mot · GE02Ub824 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningI våra motioner ''En bra skola'', ''Utbildningens ochforskningens frihet'' samt ''Högskoleutbildning ochforskning'' redovisas den inriktning vi vill ge ettreformprogram för skolan och den högre utbildningen. Deförändringar vi föreslår syftar till att skapa en utbildning ochforskning där -- på alla nivåer -- sökandet efter kunskap ochrespekt för den enskilde är självklara utgångspunkter.Svensk skola förfogar över internationellt sett storaresurser. Vad denna skola presterar ligger dock inte på denhöga nivå som resursinsatsen borde resultera i.Skolans problem beror således inte på bristanderesurser. De beror på att pengarna i alltför litenutsträckning satsas på det som är skolans huvuduppgift -- attförmedla kunskaper och färdigheter. För att lyckas meddetta krävs välutbildade lärare, ändamålsenliga lokaler, braläromedel och att resurserna i första hand satsas påundervisningen.Den socialdemokratiska skolpolitiken har inte utformatsså att hänsyn tas till elevers olika behov. Krav på förmentjämlikhet och centralisering har lett till en omfattande ochresursslukande byråkrati. Resurser har slussats frånundervisning till andra uppgifter. Bidragen har konstrueratsså att kommunerna stimulerats att anslå ytterligare medelför dessa ändamål.Statsbidragen till skolan bör läggas om. Principen börvara att skolan får ett anslag för varje elev. Denna ordningöppnar för en ny frihet för föräldrar och elever att självavälja skola och skolform.Bidragssystemet skall ge skolan och lärarna stor frihetatt själva disponera resurserna. För att inte hämma denlokala friheten bör de regler som styr skolans verksamhetminskas radikalt.Vi har i vår partimotion ''En bra skola'' föreslagit attbidragen utformas så att de följer eleverna till den skola somelever och föräldrar valt.Våra besparingar har inom utbildningssektorn utformatsså att de i första hand innebär minskningar på anslagspostersom avser administrativa delar av verksamheten. Vidareföreslås överföringar i syfte att förstärka undervisningen.Vidare föreslås betydande förstärkningar av lärarutbildningoch fortbildning.Vi har i vår partimotion angående utbildningspolitikenredovisat den inriktning vi vill ge arbetet i skolan. Förslageninnebär i huvudsak följande:Klara mål som sätter kunskaper och färdigheter icentrumMålen skall formuleras så att skolans uppgift blir tydligoch möjlig att genomföra.Betyg som redovisar kunskaper och färdigheter i relationtill läroplanens kravBetyg ger information och stimulans. Antalet betygsstegbör vara tolv. Betyg skall första gången ges vid utgången avlågstadiet. Betyg skall kunna kompletteras. Betyg kananvändas vid urval men andra urvalskriterier skall kunnaförekomma vid vissa utbildningar.Ett statsbidrag som följer elevens val av skolaDe resurser den svenska skolan förfogar över står inte iproportion till utbildningsresultaten. Dessa rikliga resurserborde, använda i ett annat mönster, kunna ge ett betydligtbättre resultat.Mindre krångel och färre reglerFör att skolan skall kunna organisera utbildningen på detsätt som bäst leder till att alla elever får goda kunskaperskall antalet regler minskas. Man måste få möjlighet att påden enskilda skolan bestämma hur man vill arbeta.En tidigare skolstartBarn är nyfikna, vetgiriga och villiga attlära. Detta bör vara vägledande för innehållet i denverksamhet vi erbjuder dem. Rätt avpassad stimulans iskolan skall syfta till att varje barns möjligheter utvecklas.Ökade möjligheter att välja inriktning och studiekursefter intresseElevernas förutsättningar att lyckas i sina studier ökarom de kan välja kurs efter eget intresse. Valmöjligheterskall inte begränsas till vissa ämnen utan fördjupning skallkunna förekomma även i ämnen i den ordinarie timplanen.Genom att välja inslag av självstudier ökas möjligheternatill individuella studieprogram.Skolan skall tillsammans med eleven och föräldrarnafortlöpande upprätta studieplaner för varje elev.En lärarutbildning inriktad på kunskapLärarutbildningen skall liksom fortbildningen av lärareinriktas på att ge goda ämneskunskaper.Genom goda kunskaper får läraren den säkerhet somleder till att eleverna får en bra undervisning. Godakunskaper krävs om läraren skall kunna undervisa medengagemang och inte vara hänvisad endast tillläroböckernas framställning.En fristående organisation för utvärdering avskolresultatenEn fristående organisation för utvärdering bör skapas.Det är inte lämpligt att den organisation som gerverksamheten dess förutsättningar också svarar förutvärdering av resultaten.Anpassning till tidigare riksdagsbeslutRegeringen gör i årets budgetproposition en avräkningför de kostnader som uppstått till följd av beslutmed anledning av de förslag regeringen lagt fram i förraårets budget. Metodiken innebär att de factoavhändes möjligheten att göra andra prioriteringar änregeringen.Vi finner denna nonchalans mot vara direktuppseendeväckande. Vi lägger våra förslag utifrån våravärderingar och föreslår i anslutning därtill besparingareller alternativ finansiering.Den teknik regeringen valt för att mästra harresulterat i att beräkningarna i budgetpropositionen vadgäller anslagen under Litt D och E utgår från en nivå somligger under den som beslutat.Enligt vår mening måste regeringen i sin planering utgåfrån vad beslutat. Anslagen under Littera DGrundläggande högskoleutbildning m.m. och E Forskningoch forskarutbildning bör tillföras 18.800.000 respektive10.137.000 kronor. Beloppen bör fördelas proportionellt påde olika anslagen så att dessa återföres till en nivå somöverensstämmer med riksdagsbesluten.I det följande redovisar vi de övriga budgetmässigaförändringar vi förordar i förhållande till regeringensförslag:B1. Statens skolverkFrån anslaget utgår bidrag till löntagarorganisationerna.Vi anser att löntagarorganisationerna kan bedriva sinverksamhet utan bidrag. Vi föreslår att anslagspostenslopas, vilket innebär en minskning med 3.874.000 kronor.Vidare har vi konsekvent hävdat att den myndighet somhar ansvar för att driva och utveckla en verksamhet inteskall ha ansvaret för utvärderingen av hur självaskolsystemet fungerar. Detta arbete skall, enligt vårmening, utföras av en från fristående instans. Vivill för detta ändamål anslå , vilketbelopp tills vidare anvisas under förevarande anslag.Skolministern har väckt uppmärksamhet genom attoffentligt uttala sin ambition att minska den statligaskoladministrationen med . Emellertidvill regeringen för den nya myndigheten i avvaktan påsärskild proposition anvisa något över 370 miljoner kronorvilket jämfört med föregående år är en höjningmotsvarande . Vi föreslår att denutlovade besparingen genomföres och att anslaget därförminskas med utlovade 100 miljoner kronor.B4. Stöd för utveckling av skolväsendetVi har i vår partimotion med anledning av regeringensproposition om Ansvaret för skolan redovisat som våruppfattning att de särskilda stimulansbidragen böravskaffas. De styr den lokala verksamheten somresurser binds upp för att fördela dessa medel.Vi anser således att denna form av bidrag bör avvecklassamt att medlen i stället direkt förs till kommunerna somsjälva kan besluta hur de vill använda denna resurs. Vi villdock för en ordnad avveckling av den centralt initieradeverksamheten anvisa . Detta innebärgivetvis inte att den verksamhet som stöds med medelfrån förevarande anslag behöver upphöra om man lokaltfinner att man vill fortsätta verksamheten.Beträffande förslaget att anvisa förfirande av 150-årsjubileet av folkskolestadga har viingen invändning förutsatt att det av aktiviteterna klartframgår att syftet med folkskolans införande var att höjabildningsnivån i landet.Vi föreslår att 78.487.000 kronor av medlen underförevarande anslag överförs till anslaget B8. Bidrag tilldriften av det offentliga skolväsendet i syfte att skapa enkvalitetsförstärkning av den lokala verksamheten.B5. Forskning inom skolväsendetStödet till forskning bör i största möjliga utsträckningvara fritt från statlig styrning. Universiteten skall utanpåverkan kunna fullgöra sin kritiska funktion. Vi föreslårmot denna bakgrund att de medel som fördelas viadepartement och myndigheter förs över tillfakultetsanslagen.Till förevarande anslag föreslår regeringen 27.221.000kronor. Vi anser att forskning om skola ochvuxenutbildning gynnas av att resurserna för den påinomvetenskapliga grunder bedrivna samhällsvetenskapligaforskningen ökas. Vi föreslår därför att 20 miljoner kronoröverförs till E.4 Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m.B6. Fortbildning m.m.Vi har i vår kommittémotion Läraren skall vara bäst iklassen redovisat att lärarutbildning och fortbildning i ökadomfattning måste inriktas på att ge lärarna godaämneskunskaper. Vidare bör en övervägande del avfortbildningen av lärare ske i form av högskoleutbildning.Högskolan skall således ha resurser för ett utbud avämneskurser riktade till lärare.Vi har också föreslagit att alla lärare skall erhålla etterbjudande om att minst genomgå enfortbildning omfattande sammanlagt 20 poäng.Av dessa skäl föreslår vi att överförstill anslaget D10. Lokala och individuella linjer samtfristående kurser samt att till kommunerna överföres 50miljoner kronor för lärares fortbildning -- anslaget B8.Bidrag till driften av det offentliga skolväsendet -- frånförevarande anslag.B8. Bidrag till driften av det offentliga skolväsendetDenna anslagspost avser det nya sektorsbidraget förskolan och vuxenutbildningen enligt beslut medanledning av propositionen om ansvaret för skolan.Vi har redovisat vår syn på särskilda stimulansbidrag.Dessa medel bör kommunerna lokalt förfoga över genomatt medlen överförs till sektorsbidraget. Förevarande anslagbör därför ökas med 78.487.000 kronor genom enöverföring från anslaget B4.En del av resurserna för fortbildning bör enligt vårmening kunna disponeras lokalt. Vi föreslår därför attförevarande anslag ökas med 50.000.000 kronor genom enöverföring från anslaget B6.Regeringen föreslår i budgetpropositionen en minskningav anslaget i den del som avser vuxenutbildning.Reduktionen motiveras av vissa samordningsvinster.Regeringen har i sitt förslag inte tagit hänsyn till deytterligare vinster som kan uppstå genom attvuxenutbildningen också samordnas medgymnasieutbildning och arbetsmarknadsutbildning. Viföreslår att förevarande anslag med hänsyn härtill minskasmed utöver regeringens förslag.Regeringen föreslår, i avvaktan på förslag omreformering av gymnasiet, ingen utvidgning avförsöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning.Verksamheten fortsätter dock enligt regeringens förslagmed den volym som den nu har. Vi har hävdat, och vidhållervår uppfattning, att försöksverksamheten har så storabrister att den bör avbrytas.Vi har i vår motion En gymnasieutbildning för framtidenredovisat att utbildningens längd skall anpassas efter dekrav yrket ställer. Vi anser att de allmänna ämnena skallväljas så att de utgör ett stöd för den valdayrkesinriktningen. Vi avvisar således förslaget att förförsöksverksamheten bevilja ytterligare 13.500.000 kronor.B16. Bidrag till driften av fristående skolorRegeringen föreslår i budgetpropositionen en ökning avde statliga bidragen för elever som går i fristående skolor.Emellertid ser regeringen fortfarande de friståendeskolorna som något avvikande i skolsystemet. Det endarimliga är, enligt vår mening, att bidragen till elever ifristående skolor skall vara desamma som för elever i detallmänna skolväsendet.B17. Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m.m.Vi anser att det är kommunernas uppgift att försegymnasieskolan med den utrustning som krävs för attbedriva en modern undervisning av hög kvalitet. Vi vill idetta hänseende jämställa gymnasieskolan medgrundskolan och föreslår att anslaget avvecklas. Vårtförslag innebär en besparing för staten med 107.427.000kronor.B18. Stimulansbidrag till förbättringar av den fysiskamiljön i skolornaI slutfasen av den upprörda debatten omkommunalisering av lärartjänsterna insåg regeringen attförslaget inte skulle passera om inte någon formav politisk uppgörelse träffades. Så skedde också. Genomett löfte att anslå 300 miljoner kronorför förbättringar av arbetsmiljön i skolorna fickregeringspartiet stöd av kommunisterna.Vi anser att lokaler och arbetsmiljö är och skall vara ettlokalt ansvar. Det är därför, enligt vår mening, angeläget attriksdagen beslutar om en annan -- för lärarkåren merangelägen -- användning av dessa 300 miljoner än att anvisadem för ett ändamål som bör finansieras på annat sätt.Enligt vår mening är den ämnesinriktade fortbildningenför lärare svårt eftersatt. Här finns ett stort och angelägetbehov. Vi har i vår motion om lärarutbildningen föreslagitatt alla lärare skall erhålla ett erbjudande om att genomgåen fortbildning om 20 poäng vart tionde år.Vi anser att den fria sektorn inom högskoleutbildningenbör öka och att de fristående kurserna i stor utsträckningskall kunna omfatta ett utbud som vänder sig till lärare somsöker fortbildning. Sådan utbildning kan ske vid högskolanmen den kan även i vissa fall arrangeras somdistansundervisning.Vi föreslår därför att avslår regeringensförslag att anvisa för förbättringar avarbetsmiljön. Vi anser att dessa pengar på ett mer verksamtsätt bidrar till en god miljö i skolan genom att lärarna tillföljd av en ämnesinriktad fortbildning blir bättre skickadeatt fullgöra sin undervisning.Beträffande den fysiska miljön i skolorna fårkommunerna genom våra förslag en sänkning avarbetsgivaravgifterna med minst 4,5 procentenheter.Förslaget innebär att kommunerna -- även efter avräkningmed vissa kostnadsökningar och besparingar -- kommer attdisponera en väsentligt större ekonomisk ram än jämförtmed regeringens förslag. Dessa medel räcker till för attsåväl sänka kommunalskatterna som finansiera ett antalangelägna insatser till vilka vi vill räkna de kostnader somkommunerna kan ha för att skapa en god arbetsmiljö.C. Bidrag till folkbildningSveriges ekonomiska läge kräver stor återhållsamhetmed utgifter. Därför nödgas vi göra omprioriteringar ävenvad gäller bidragen till folkbildningen. erinrar viom att de besparingar vi föreslår skall användas tillskattesänkningar. Med mer pengar kvar efter skatt kan denenskilde själv bestämma om en del av den privatakonsumtionen skall läggas inom det breda utbud avaktiviteter som erbjuds inom folkbildningen.Regeringen anmäler i budgetpropositionen sin avsikt attsenare avge en särskild proposition om folkbildning. Iavvaktan härpå redovisar regeringen förra årets anslag utanuppräkning.Vi redovisar nedan vår syn på dessa frågor och föreslårförändringar i anslagen. Vi avser att i anslutning till denaviserade propositionen följa upp våra förslag.Våra förslag till besparingar görs på ett sådant sätt attstatens styrning av studieförbundens verksamhet minskaroch studieförbunden får jämförbara arbetsvillkor. Vi harsom underlag för våra besparingar på detta område gjortföljande bedömningar:Statens bidrag till studiecirklar uppgick föregående årtotalt till . Dessa medel fördelas påverksamheter representerande olika ämnessektorer enligtnedanstående tabell.Studietimmar fördelade på ämnessektorer%MkrHumanistiska ämnen7,771Estetiska ämnen42,0389Samhälle17,4161Språk10,9101Övrigt22,0 204100,0926Enligt vår uppfattning är studier inom sektorernahumaniora, samhälle och språk av särskilt allmänt intresse.Övrig verksamhet är givetvis också av stort värde, specielltur den enskildes synvinkel.Med denna grund finner vi det rimligt att göra enbesparing på studieförbundens verksamhet medutgångspunkt i verksamhetens omfattning inom de övrigaämnessektorerna som tillsammans erhållit statliga bidragmed 593 miljoner kronor.Vi föreslår att de statliga bidragen minskas med 40procent med utgångspunkt i de nämnda ämnesgrupperna.Den på detta sätt framräknade besparingen uppgår till 235miljoner kronor.Studieförbunden bör därefter erhålla ett samlat bidragsom inte knyts till viss verksamhet. Några tilläggsbidrag börinte utgå utan studieförbunden skall vara fria att självabesluta om hur de vill disponera sina bidragsmedel för attnå ut med sin verksamhet.Samtidigt föreslår vi att det för den verksamhet somstudieförbunden driver skapas en liten fristående enhet föruppföljning och kontroll av verksamheten. Liksom påandra områden bör inte skolmyndigheten svara för tillsynenav verksamheten.Regeringen föreslår att 70.000.000 kronor avvuxenutbildningsavgiften skall användas för att delvisfinansiera anslaget Folkbildning. Vi yrkar att ytterligare255.000.000 kronor av dessa medel används på samma sätt.Dessa medel bör tas från anslaget Vuxenstudiestöd m.m.Från anslaget Folkbildning finansieras vissaorganisationers, bl.a. löntagarorganisationernas, centralakursverksamhet. Vi anser att organisationerna själva börsvara för sina kostnader. Regeringen föreslår att 43.100.000kronor anvisas till denna kursverksamhet. Medlenfinansieras via vuxenutbildningsavgiften. Anslaget bördärför avvecklas.Sammanfattningsvis föreslår vi att 1.610.473.000 kronoranvisas vilket innebär en besparing med 278.100.000 kronorjämfört med regeringens förslag.D. Grundläggande högskoleutbildningVi har i våra motioner avseende universitet ochhögskolor redovisat vår syn på den högre utbildningensuppgifter och inriktning. Våra förslag syftar bl.a. till att låtainomvetenskapliga bedömningar råda över verksamheten.Högskolorna skall ha större möjligheter att själva disponerasina resurser.D1. Universitets- och högskoleämbetetVi redovisar i annat sammanhang vår syn på systemet förantagning och urval. I konsekvens härmed föreslår vi att demedel som anvisas för central antagning reduceras med 6miljoner kronor.Vi har i flera sammanhang redovisat vår uppfattning attforskning i största möjliga utsträckning bör bedrivas utanstatlig styrning och att universiteten skall lämnas fria attefter inomvetenskapliga bedömningar fullgöra sin kritiskafunktion. Vi föreslår därför att den delpost underförevarande anslag som avser forskning om högskolan ochsom uppgår till 8.811.000 kronor överförs tillfakultetsanslagen.D4. Vissa särskilda utgifter inom högskolanUnder anslaget beräknas bl.a. medel förinternationalisering. Regeringen föreslår ökade medel tilluniversitets- och högskoleämbetets disposition. Ökningenskall bl.a. användas för utveckling av datorsystem förcentral och lokal antagning.Vi avvisar föreslagen ökning av medel för utveckling avdatorbaserat antagningssystem. Besparingen uppgår till13.500.000 kronor.Anslaget avseende medel till regeringens disposition börenligt vår mening reduceras med 12 miljoner kronor.Medlen bör i stället användas för en förstärkning av resurserför det internationella samarbetet. Vi föreslår i konsekvenshärmed att anslaget för internationalisering ökas med 12miljoner kronor utöver regeringens förslag. För att få endynamik i fördelnigen anser vi att anslaget bör fördelas avUHÄ i samverkan med rektorskonferensen.D7. Utbildning för vårdyrkenRiksdagen har 1989/90 fattat beslut om en utökning avapotekarlinjen och receptarielinjen med vardera 20 platser.Regeringen negligerar beslut och föreslåroförändrad utbildningsvolym. Vi föreslår att anslaget ökasmed 1.300.000 kronor, så att beslut kanfullföljas.D10. Lokala och individuella linjer samt friståendekurserVi har i vår motion Läraren skall vara bäst i klassenredovisat våra förslag till ny -- på ämnesstudier grundad --lärarutbildning. Av de medel vi tillför förevarande anslagbör användas för den av oss föreslagnalärarutbildningen.För att understryka detta krav föreslår vi att ytterligaremedel anvisas för ämnesinriktad fortbildning samt att allalärare erbjuds genomgå en sådan utbildning om minst 20poäng . Denna utbildning kan i betydandeomfattning genomföras i form av fristående kurser. Vi villi detta sammanhang erinra om möjligheten att organiserasådan utbildning i form av distansundervisning.Vi föreslår enligt ovan att anslaget tillföres 90 miljonerkronor genom en överföring från anslaget B6. Vidare föreslår vi en förstärkning av anslaget med 300miljoner kronor genom en överföring de s.k. miljöpengarnafrån anslaget B18.Vi föreslår att dessa medel disponeras så att huvuddelenanvänds för att öka antalet utbildningsplatser på friståendekurser samt att resterande belopp används för en allmänkvalitetsförstärkning av de fristående kurserna.Sammantaget innebär våra förslag att till anslaget D10.Lokala och individuella linjer samt fristående kurser anvisas390 utöver regeringens förslag ellersammanlagt 1.129.826.000 kronor.E. Forskning och forskarutbildningI enlighet med vad vi anfört i vår kommittémotionHögskola och forskning föreslår vi för omvandling avutbildningsbidrag till doktorandtjänster 20 miljoner kronorutöver regeringens förslag.Under anslaget B5. Forskning inom skolväsendet har viföreslagit att överförs till anslaget E4.Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m.Från anslaget D1. Universitets- och högskoleämbetetöverförs 8.811.000 kronor till anslaget E4.Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m.F. Studiestöd m.m.Vi har i vår kommittémotion Studiestöd redovisat vilkeninriktning vi vill ge stödinsatserna för de studerande. Nedanföljer de budgetmässiga konsekvenserna av våra förslag.F2. Studiehjälp m.m.För att öka möjligheterna att studera utomlands pågymnasienivå föreslår vi att studiehjälp skall utgå i form avstudiebidrag och inackorderingstillägg. Vi föreslår attriksdagen för dessa ändamål anvisar 47 miljoner kronor.Vidare föreslår vi att inackorderingstilläggen förgymnasieelever ökas enligt CSNs förslag och anvisar förändamålet utöver regeringens förslag.F3. Studiemedel m.m.För att öka möjligheterna att hålla studieskulder lågagenom eget förvärvsarbete t.ex. på ferietid föreslår vi attfribeloppet avskaffas för heltidsstuderande. Kostnadernaför denna reform uppgår till 60 miljoner kronor.F4. Vuxenstudiestöd m.m.Vad gäller korttidsstudiestödet föreslår vi totalt 46miljoner kronor.För uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt förplanering av uppsökande verksamhet föreslår regeringensammanlagt . Vi föreslår att anslagetavvecklas och gör därmed en besparing på motsvarandesumma.Sammantaget föreslår vi på anslaget Vuxenstudiestödm.m. förändringar som ger en besparing på 255 miljonerkronor. Vuxenutbildningsavgiften bör i motsvarande månföras till anslaget Folkbildning.I2. Utrustning för universitet och högskolorVi har i vår kommittémotion Högskoleutbildningenföreslagit att anvisar ett engångsanslag om 500miljoner kronor utöver regeringens förslag i syfte attåstadkomma en förstärkning av anslaget till I2. Inredningoch utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m., somdärmed totalt kommer att uppgå till 1.170.000.000 kronor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att för /92 tilllitt. D och E anvisa 18800000 resp. . utöver regeringens förslag i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att beslutar att avskaffa det statliga bidragettill löntagarorganisationernas verksamhet medskolinformation,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel för en friståendeutvärdering,4. att till för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda stimulansbidrag,6. att beslutar att överföra . från anslaget B4. Stöd för utveckling av skolväsendet till anslaget B8. Bidrag till driften av det offentliga skolväsendet,7. att beslutar att till Stöd för utveckling avskolväsendet för /92 anvisa ettreservationsanslag av ,8. att beslutar att för /92 frånanslaget B5. Forskning inom skolväsendet till E4. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m. överföra 20milj.kr.,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av lärarnasfortbildning,10. att beslutar att från anslaget Fortbildningm.m. till anslaget D10. Lokala och individuella linjer samt fristående kurseröverföra 90 milj.kr. i enlighet med vad som anförts imotionen,11. att beslutar att från anslaget Fortbildningm.m. till anslaget B8. Bidrag till driften av det offentliga skolväsendetöverföra 50 milj.kr. i enlighet med vad som anförts imotionen,12.