mot · GE02So296 · 1991-01-25 00:00:00 — Alkoholpolitiken vid svenskt EG-medlemskap Möjligheterna till europeiskt samarbete har drastisktökat . Med glädje har vi noterat hur murarnafallit. Den europeiska ekonomiska gemenskapen EGarbetar på att förverkliga visionen om gränslöst samarbetemellan medlemsstaterna. Alltfler stater önskar inträda idenna gemenskap. De fyra svenska partiernasocialdemokraterna, moderata samlingspartiet, folkpartietliberalerna och står bakom beslutom att även skall ansöka om medlemskap.Integrationsarbetet berör de flesta samhällsområden.Inom den sociala sektorn är alkoholpolitiken en viktigbeståndsdel, som också berör handel, jordbruksnäring ochregionalpolitik. tilldrar sig alkoholpolitiken urmedicinsk och social synpunkt en allt störreuppmärksamhet i de flesta länderna inom nuvarande EG.Ur svensk synpunkt måste alkoholpolitiken tillmätasstor vikt. Vi har slagit vakt om en restriktiv politik, bl.a.byggd på vetenskapliga rön om totalkonsumtionensbetydelse. har ställt sig bakomvärldshälsoorganisationen beslut att minskaalkoholkonsumtionen fram . Möjligheterna att föra en restriktivalkoholpolitik bygger i en fri marknadsekonomi på bl.a.prisinstrumentets betydelse och särskilda restriktioner närdet gäller försäljning och utskänkning med i vissa fallmonopol. Alkoholpolitiken måste därför tillmätas stor viktbåde i de pågående EES-förhandlingarna mellan EFTA ochEG om harmonisering, och i kommande förhandlingar omvillkor för medlemskap i har regeringen inte i nämnvärd utsträckning förtupp de alkoholpolitiska frågorna i EES-förhandlingarna.Sverige borde kunna uppnå vissa mål med hänsyn till attolika länder inom EG tillmäter denna fråga olika storbetydelse. Det kan också antas att EG överväger positivtinriktade förändringar i alkoholpolitiken, t.ex. beträffandeindirekta skatter på alkohol.Det är därför beklagligt att regeringen i de pågåendeEES-förhandlingarna inte mer aktivt fört uppalkoholpolitiken på dagordningen. Denna uraktlåtenhet attta upp de alkoholpolitiska frågorna på ett tidigt stadium iförhandlingarna kan komma att försvåra för att föraen socialt ansvarsfull politik, och att få gehör för lösningarsom tillförsäkrar såväl som andra länder som avseratt samarbeta inom och med EG möjligheter till enrestriktiv alkoholpolitik. Man skall inte heller underskattamöjligheterna att kunna påverka övriga länder inom EG ansvarsfull politik på detta område.I pågående och kommande förhandlingar får interegeringen avhända sig förhandlingslösningar i förväg,såsom uttalanden av regeringen gav intryck av i slutet av1990.Inom främst tre delområden framstår det som viktigt attregeringen lyfter fram svensk alkoholpolitik i deåterstående förhandlingarna. Det gäller punktskatternasutformning, regler för gränshandel med alkohol ochmöjligheterna att behålla alkoholhandelsmonopolet inomSverige.PunktskatternaEnligt de direktiv som diskuteras inomEG är inriktningen att uppnå en överenskommelse omminimiskattesatser när det gäller alkoholdrycker. Avsiktenär att dessa skattesatser skall träda i kraft från och med1993. Ur folkhälsoperspektiv är det en fördel omlågskatteländer höjer priset på alkohol. Det bidrar till ensänkning av totalkonsumtionen och därmed enminskning av alkoholrelaterade skador. I nu aktuella förslagtill direktiv anges också en rekommenderad nivå högre änden föreslagna miniminivån, men väsentligt lägre än densvenska och övriga nordiska.Det är därför viktigt att den klargöratt den svenska beskattningsnivån utgår från social- ochhälsopolitiska överväganden, och att det svenskasamarbetet inte får förhindra att dessa hänsyn ocksåbeaktas. Därför måste klargöras att innebörden av denrekommenderade skattenivån inte får tolkas så att ländermed en skattenivå över den rekommenderade skulle varaförhindrade att fortsätta att långsiktigt användaskatteinstrumentet för att påverka prisnivån. Detta bör gesregeringen till känna.GränshandelSyftet med EES-förhandlingarna och ett medlemskap iEG är bl.a. frihandel och att gränskontrollerna skall minskai betydelse. Stora prisskillnader på likartade varor på olikasidor om en gräns med i princip fri handel gynnargränsöverskridande handel. Ifråga om alkohol innebärdetta en allvarlig komplikation för möjligheterna attlångsiktigt upprätthålla ett högre pris. Gränskontrollfråganmåste därför ägnas särskild uppmärksamhet iförhandlingarna. Detta bör ges regeringen till känna.AlkoholhandelsmonopoletÅter har under intryck av integrationsarbetetföreträdare för en alkoholpolitiskt slapp inriktning rest kravpå att mjuka upp bestämmelserna kringalkoholhandelsmonopolet och frågan omutskänkningstillstånd. Alkoholhandelsmonopolet ochutskänkningstillstånd är hörnstenar i den svenskaalkoholpolitiken. De är avgörande förutsättningar för attkunna uppnå målet om en kraftig konsumtionsminskning.Kraven på uppmjukningar måste därför avvisas, vilket börges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om punktskatter på alkohol,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gränshandel,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alkoholhandelsmonopol ochutskänkningstillstånd.