mot · GE02Jo272 · 1991-01-25 00:00:00 — Det finns ca 120 000 bisamhällen i . Som välalla märker i butikerna är vi inte självförsörjande medhonung. Det skulle vi gott kunna vara, men honungsbristenär dock inget större samhällsproblem. Det är däremotbristen på pollinerande insekter. Modern landskapsskötseloch kemikalieanvändning har gjort att stammarna av vildapollinerande insekter gått ned.En god pollination har stor betydelse för odlingen avmånga kulturväxter. Rödklöverfröodlingar utan bin gerenligt jämförande försök av den skörd som kanuppnås med bin. Ett annat exempel är vår odling av rybs (70000 ha) med ett skördevärde på omkring 460 milj.kr. därbina bidrar med 25--d.v.s. mer än 100 milj.kr. Förrapsodlingen betyder bina en genomsnittlig skördeökningpå . Pollineringens betydelse för fruktträden ärvälkänd. Det gäller både kvalitet och kvantitet.Många av oss har fruktträd och alla har vi behov av ennatur med vilda växter. Här gäller det inte baraskördeökningar, som 200--för blåbär och 40--60 %för hjortron, utan faktiskt också våra utrotningshotadearter. Av de 120 arter som beräknas utrotningshotade är 106beroende av insekter för sin pollination.På senare tid har det visat sig att bina skulle kunnaanvändas direkt i miljö-övervakningen (se artikel av J.Stark i ). Genom sitt sätt att samlanektar, pollen och vatten samt flyga flitigt i en luftmassa kande samla in prov från nästan hela livsfären i sittverksamhetsområde. Prov som kan beskriva spridningen avmiljögifter. De höga halterna av cesium 137 i ljunghonungfrån Gävletrakten visade till exempel att ljungen anrikarcesium och bidrog till förklaringen av de högacesiumhalterna i rådjurskött.Förutom den direkta ekonomiska nyttan har ensmåskalig biodling ett oskattbart kulturellt värde. Biet ärden enda insekten vi håller som husdjur. Biodlingen gerfantastiska möjligheter att exemplifiera och demonstrerainsektsliv i våra skolor. Den ger ett unikt exempel påkombination av mänsklig nytta och ekologisk uppbyggnad.En stark biodling ger oss möjligheter att även bedrivaforskning och utveckling inom pollineringsområdet.Vanliga bin kan inte hållas i växthus. börjar manimportera humlor för detta ändamål. Forskningen kringodling av humlor fick inte det stöd manansökte om. Det finns anledning att nu värna om vårbiodling och därmed om andra pollinerande insekter. Detär hög tid att på allvar börja räkna bin -- såväl som oxar, koroch svin -- till våra husdjur.De 120 000 bisamhällen vi har räcker inte för enfullgod pollinering. Föreståndaren för biavdelningen vidSveriges , , beräknar att viskulle behöva ungefär 300 000 eller det antal, som fanns islutet av 40-talet. Den beslutade omläggningen avskattesystemet har den negativa sidoeffekten attskattebefrielsen för hobbybiodling (max 14 samhällen)försvinner. Många mindre biodlare slutar. Krånglet attbehöva deklarera inkomst från bina är inte tilltalande.Ansvaret att främja biskötseln kan inte läggas över pålantbruksnäringen. Som framgår av det tidigare anförda ärdet ett samhällsintresse. Samhället bör betala åtminstoneför pollineringsservicen vad gäller vilda växter, parker ochhemträdgårdar. Det är inte alldeles lätt att finna bra formerför denna betalning. Det är viktigt att biodlingen blirutspridd och inte bara koncentrerad till de områden därstora honungsskördar står att hämta. Det är likaså viktigtatt lokaler för utrotningshotade växter besätts medbisamhällen. Naturvårdsanslag bör kunna användas fördetta ändamål. I skogs- och mellanbygder bör man erbjudaett generellt bidrag av storleksordningen ochbisamhälle upp till 15 samhällen per biodlare. Enutredningsman bör tillsättas att lämna ett mer precistförslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillekonomiskt stöd för småskalig biodling enligt motionensintentioner,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt lokaler med utrotningshotade växter bör besättas medbin med hjälp av befintliga naturvårdsanslag.