mot · GE02U524 · 1991-01-25 00:00:00 — EG och regionalpolitikenEn allsidig sakdebatt om för- och nackdelar med enlångtgående EG-anpassning eller medlemskap bordevälkomnas av alla oavsett vad vi tycker om medlemskap iEG. I varje stor förändring av ekonomiska system utvecklasfördelar och nackdelar för olika grupper av människor ochregioner. Detta gäller givetvis också vid den process avuppgående i EG som påbörjats i vårt land.Till de troliga vinnarna hör flera av de svenskastorföretagen även om dessa inom ramen för gällandefrihandelsavtal i stor utsträckning redan fått del avfördelarna med EG-anslutning. Huvudskälet för de storaföretagens expansion av verksamhet utanför harvarit önskan att komma närmare kunderna. Ett EES-avtaleller beslut om medlemskap kommer inte i någon nämnvärdutsträckning att locka verksamheten tillbaka till Sverige.Till de sannolika förlorarna hör det svenska jordbruketsamt den svenska regionalpolitiken som måste anses merutvecklad än motsvarande politik i allmänhet i EG-området.När regionalpolitiken och EG diskuteras i den svenskadebatten möter de som uttrycker sin oro ofta lugnandebesked från de EG-troendes sida. Dels anförs att inte kommer att lägga sig i den svenskaregionalpolitiken, dels anförs att EG självt kommer att ökasina regionalpolitiska satsningar . Detta ansesvisa att EG arbetar för regional balans och rättvisa mellanolika regioner.EG:s huvudmålMycket talar för att ovan beskrivna visioner om EG:sregionalpolitik i själva verket aldrig kommer att uppfyllas ivårt land. I verkligheten kan det mycket väl bli tvärtom --EG raserar svensk regionalpolitik och välfärdspolitik. Densvenska, men också nordiska, regionalpolitiken är ett avvåra viktigaste välfärdsinstrument som ska se till attresurserna fördelas någorlunda rättvist mellan olikaregioner. Utan denna politiskt beslutade omfördelningskulle landets skogslän trots sitt mycket stora bidrag tillSveriges exportinkomster präglats avallvarliga sociala problem och armod. De glömda delarnaav , och visar hurutvecklingen kan gå med svag eller ingen regionalpolitik.EG:s allra viktigaste mål är de fria kapitalrörelsernainom och mellan . Kapitalet -- i synnerhet detprivata -- skall fritt få söka sig till de projekt, regioner ochbranscher som ger den högsta kapitalavkastningen utan attfolkvalda organ och regeringar lägger sig i prioriteringarna.Denna målsättning kommer sannolikt att innebära attinslagen av kortsiktig spekulation i ekonomin förstärks ochatt strukturomvandlingen blir mycket intensiv och socialtmycket kostsam. Överbetoning av maximaltkapitalavkastningskrav kan medföra att det blir ännusvårare att förmå uthålliga kapitalägare att hålla kvar stabilaintressen i den viktiga basindustrin och i verkstadsföretageni vårt land.Fria kapitalrörelser betyder inte bara frihet att investeravar man vill. Det betyder också frihet för utländska företagatt köpa upp och flytta eller lägga ned vad man önskar lägganed kanske för att komma över viktiga patent eller teknik.Det blir troligen också mycket svårare att få en förstärktvidareförädling av våra råvaror och halvfabrikat omkapitalet har sin huvudförankring i andra länder. Kapitalethar en tendens att söka sig till områden där arbetskraften ärsämre organiserad och där miljökrav och arbetsmiljökrav ärlåga. Den sociala dumpningen kan komma att innebära attområden med hög arbetslöshet utnyttjas för att uppnålönenedpressning.EG:s egen regionalpolitikInom EG finns mycket stora skillnader i välfärdenmellan olika regioner. Det gäller främst länderna näraMedelhavet men också länder som , ochStorbritannien. Regionalpolitiken har intevarit någon högt prioriterad fråga i . Vid t.ex.ministerrådsmötet i fick desmå länderna inte ens ta upp frågan om de växanderegionala klyftorna på dagordningen. Detta visar på de småstaternas utsatta position i EG:s beslutsmaskiner.Satsningar på regionalpolitik inom EG uppges ska uppgåtill 14 miljarder ECU perioden -- 1993. Dennasumma motsvarar ochkan vid första påseendet anses vara en hög summa. De trefonderna för regionalpolitik, som sannolikt blir en fond,används inte bara till det vi i kallar regionalpolitikutan också till satsningar på en rad andra områden som vibrukar hänföra under begreppet arbetsmarknadspolitikeller jordbrukspolitik. I EG:s regionalpolitiska satsningaringår satsningar mot långtidsarbetslöshet, särskildasatsningar för att få ut unga i arbetslivet och stöd tilljordbrukets strukturomvandling. Om de 100 miljardernakronor som ska satsas i EG-området jämförs medmotsvarande summa i blir det i storleksordningen20--25 miljarder. En stor del av dessa pengar i vårt landkommer från AMS, kommunerna och länsstyrelserna. Detvill säga på en befolkning på 350 miljoner invånare satsasbara 4mer än på en befolkning på 8,5 miljoner. Dettavisar att regionalpolitik inte är en prioriterad fråga i EG påsamma sätt som i vårt land. Om EG-området i framtidenska uppnå regional balans och stabil tillväxt också på långsikt är det troligt att också EG måste söka sig mot enregionalpolitik av nordisk styrka. bör iöverläggningarna med EG kraftfullt hävda att en starkregionalpolitik är en förutsättning för en hållbar ochlångsiktigt stabil ekonomisk utveckling.Ett svenskt uppgående i EG-unionen innebär att beslutom regionalpolitiskt stöd i princip måste vara godkänt avEG-kommissionen. Villkoren för stöd utgår frånregionernas medelinkomst per capita och arbetslöshetensomfattning. Bara det faktum att en region är glesbefolkadeller att transportkostnaderna är stora ger ingen rätt tillstöd. I förhandlingsarbetet måste med kraft drivas attsvensk regionalpolitik ska ha rätten att låta lågbefolkningstäthet ge möjlighet till regionalpolitiskt stöd.Sverige kommer knappast nu eller under överblickbarframtid att få mer än marginellt regionalpolitiskt stöd medEG:s gällande regler. Däremot kan komma att fåbetala avsevärda summor till regionalpolitikpå grund av vår låga arbetslöshet och höga BNP-tal perinvånare. BNP per invånare är högre än it.ex. och och högre än i Spanien.Med dessa förhållanden är det sannolikt att vårastödområden får vara med och betala till andra länderseftersatta regioner. Svenskt ekonomiskt stöd till svagareregioner i kan mycket väl diskuteras men knappastpå bekostnad av resurser till vår regionalpolitik.Företagens agerandeOm det regionalpolitiska stödet kraftigt försvagas i vårtland ökar risken ytterligare för att svenska företag övergervåra svagare regioner till förmån för centrala regioner iSverige eller . Detta mönster har redan etableratsoch kompenseras i viss mån av den utlokalisering avtjänsteföretag och mindre och medelstora företag somspelar en viktig roll i skogslänen. Om de stora företagenflyttar mer av sin verksamhet kan mindre företag som ärunderleverantörer få svårigheter. En sådan utveckling kandrabba stödområdets befolkning.Den svenska EG-taktikenEn naturlig svensk förhandlingstaktik gentemot EGhade varit att först vidareutveckla svensk regionalpolitikinnan praktiska förhandlingar startar. Med hänvisning till förhållandena inom EG harregionalpolitiken på ett överdrivet sätt försvagats på en radområden i syfte att anpassa den svenska politiken i förvägutan att EG ställt några krav. I förra årets regionalpolitiskaproposition halverades stödområdet räknat ibefolkningstal. Företagsstöden minskade också i olikaavseenden. Jordbrukspolitiken förändras också i denriktning som EG önskar men inte själv förmår genomföra.I årets budget skärs även det väl fungerande transportstödetned. Möjligheterna att med investeringsfonder styrainvesteringar till svagare regioner avvecklas.Om nu den svenska regionalpolitiken måste offras förnågra andra fördelar på andra områden borde dessafördelar klart kunna redovisas. Inte minst befolkningen istödområdet borde ha rätt till en sådan redovisning. Ävenför den som är anhängare av EG-filosofin borde det finnasett intresse av att även glesbygdens folk även i framtidenstår bakom den svenska politiken. Så länge oklarhetenbestår om hur stor neddragning av regionalpolitiksom EG-anpassningen kommer att fordra, borde den förstaförsvarslinjen vara att klargöra att den svenskaregionalpolitiken i princip ska undantas frånanpassningsprocessen eftersom den grundar sig på despeciella förutsättningar vårt land har. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den svenska regionalpolitikenskall undantas från anpassningsprocessen gentemot EG,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen inför EG börhävda att en kraftfull regionalpolitik är en förutsättning fören långsiktig ekonomisk utveckling.