mot · GE02A265 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehåll 1.Sammanfattning 2 2.Inledning 2 3.Arbetsmiljöarbetets aktörer 3 4.Arbetsmiljöproblemen 5 4.1Sjukfrånvaro 6 4.2Arbetsskador 7 4.3Förtidspension 8 5.Moderata förslag i andra motioner 8 5.1Sjukförsäkring 8 5.2Arbetsskadeförsäkring 9 6.Arbetsmiljöproblemen 9 6.1Belastningsskador 10 6.2Psykosociala problem 10 6.2.1Arbetsorganisationen 11 6.2.2Mobbning 11 6.3Alkohol- och narkotikamissbruk 12 7.Arbetsmiljöarbetet 12 7.1Effektivare företagshälsovård 13 7.2Yrkesinspektionens roll 14 7.3Särskillnad mellan psykiskt och fysiskt farliga miljöer14 7.4Skyddsombud 15 7.5Arbetsmiljöfonden 16 8.Forskning och utbildning 16 8.1Arbetsmiljöfondens forskningsansvar 17 8.2Arbetslivscentrum 17 8.3Arbetsmiljöinstitutet 17 9.Lagstiftning 17 10.EG och arbetsmiljö 18Hemställan 191. SammanfattningSuccessivt har arbetsmiljöfrågorna breddats ochkunskapen om de problem och faror som möter enskildaindivider på deras arbetsplatser har förbättrats. Allt störreinsatser görs för att skapa goda arbetsmiljöer. Samtidigtökar kunskaperna om olika faror och därmed ocksåskyldigheten att åtgärda skadliga arbetsmiljöer.Oroande uppgifter om att arbetsmiljön håller på attförsämras förekommer ofta. I de flesta fall grundas dennaslutsats på uppgifter om ökat antal arbetssjukdomar.Att utifrån arbetsskadestatistiken dra slutsatsen attarbetsmiljön försämrats under äremellertid förhastat. Orsakerna till det ökade antaletarbetssjukdomar kan nämligen till stor del sökas iarbetsskadeförsäkringens utformning och hurskadeärenden behandlas.Ansvarsfördelningen för arbetsmiljöfrågor är oklar -- enlång rad offentliga organ handhar dessa frågor. Därtillkommer arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna. Detprimära ansvaret för arbetsmiljön måste dock åvilaarbetsgivaren. Det är viktigt att denna princip inte gårförlorad.Yrkesinspektionen har till uppgift att tillse att gällandeskyddsbestämmelser uppfylls. Dess inspektioner är viktiga.Däremot är yrkesinspektionen mindre lämpad att lösakonflikter kring den psykiska arbetsmiljön. Den typen avfrågor måste hanteras av företagshälsovården eller vara enfråga mellan arbetsgivaren och de fackligaorganisationerna.Reglerna för företagshälsovården och reglerna förersättning från sjukförsäkringen är sådana att sjukvård ickekan bedrivas inom företagshälsovårdens ram annat än ibegränsad omfattning. Detta är olyckligt eftersom detmotverkar ett företroendefullt förhållande mellan läkareoch anställda. Tiden är mogen för en total överföring avansvaret för verksamheten till arbetsgivarna och en tidigupptäckt och rehabilitering av många arbetsrelateradesjukdomar, som då utan statliga styrmedel i samråd med deanställda kan utforma företagshälsovården efter lokalabehov. Statsbidraget till företagshälsovården bör avvecklas.Därvid bör arbetarskyddsavgiften sänkas i motsvarandemån. Vi förutsätter att företagshälsovården nu är så väletablerad att verksamheten kommer att fortsätta att drivasunder de lokala parternas ansvar.2. InledningArbetsmiljöfrågorna berör många människor. Bättrearbetsmiljö kan inte skapas genom svepande deklarationereller hastigt hopsnickrade politiska löften. För attåstadkomma arbetsmiljöförbättringar krävs godakunskaper och omfattande arbete och engagemang påarbetsplatsen.Åtta av tio tillfrågade uppger i en Sifo-undersökning,som tidningen låtit göra, att arbetsmiljö iförsta hand är en facklig och inte en politisk fråga. Områdethamnade i botten på prioriteringslistan. Det innebär inte attpolitiker inte har ansvar för arbetsmiljöfrågor. Liksom påandra samhällsområden är det en politisk uppgift att draupp ramar och ställa minimikrav. Men de praktiskadetaljerna kan i flertalet fall lämnas till arbetsgivarna ochderas anställda.God arbetsmiljö har under den gångnahögkonjunkturen visat sig vara ett konkurrensmedel för attfå arbetskraft. Även kommer god arbetsmiljöatt vara betydelsfull för rekrytering av medarbetare, inteminst med tanke på de krympande årskullar av ungdomar,som kommer ut påarbetsmarknaden.Arbetsgivaren försöker erbjuda inte enbart ett intressantarbete, en god lön, attraktiva förmåner och bra arbetstiderutan också en god arbetsmiljö. Arbetets organisation ochmöjligheten att utvecklas på arbetsplatsen är dessutomfaktorer av betydelse utöver tilltalande lokaler, godaljusförhållanden, låg bullernivå, väl avvägd ventilation osv.I framtiden kommer troligen arbetstagarnas underförståddaeller direkt uttalade krav på goda arbetsförhållanden attvara mera betydelsefulla än lagstiftning i arbetet med attytterligare förbättra arbetsmiljön vid arbetsplatser.3. Arbetsmiljöarbetets aktörerArbetsmiljöskyddet vilar på två fundament: dels enarbetsmiljölagstiftning, dels ett arbete som baseras påsamarbete mellan arbetsgivarna och de lokala fackligaorganisationerna. Arbetarskyddsstyrelsen med dessyrkesinspektion är statens organ för att övervakalaglydnaden. Skyddskommittéer på företagen är grunden församarbetet mellan företag och arbetstagarrepresentanter.Det är rimligt att det finns dels ett offentligt regelverkför arbetarskyddet, dels organ för att aktualisera dearbetsmiljöfrågor som inte kan täckas av regelverket.Det finns dock anledning att ifrågasätta om denpraktiska utformning som detta system har fått under desenaste decennierna verkligen är ändamålsenlig.En förvirrande mångfald av myndigheter och andraorgan är delaktiga i eller ansvariga för miljöarbetet:arbetsgivaren som har huvudansvaret förarbetsmiljön skyddsombudet som skall göra arbetsgivarenuppmärksam på uppenbara brister, så att dessa undanröjsoch som har rätt att stoppa arbetet vid överhängande fara huvudskyddsombudet som skall samordna deolika skyddsombudens arbete inom ett företag eller enanläggning regionala skyddsombud som skall stödjaarbetstagarsidans arbetsmiljöarbete på mindrearbetsplatser utan egen skyddskommittéskyddskommittén där arbetsgivarföreträdare ocharbetstagare skall dryfta arbetsmiljön inom företaget arbetarskyddsstyrelsen som utfärdarbestämmelser och rekommendationer omarbetsmiljöfrågor yrkesinspektionen som kontrollerar att dessabestämmelser efterlevs kemikalieinspektionen som skall faställa olikakemiska ämnens giftighet och utfärda instruktioner omderas handhavande sprängämnesinspektionen som skall ingripa närdet finns risk för explosionsolyckor polisen som utreder svårare olyckor påarbetsplatser samt brott mot lagstiftningenåklagarmyndigheten som kan besluta om åtal motarbetsgivare som bryter mot lagstiftningenSvensk och polisen som skall ingripamot farliga fordon i yrkesmässig trafik som forskar kringarbetsmiljöfrågor arbetslivscentrum som också bedriver forskningkring arbetsmiljö och arbetsförhållanden forskningsinstitutioner vid universitet ochhögskolor arbetsmiljöfonden som bl.a. finansierar forskningkring arbetsmiljöfrågor och utbildning företagshälsovården som arbetar huvudsakligenmed arbetssjukdomar, arbetsskador och förebyggandehälsovård landstingen som svarar för huvuddelen avöppenvården och nästan all sjukhusvård yrkesmedicinska kliniker som bedriver forskningoch ger vård till yrkesskadade försäkringskassorna som utreder anspråk påarbetssjuk- och arbetskadeersättning och som skall svaraför rehabiliteringsinsatser arbetsmarknadsförsäkringar som ger ekonomiskutfyllnad utöver arbetsskadeförsäkringen trygghetsrådet (för SAF--PTK-området) som gerekonomisk trygghet vid t.ex. förtidspension och som svararför viss rehabilitering trygghetsfonden (för SAF--LO-området) som gerekonomisk utfyllnad vid t.ex. förtidspension trygghetsstiftelsen (för det statliga avtalsområdet)som ger ekonomisk utfyllnad vid t.ex. förtidspension förnyelsefonden för statlig sektor som ger stöd tillutvecklingsprojekt för förändrade villkor i arbetslivet trygghetsfonden för kommuner och landsting somger stöd till utvecklingsprojekt för förändrade villkor iarbetslivet arbetsförmedlingen som har till uppgift att finnanya arbetsuppgifter för en arbetsskadad som inte kan arbetakvar hos sin tidigare arbetsgivare arbetsmarknadsinstituten som utvärderar ochpraktiskt arbetstränar en arbetsskadad inför återinträdet påarbetsmarknaden arbetsmarknadsutbildningen som svarar föromskolning arbetslivsfonden som skall lämna bidrag tillyrkesinriktade rehabiliterings- ocharbetsanpassningsåtgärderDet är föga troligt, att arbetsmiljöarbetet gagnas genomdenna mängd av fonder och organ.Arbetsmiljöområdet utgör ett bra exempel på den slagskorporativism som byggts upp av socialdemokraterna -- ettstort antal organ med myndighets- och partskaraktär agerarinom samma område. För den enskilde framstår detta oftasom svårbegripligt, som de olika organen har svårtatt följa varandras verksamhet. I en del fall förekommerockså kollisioner mellan arbetsmiljökrav och krav sommyndigheter uppställer med hänsyn till bl.a. yttre miljö,hygien, eller energibesparingsmål.De olika organen inom arbetsmiljöområdet går delvis ini varandras områden. Det ger sammantaget en oklar bild avansvarsfördelningen. måste en bättre och tydligareordning eftersträvas. Detta påpekas f.ö. i statskontoretsRapport 1990:11, som beställdes avarbetsmiljökommissionen för att kartlägga aktörerna påarbetsmiljöområdet:''En målsättning skulle kunna vara attbara ha en fondaktör på myndighetsnivån. ''Att reducera antalet organ och myndighetersom är engagerade inom arbetsmiljöområdet är naturligtvisinte möjligt, men bör hela området bli föremål fören förutsättningslös översyn i syfte att skapa klarareansvarsfördelning och att underlätta för såväl anställda somföretag.4. ArbetsmiljöproblemenUndermåliga arbetsmiljöer har utpekatssom den huvudsakliga orsaken till den bekymmersammasituation, som rått på arbetsmarknaden under större delenav 1980-talet.Orsaken till att arbetsmiljöproblemen uppmärksammatsmera beror på det ökade antaletanmälda arbetssjukdomar, den höga frånvaron och denhöga utslagningen i form av långtidssjuka ochförtidspensionerade.Att tolka dessa siffror som om arbetsmiljön på svenskaarbetsplatser håller på att försämras vore dock förhastat.Det vore orimligt om antalet skadade ökade sommera resurser än någonsin förut satsas på att undvikaskador.Det torde finnas två huvudsakliga anledningar till detökade antalet anmälda arbetsskador: dels attersättningspraxis förändrats, dels att enskilda personer iökad utsträckning, riktigt eller felaktigt, anser att en skadaeller ett sjukdomstillstånd uppstått på arbetsplatsen. I vissutsträckning kan det dessutom förekomma att personer, påsamma sätt som uppenbarligen förekommer inomsjukförsäkringssystemet, lämnar vilseledande uppgifter tillförsäkringskassorna. Den viktigaste orsaken är dock attändrad praxis har skapat en stor osäkerhet även blandläkare över vilka kriterier som skall gälla förarbetsskadeersättning.En bidragande orsak till det ökade antalet arbetsskadorkan också vara att andelen förvärvärvsarbetande kvinnorunder har ökat kraftigt. En stor delav de arbetssjuka finns nämligen bland de kvinnor somrekryterades till arbetsmarknaden . Det var''hemmafruar'' som tog anställningar som de saknadeegentliga förutsättningar och adekvat utbildning för attklara i längden som de skötte hemarbetet i fullutsträckning.Alla typer av arbetsplatser är i större eller mindreomfattning föremål för forskning, uppmärksamhet,utbildning, information och åtgärder beträffandearbetsmiljö. Arbetet med att motverka arbetsmiljöproblemhar breddats. Åtgärder mot tunga, olycksdrabbadearbetsuppgifter har kompletterats med åtgärder motkemiska ämnens skadeeffekter och insatser för förbättradeergonomiska förhållanden. Även de psykosocialaproblemen i arbetslivet uppmärksammas genom enfokusering på arbetets organisation och innehåll.Samtidigt som kunskaperna om arbetsmiljöproblemenökar, blir det allt svårare för lekmän att förstå olikaorsakssammanhang. Det är inte lätt för individen att skiljamellan vad som är välmotiverade försiktighetskrav och vadsom är obefogad oro. Oron i sig kan då utgöra ettarbetsmiljöproblem för en del individer. Det understrykervikten av en saklig debatt och information kringarbetsmiljöfrågor.Enskilda individer har olika förutsättningar att klarafysiska och psykiska påfrestningar på en arbetsplats --förutsättningar som kan göra att arbetstagaren skadas,fysiskt eller psykiskt, av att fortsätta med sammaarbetsuppgifter. Därför är det väsentligt attarbetsmarknaden är så flexibel att en person som av olikaskäl anser att arbetsuppgiften inte passar, eller som inte trivspå sin arbetsplats, har möjlighet att byta arbete. I dettaperspektiv kan man frukta att de s.k. inlåsningseffekternapå arbetsmarknaden kan medverka till att personer arbetarkvar med arbetsuppgifter som i ett längre tidsperspektiv kanvara skadliga för hälsan.Individen möter både teknik och andra människor påarbetsplatsen. Med den snabba tekniska ochorganisatoriska utveckling som sker måste kunskap ochmetoder ständigt utvecklas. Det kräver förutseende ochkunskaper hos de ansvariga -- i första hand arbetsledningarmen också myndigheter och leverantörer av utrustning,liksom även fackliga organisationer -- för att kunna skapaen arbetsorganisation och förutsättningar i övrigt somfrämjar god miljö.Hittills har arbetsmiljöproblemen i alltför storutsträckning förknippats med arbetsskador. Arbetsskadorär en viktig indikation på dålig arbetsmiljö men, som ovanframhållits, finns det inte anledning att tro att arbetsmiljöeröverlag försämrats trots att arbetsskadeanmälningarnaökat. Andra faktorer kan ligga bakom.Det är nödvändigt att analysera varför individer ärfrånvarande från sitt arbete, eller försvinner frånarbetsmarknaden. Det krävs en helhetssyn. Det sätt somproblemen har angripits på har inte tagit hänsyn tillsambandet mellan olika slags problem.4.1 SjukfrånvaroReglerna för utbetalning av sjukpenning har lett till enkraftig ökning av såväl sjukfrånvaron som kostnaderna försjukförsäkringen. Som framgår av tabell 1 nedan har antaletsjukdagar stigit --1988. Även kostnadernahar snabbt ökat -- vilket illustreras av diagram 1 nedan.nTabell 1Sjukdagar 1988ÅrMänKvinnorM + kv198317,419,518,4198417,420,318,8198519,122,820,9198619,324,021,5198720,426,023,1198822,028,725,3198921,228,124,5199023,1*Källa: RFV* preliminär uppgiftSystemet för kompensation vid sjukdom var såvälkostnadsdrivande som demoraliserande. Felaktigautbetalningar vid korttidsfrånvaro, till fördel eller nackdelför den sjukskrivne, uppskattas förekomma i nio fall av tio.I merparten av dessa fall blev resultatet enöverkompensation. Personer som egentligen bordebetraktas som arbetslösa kunde uppbära sjukersättningunder jämförelsevis långa perioder.Nu kommer sjukersättningen vid korta sjukdomsfall attsänkas, till stor del i enlighet med ett moderat förslag.Riksdagen har också, utifrån våra förslag beslutat om ens.k. arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. Vi förutsätter attregeringen kommer att lägga förslag som möjligör att enarbetsgivarperiod kan införas . Dessaförändringar kommer att få stor betydelse.På det individuella planet kan hög sjukfrånvaro vara enviktig indikation på att en person utsätts för enarbetsmiljöpåverkan som skadar personens hälsa. Genomen arbetsgivarperiod kommer sådana fall att kunnauppmärksammas på ett tidigare stadium.4.2 ArbetsskadorAntalet anmälningar av arbetssjukdomar ocharbetsskador har ökat. De uppgår nu till ca 250 000 per år.Medan mindre än en tredjedel av anmälningarnagodkändes som arbetsskada godkännsi dag av alla anmälningar. Särskildautredningar, som görs för skador med en varaktighet över90 dagar, har ökat från ca 40 000 tillomkring 100 000. Den största ökningen hänförs till anmäldaarbetssjukdomar. Nästan hälften av sjukdomarna avserrygg- och ledbesvär.Det finns anledning att tro att en lång rad sjukdomar ochskador som i arbetsskadeförsäkringshänseende ofta bedömssom orsakade av yrkesverksamheten även kan förekommafrekvent hos personer vars förvärvsarbetsbakgrund inte geranledning till några skador. kan det dock i enstakafall förekomma att sjukdomar som en person ådragit sig tillföljd av arbete inte klassas som arbetssjukdom.Om en person skall erhålla ersättning beror i hög gradpå omständigheterna under vilka den skadade eller sjukeanmält skadan och hur behandlande läkare bedömt fallet.Arbetsskadebegreppet är svårdefinierat. Ännu svårareär det att avgöra vilka sjukdomstillstånd som kan betraktassom arbetssjukdom. Ett antal domstolsutslag har medförtatt det inte längre entydigt måste påvisas att en skada ellersjukdom har orsakats av arbete. Praxis har utvecklats så attförsäkringen träder in även i fråga om tillstånd med diffuskoppling till den skadades eller sjukes yrkesutövning.En utredning som revisorer genomförtpåvisade att arbetsskadeförsäkringen har allvarliga brister.Revisorerna menade att den inte går att tillämpa på etträttvist sätt och att den i jämförelse med andrasocialförsäkringar högre ersättningsnivån tillsammans medde långa handläggningstiderna i systemet kan motverkarehabilitering. Revisorerna menade vidare att dessbetydelse för det skadeförebyggande arbetet är starktbegränsad, och att arbetsskadeförsäkringen inte utgörgrund för en tillfredsställande arbetsskadestatistik.4.3 FörtidspensionÖver 350 000 personer är förtidspensionerade elleruppbär sjukbidrag.Regeringen har själv redovisat att antaletförtidspensionärer överstigit ökningen avarbetskraften. Bakom siffrorna om förtidspension döljer sigtragiska människoöden -- personer som på grund av mindreskador eller sjukdomar fått lämna arbetslivet och stårutan utsikter att åter få arbeta. Men bland deförtidspensionerade finns också en del missbrukare som desociala myndigheterna bedömt som icke rehabiliteringsbaraoch som därefter tilldelats en arbetsfri inkomst i form avförtidspension under resten av livet. I inget av fallenfungerar förtidspensionen på ett bra sätt.Det har också varit möjligt för personer som fyllt 60 åratt erhålla förtidspension av arbetsmarknadsskäl. Ävenbland andra förtidspensionärer har ofta arbetslöshet varitden verkliga orsaken till att pensionen beviljats. Hur storandel av de förtidspensionerade som vidpensioneringstillfället skulle haft förutsättningar attförvärvsarbeta är svårt att uppskatta. Bedömningar i börjanav pekade på att arbetslöshet kunde vara skäletför upp till en tredjedel av de då förtidspensionerade.5. Moderata förslag i andra motioner 5.1 SjukförsäkringSocialdemokraterna måste nu äntligen bestämma sig ochsluta byta uppfattning beträffande sjukförsäkringen. Denbör i enlighet med beslut lägga beslut omatt införa arbetsgivarperiod i sjukförsäkringenfrån årsskiftet.Det innebär att arbetsgivaren betalar sjuklön under deförsta av sjukdomsperioden. I gengäld börsjukförsäkringsavgiften reduceras med mellan 2,5 och 3procentenheter.En sådan förändring bör medföra att arbetsgivarekänner ett större engagemang för de personer som på grundav bl.a. fysiska eller psykiska arbetsskador inte arbetar utanerhåller sjukersättning. Om man på arbetsplatsen på etttidigt stadium blir medveten om vad som orsakar frånvaronkan det finnas både kunskaper och ekonomiska incitamentatt angripa orsakerna. Om bortovaron förorsakas avarbetsmiljöskäl, motiverar detta tidiga motåtgärder medförebyggande effekter.5.2 ArbetsskadeförsäkringI en särskild kommittémotion ''Arbetskadeförsäkringen''av m.fl. (m) lägger vi fram förslag tillförändringar av arbetsskadeförsäkringen.En ändring av arbetsskadeförsäkringen får inte tolkassom att arbetsskador tolereras -- tvärtom bör en sådanförändring kunna skapa bättre förutsättningar att kartläggadet verkliga arbetsmiljöläget och sätta in åtgärder för attförhindra uppkomsten av skador.För att förstärka arbetsgivarnas incitament attföranstalta om en arbetsmiljö som leder till färrearbetsskador och sjukdomar direkt orsakade avarbetsförhållanden måste det finnas en direkt kopplingmellan den enskilde arbetsgivarens utgifter förarbetsskadeförsäkringen och skadeutfallet.Det kan åstadkommas genom att den nuvarandeförsäkringen ersätts med en obligatorisk, lagfästarbetsskadeförsäkring. Alla arbetsgivare skulle ha enlagstadgad skyldighet att teckna en sådan försäkring församtliga anställda. Skyldigheten kan jämföras medbilägares skyldighet att ha en trafikförsäkring.Denna nya försäkring skall kunna tecknas hos enskildaförsäkringsbolag. Till skillnad från dagensarbetsskadeförsäkring som baseras på ett likformigt uttagav avgifter baserade på lönesumman, börförsäkringsbolagen kunna sätta som relateras tilldet förväntade skadeutfallet. Därigenom skulle ett ökatintresse för aktiva miljöåtgärder och en hälsobefrämjandeutformning av arbetsmetoder m.m. uppstå vid företagen.Det skulle då ligga i företagens och försäkringsbolagensintresse att snabbt rehabilitera personal, som ärlångtidssjukskriven, utbränd och passiviserad.I motsats till dagens huvudsakliga fokusering på akutaskador, måste jämväl större hänsyn tas till de pålång sikt smygande skadorna -- kroniska förgiftningar,yrkesrelaterad cancer, silikos, asbestos och allergier.Hur en arbetsskadeförsäkring skall vara utformad börregleras i särskild lag. Målsättningen med densamma börvara att nedbringa riskerna på arbetsmarknaden genomförbättrad organisation, utbildning, rutiner och utrustning.En utredning bör ta ställning till hur en sådan försäkringmera i detalj kan vara uppbyggd. Utredningen bör taställning till vilka kriterier som den ovannämnda lagen skalluppställa beträffande orsakssambandet mellan ettsjukdomstillstånd och ersättningsrätten. Som ovanredovisats föreligger i den nuvarande försäkringen enbartsvaga krav på orsakssamband. Särskild uppmärksamhet börockså ägnas livräntefallen.Utredningen bör även studera de ideella ersättningarna,t.ex. för lyte och men, som handhas av de s.k.trygghetsförsäkringarna.6. ArbetsmiljöproblemenAll mänsklig aktivitet innebär risker. Det kommer alltidatt finnas arbeten där de anställda utsätts för större riskerän normalt. Målsättningen måste dock vara att genomförbättrade rutiner och utrustning försöka nedbringariskerna. Det är också viktigt att alla som har den typen avarbetsuppgifter är väl medvetna om riskerna. Den enskildeindividen är till slut den ende som kan väga en bedömningav riskerna mot de fördelar hon eller han ser i ett visstarbete. Men riskerna är alltid en nackdel och därför måstede reduceras så långt det är möjligt.Med den permanent höga efterfrågan på kvalificeradarbetskraft som råder, är god arbetsmiljö ettkonkurrensmedel.6.1 BelastningsskadorBelastningsskadorna prioriteras avarbetsmarknadens parter och de statligatillsynsmyndigheterna. Att förebygga belastningsskador ärav speciellt intresse för kvinnor. Kvinnor har relativt settfler anmälda belastningssjukdomar än män. Tre fjärdedelarav alla arbetssjukdomar bland kvinnor orsakas avbelastningsfaktorer.I många yrken där en stor del av kvinnorna ärsysselsatta, medför arbetet statisk muskelbelastning.Tempoarbeten vid löpande band är ett typexempel.Belastningsskador bland kvinnor förorsakas ofta av attverktyg och maskiner är anpassade efter männenskroppsmått. Relativt sett blir arbetet därmed mer tröttandeför kvinnor. Höj- och sänkbara arbetsytor och -utrustningliksom en genomtänkt arbetsrotation kan ge variation isåväl arbetsställningar som arbetsuppgifter, vilket kanförebygga belastningsskador. Det behövs också energonomisk helhetssyn särskilt på monotonaarbetsuppgifter.Många kvinnor är med hänsyn till barn inteförvärvsarbetande på heltid. Däremot lägger givetvismånga ner mycket tid på arbetsuppgifter i hemmet. Dettaförhållande belyses givetvis inte i arbetsskadestatistiken.Kombinationen av yrkes- och hemarbete kan medverka tillatt framkalla eller förvärra skador. Detsamma gäller skadori samband med idrott och andra fritidsaktiviteter.I läkares grundutbildning föreligger stora brister i attdiagnosticera och behandla dessa sjukdomstillstånd. Mångasjuka blir därför felaktigt bedömda. Ortopedisk medicin ärett viktigt kunskapsområde härvidlag.