mot · GE02Ju820 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundDen ekonomiska och organiserade (EKO)brottsligheten hotar ytterst samhällssolidariteten och denvälfärd som byggts upp med denna som grund. Det är enligtvår mening en mycket väsentlig förutsättning för ett fortsattsolidariskt samhällsbyggande att vi effektivt kan motverkaoch beivra denna typ av brottslighet.Den socialdemokratiska regeringen startade efterregeringsskiftet ett viktigt arbete med att bekämpa denomfattande ekobrottsligheten i vårt land. En lång radförslag till åtgärder genomfördes. Det gällde lagstiftningoch reformer inom områden som rör polis, åklagare,domstolar, skattemyndigheter, tull m.m. Bl.a. inrättadesför bekämpandet av denna typ av brottslighet 150 nyapolistjänster, 23 nya administrativa tjänster, 23 nyaåklagartjänster, fem nya kontrollgrupper inom tullen ochsärskilda revisorstjänster.Sedan den s.k. eko-kommissionen avgett sittslutbetänkande anfördes från regeringen: ''Kampenmot den ekonomiska brottsligheten kommer att kräva ettlångsiktigt och tålmodigt reformarbete. Regeringenspropositioner (avlämnade 1984--85) är avsedda som enplattform för detta arbete. ''Därefter har statsmakterna redovisat attbekämpandet av ekobrottsligheten skall vara en särskiltprioriterad uppgift för bl.a. polisen. Det äranmärkningsvärt att utan riksdagsbeslutbestämt sig för en delvis annan prioritering. Styrelsenprioriterade fyra områden, nämligen ungdomsbrott,narkotikabrott, yrkesbrott och brottsförebyggandeverksamhet i allmänhet. Dock prioriterar man inteekobrott. Även i budgetpropositionen 1991 anförs att detbör vara en prioriterad uppgift för polisen att särskilt inriktainsatser på bl.a. ekonomisk brottslighet. Oaktatregeringens och upprepade prioriteringsbesluthar utvecklingen under en följd av år gått åt motsatt håll.PolisväsendetSamtidigt som antalet ekoärenden i balans har ökat påett katastrofalt sätt har många polismyndigheter kraftigtbegränsat antalet poliser som skall utreda dessa ärenden. har antalet ärenden i balans ökat från att imitten av ha varit ca 200 till att vara ca 1 000. Många av ärendena är mycket kvalificerade ochkräver upp till utredningstid. harlänspolismästaren minskat antalet ekopoliser med entredjedel. Situationen är likartad i vissa andrapolismyndigheter. Antalet ekopoliser i hela landet är ca270. Minskningen av antalet ekopoliser har varit stor underde senaste fyra åren.De ekorotlar som finns används närmast som enpersonalreserv. Tjänster har funnits avdelade, men sedannågra år betraktas de som en resurs som kan användasgenerellt inom polisorganisationen. Detta har lett till attpolismästarna omfördelar de oftast duktiga polismännenfrån ekorotlarna till annan verksamhet. Löneanslagen används på annat håll. Som exempel kanhär tjäna vars skatterotlar slagitssamman med ekoroteln. 25 handläggartjänster påskatteroteln och 43 på ekoroteln har därefter minskats tillca 30 i tjänst varande ekopoliser. Så fort det behövs vikarierpå kommissarienivå tas dessa i stor utsträckning frånekorotlarna. Förundersökningsledarna -- åklagarna -- kandärmed aldrig räkna med att viss personal disponeras i enutredning. Vidare byts personalen ständigt ut.Detta har lett till vad som i massmedia av representanterför konkursförvaltare och ackordscentralen har beskrivitssom kaos.Däremot har en ökning skett av antalet poliser somarbetar med narkotikabrott och våldsbrott.Nedprioriteringen av ekobrotten har uppenbarligen varit enmedveten åtgärd.Vi har förståelse för att polisbristen är ett stort problemför polismyndigheterna. Men vi anser att det är heltfelaktigt att en av statsmakterna särskilt prioriterad uppgiftskall drabbas på det sätt som har skett i vissapolismyndigheter.Vi anser att regeringen bör följa upppolismyndigheternas prioritering av insatserna motekobrottsligheten och sedan vidta erforderliga åtgärder föratt åstadkomma nödvändig förändring.ÅklagarväsendetÄven på åklagarsidan är situationen mycketbekymmersam. och på1980-talet erhöll 75 åklagare en mycket bra ekoutbildning,nämligen nio veckors internat kombinerat med två månaderpå skattemyndighet. Därefter upphörde utbildningen ochför närvarande torde inte fler än högst 20 av de utbildadesyssla med ekoverksamhet. Därför har vi en situationdär det i huvudsak är outbildade åklagare som tvingashandlägga ekobrott. Statsmakterna har inteavsatt medel till särskild ekoutbildning för åklagare.Vi anser att det behövs särskilda ekonomiska medel tillekoutbildning för åklagare i minst samma omfattning som ibörjan av 1980-talet.SkattemyndigheternaFör att de pengar och resurser som anvisats tillbekämpande av ekonomisk brottslighet och skattebrottskall komma till avsedd användning föreslås attlagstiftningen ändras på sådant sätt att regionåklagarna blirhuvudmän för en egen brottsutredande organisationeller att den organisation som finns -- ekorotlarna --förs över till en ny huvudman -- -- som fåri uppdrag att tillsammans med riksåklagaren organisera enslagkraftig organisation. Det bör utredas vilket alternativsom är mest ändamålsenligt.Också skattemyndigheterna har mycket stora brister påpersonalsidan. Behovet av utbildning är stort. Vakansernaär alltför många och måste täckas med nyrekrytering. IStockholm är avgångarna så stora att hälftenav handläggarna haft kortare anställningstid än . Ca250 revisorer skall i princip utöva kontroll på 75 000 företag och 100 000-tals enskilda skattskyldiga. Resurserna är så knappaatt revision av företag bara kan ske i medeltal.Som jämförelse kan nämnas att motsvarande i f.d.Västtyskland är vart 8:e år.Vi anser att det behövs särskilda medel till enupprustning av skattemyndigheternas förutsättningar attdelta i kampen mot ekobrottsligheten.UtvärderingIngenting tyder på att ekobrottsligheten minskat undersenare år. Den är minst lika omfattande som närintresset var som störst . Det finnsindikationer på att den har ökat . Detinnebär att den sannolikt omfattar tiotals miljarderkronor.Antalet konkurser har stigit brant ochuppgick föregående år till nära 11 000 fall. Av forskning iBRÅs regi framgår att det i av dessa förekommer brottav olika kvaliteter. Det är inte omöjligt att förvaltarekommer att anmäla över 5 000 fall vari brott förekommit.Av den del som faller inom kan intefler än av anmälda brott bli föremål för utredning.Liknande situation gäller även andra regioner, därexempelvis tillfällig handel samt stor turistaktivitet bedrivs.Ett annat oroande område är byggnadssektorn inomvilken utnyttjas s.k. ''svart'' arbetskraft i allt störreutsträckning. Således synes i inteobetydlig omfattning ha genomförts med hjälp av svartarbetskraft. Detsamma har gällt ombyggnaden av BernsSalonger och utbyggnaden av Södra Stations-området. Detfinns belägg för och misstankar att förhållandena ärlikartade på andra större byggarbetsplatser inomStockholmsregionen.Inom en rad andra områden -- restauranger, transportosv. -- föreligger likartade problem.Staten förlorar på grund härav stora skatteintäkter. Ibakgrunden föreligger omfattande grova skattebedrägerier.En aktiv bekämpning av ekobrottsligheten kommer påsikt att leda till ökade skatteintäkter och andra ekonomiskavinster för samhället.BRÅ har haft regeringens uppdrag att utvärderaekobrottsligheten i sju olika branscher, nämligenrestaurang-, taxi-, åkeri-, städ-, bilreparations- samtmåleribranschen och ROT-sektorn inom byggbranschen.Resultatet är mycket nedslående. I t.ex. en av deundersökta branscherna förekom misstanke om ekobrott i50 % av de undersökta företagen. BRÅ-utredaren har konstaterat att det inte finns någonting somtalar för att ekobrottsligheten skulle vara mer utbredd i desju undersökta branscherna än i andra. Situationen bördärför betraktas med största allvar.Ekobrottsligheten snedvrider en sund konkurrens i vårtsamhälle. Den leder dessutom till en kraftig omfördelning ivår ekonomi och den är också av en sådan omfattningekonomiskt att den får långt större negativa verkningar ivårt samhälle än någon annan typ av kriminalitet.Omfördelnings- och jämlikhetspolitiken sätts ur spel ochekobrottslingarna blir ett skattefrälse som kan hålla en heltannan konsumtionsnivå än hederliga skattebetalare.Vi anser att det är angeläget med en genomlysning ochutvärdering av samtliga näringsbranscher och områdeninom rättsväsendet, som ännu inte varit föremål för engenomgripande utvärdering.Beträffande de branscher som varit föremål för BRÅsutvärdering bör övervägas behovet av utökadlämplighets- och kompetenskontroll.LagstiftningFör närvarande bedrivs även i övrigt ett otillräckligtlagstiftningsarbete på ekobrottsområdet. Behovet avlagstiftningsåtgärder kan närmast beskrivas som ettuppdämt behov. Som framgår av uppsatser i ''90-talets kriminalpolitik'' har effekterna av hittillsvarandelagstiftning på området varit mycket begränsade.Ekoutredare anser att utvecklingen inneburit att det nufinns behov av att göra en översyn i sin helhet avbrottsbalkens 11 kapitel om brott mot borgenärer m.m.Skalbolagsaffärer är en företeelse som ökat kraftigtunder senare år och erfarenheterna därav bör beaktas. RSVbör utvärdera myndigheternas, dvs. skattemyndigheternas,kronofogdemyndigheternas, åklagarnas och polisens,insatser mot skalbolagen. Exempelvis borde övervägastillskapande av ansvarsbestämmelser också för långivareoch rådgivare i skalbolagsaffärer. Ett annat exempel vi villnämna gäller underentreprenörer som förmedlar svartarbetskraft. Dessa företag borde vara lagligen skyldiga atttill det företag man arbetar åt redovisa namn ochpersonnummer på all personal som deltar i arbetet. Det börsedan vara en skyldighet för företaget som anlitarentreprenören att sända uppgifterna vidare tillskattemyndigheten. Andra viktiga områden där betydandeeffektivitetsvinster kan åstadkommas genom en skärpningav lagstiftningen är miljöbrott, skattebrott och skattetilläggsamt näringsförbud. Detta är endast några exempel pålagstiftningsåtgärder som skulle förbättra rättsväsendetsmöjligheter i kampen mot ekobrottsligheten.En särskild motion väcks om översyn avaktiebolagslagen.Vi anser därför att regeringen bör ta initiativ tillerforderliga lagstiftningsåtgärder för att göraekobrottsbekämpningen effektivare.Ekobrottsligheten har tagit sig så allvarliga uttryckatt även banker och andra kreditinstitutioner känner sigdrabbade. Det märks nu ett ökat intresse hos företag ochnäringslivsorganisationer för de problem ekobrottsligheteninnebär. Det gäller omfattningen av brottsligheten, vad statoch myndigheter gör samt vad man själv kan göra för attskydda sig mot denna brottslighet.Också inom LO pågår aktiviteter för attaktualisera kampen mot ekobrottsligheten. Exempelvis kannämnas att i , och Målarettan, och Hotell- och restauranganställdas förbundnyligen utarbetat ett förslag till s.k. ''företagarintyg''. Medföretagarintyg avses ett slags körkort för företagare. Arbetemed att ta fram konkreta förslag för fler branscher och inomflera regioner, exempelvis i sydöstra ,pågår.Information och utbildningÄven förebyggande åtgärder är mycket viktiga i kampenmot ekobrottsligheten. En viktig brottsförebyggande åtgärdär att med olika informations- och utbildningsinsatserpåverka attityder och värderingar. Det går nämligen inte attmed bara kontrollåtgärder vinna denna kamp. Det är avstor betydelse att informationen genomförs på så bred frontsom möjligt i samhället. Det bör vara informationsinsatservars syfte är opinionsbildande mot ekobrottsligheten.Sådana informationsinsatser bör genomföras inte bara avstat och kommuner utan även i ökad utsträckning avorganisationer som har de goda förutsättningarna föruppgiften, exempelvis fackliga organisationer ochbranschorganisationer, vars medlemmar är drabbade avekobrottens skadeverkningar. Där finns såväl kunskap omproblemen som den rätta motivationen för uppgiften. I syfteatt främja denna typ av informationsinsatser bör statenstödja dessa ekonomiskt. Det anslag, som gavs tillLO-distriktet i och som var , är helt otillräckligt men kan ses som enbörjan.Vi anser därför att det behövs ökat stöd tillorganisationer som ansöker om bidrag för att kunnagenomföra informationsinsatser mot ekobrottsligheten.Det är därvid viktigt att upplysningen om möjligheter tillinformationsinsatser och informationsprojekt förbättras.Kampen mot den ekonomiska och organiseradebrottsligheten är fortfarande en av de angelägnasteuppgifterna. Regeringen måste, nu liksom tidigare, stå ispetsen för denna kamp. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att hos regeringen begära enuppföljning och förstärkning av polismyndigheternasprioritering av insatserna mot den ekonomiskabrottsligheten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att organisationen förekorotlarna överförs till ny huvudman,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åklagarnas behov av utbildning,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att upprustaskattemyndigheterna,1]4. att hos regeringen begär en genomlysningoch utvärdering av samtliga näringsbranscher och områdeninom rättsväsendet som ännu inte varit föremål för enutvärdering,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lagstiftningsåtgärderpå ekobrottsområdet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att stödjaorganisationer som vill göra informationsinsatser.