mot · GE02Ub569 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad utbildning inom miljö- och hälsoskydd Samhällets och konsumentens ökade medvetenhetställer krav på en god livsmedelsmiljö och överhuvudtagetgoda miljöförhållanden.Som konsekvens av detta förhållande harlivsmedelspolitikens inriktning blivit ökade krav på såvällivsmedelsverket som central myndighet som på de lokalamiljö- och hälsoskyddsnämnderna i landet. Särskilt harskyddet inom livsmedelshanteringen varit starkt eftersatt.Detta förhållande har medfört en ökad efterfrågan påutbildad personal inom miljö- och hälsoskyddsområdet dvs.miljö- och hälsoskyddsinpektörer. Kommuner och andraorganisationer har inrättat en rad av nya tjänster som intekunnat besättas med kompetenta sökande.Efterfrågan har inte kunnat tillgodoses utan finns ca400 vakanta tjänster i landet.Vid i finns landets enda komplettahögre utbildning för miljö- och hälsoskyddsutbildning.Undervisning i ämnet påbörjades redan l970 -- då iblygsam skala. Successivt har efterfrågan skyndat påutbildningen och l977 kom den kompletta miljö- ochhälsoskyddsutbildningen till stånd. Syftet är att utbildamiljö- och hälsoskyddstjänstemän för kommunala ochregionala förvaltningar, som är riktade mot miljö- ochhälsoskyddsfrågor.De gångna årens verksamhet inom utbildningen harbyggt upp en värdefull kompetens och erfarenhet. Umeåuniversitet har också fått en allt starkaremiljöprofil. Ytterligare fakta som förstärker miljöprofilen iUmeå är sådana institutioner som CMF (Centrum förmiljöforskning), FOA, SLU, och den forskning somdär bedrivs.Umeå universitet har efter förslag från linjenämnden förmiljö- och hälsoskyddsutbildning framförtförslag om en ökad utbildning i Umeå.Enligt universitetsstyrelsens förslag skulleplaneringstalet för linjen för miljö- och hälsoskydd underdenna planeringsperiod l990--l993 ökas med 30 platser.Genom regeringens försorg har en översyn avdimensionering, innehåll och organisation skett med bl.a.förslag om förlängning av utbildningen till fyra år.Utredningens förslag måste nu leda till ett konkret beslut.Det är viktigt att den samlade kompetensen som finns iUmeå vad gäller utbildning inom miljö- och hälsoskydd nuäven tas i anspråk för en utökning av antaletutbildningsplatser. Vi föreslår att utbildningen i Umeåutökas med 30 platser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökadeutbildningsplatser inom miljö- och hälsoskyddsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av utbildning tillUmeå.
mot · GE02Ub570 · 1991-01-25 00:00:00 — En professur i kvinnoforskning vid I förra årets forskningsproposition förordadesinrättandet av tre tjänster som professor medkvinnovetenskaplig inriktning.Regeringen föreslår nu att en av dessa placeras viduniversitetet i under benämningen Sociologi,särskilt kvinnoforskning. Tjänsten skall enligtpropositionen ''ägnas studiet av förhållandet mellan maktoch kön i familj och samhälle, särskilt våld mot kvinnor''.UHÄ skall fastställa en ämnesbeskrivning med dettainnehåll.Det är riktigt som framhålls i propositionen attuniversitetet i bedriver en aktiv ochframgångsrik kvinnoforskning. Vi tillstyrker således attprofessuren placeras i Uppsala.I likhet med tidigare yttranden från universiteten iStockholm, , , , ochUmeå samt UHÄ i denna fråga motsätter vi oss dock attdenna -- eller andra professurer -- specialiseras så hårt somförslaget innebär utan förordar en bredarebefattningsbeskrivning.En snäv befattningsbeskrivning begränsar urvalet avkompetenta sökande och medför risk för att mindremeriterade forskare utses. Även den s.k. (SOU 1989:30) anser att man i det långa loppetbäst främjar vetenskapens intresse genom attämnesinnehåll för professurer bestäms relativt brett, ävenom det kan finnas skäl för undantag.Det är tveklöst motiverat med forskning i frågan om våldmot kvinnor, men den smidigaste formen att få aktuellaproblem belysta är att gå via forskningsråden, inte genomatt binda upp en forskare under kanske resten av sin aktivatid för ett så begränsat forskningsområde.Vad den aktuella professuren beträffar föreslår vi attpreciseringen i benämningen begränsas till ''förhållandenmellan makt och kön i familj och samhälle''. Dennaprecisering överensstämmer med UHÄ:s och förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att den nyinrättade professureni kvinnoforskning vid skall gälla''förhållandet mellan makt och kön i familj och samhälle'',2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bred bestämning avämnesinnehållet för professurer.
mot · GE02Ub571 · 1991-01-25 00:00:00 — Tvångsanslutningen av de studerande till kårerna är ettingrepp i föreningsfriheten. har på 1970-taletuttalat att kårobligatoriet är principiellt felaktigt. Efter detatt regeringen inte kunnat anvisa en praktisk lösning för enavveckling av obligatoriet ändrade sittprincipbeslut. Kårobligatoriet är dock en allt för allvarligkränkning av föreningsfriheten för att kunna bestå.Frågan har ånyo utretts (Studenten ochtvångsanslutningen SOU 1990:105). var detkonsekvenserna av ett avskaffat obligatorium somutreddes. Utredningen visar entydigt att det är möjligt attfortsätta det studerandefackliga arbetet med fortsatt högambitionsnivå även om kårobligatoriet avskaffas.Det är heller inte möjligt att bortse från de storanackdelar som obligatoriet för med sig förstuderandekårerna:Mycket talar för atttvångsrekryteringen av medlemmar inte leder till störstamöjliga engagemang bland de studerande.Obligatorietger studerandekårerna en missvisande legitimitet. De sägersig företräda alla studenter, vilket belyser kränkningen avföreningsfriheten.Studerandekårerna borde varaoberoende och självständiga företrädare för de studerande.I stället kan kårernas beslut överklagas till högskolan ochUHÄ. Vilken facklig organisation skulle acceptera attbeslut kunde överklagas till arbetsgivaren eller motparten?Opinionen bland företrädare för studerandekårerna ärsplittrad. Vad de studerande själva tycker har inte utretts.För att en ordning med obligatorium skall kunna accepterasmåste synnerliga starka skäl föreligga. Den nu presenteradeordningen (SOU 1990:105) har inte visat att så är fallet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kårobligatoriets avveckling,2. att hos regeringen begär förslag omavveckling av kårobligatoriet.
mot · GE02Ub572 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A428 hemställsatt hos regeringen begär förslag om inrättandeav ett sydostuniversitet gemensamt för högskolorna iVäxjö, och /