mot · GE02Ub821 · 1991-01-25 00:00:00 — Vad här anförtsbör ge regeringen till känna.Bristen på ''karriärmöjligheter'' är ett problem som dåoch då diskuteras i lärarsammanhang, liksom det faktum attskolan har svårt att finna former för att premiera särskiltgoda arbetsinsatser. Det är ett faktum att för lärare som villgå vidare men stanna inom skolan finns bara alternativen attbli skolledare, bli speciallärare eller facklig funktionär. Allatre alternativen innebär att de flesta elever går miste om denläraren, vilket i många fall är synd.En lösning som vi berört tidigare i motionen kan vara attförsöka skapa en karriärstege för lärarna. Exempelvis kanman återinföra tjänsterna som huvudlärare ochinstitutionsföreståndare, öka antalet lektorat och görastörre ansträngningar att fylla dem som finns. I det nyastatsbidragssystemet kan och bör statsmakterna inte läggasig i vilka tjänstetyper kommunerna inrättar, men på ettmera allmänt plan är detta en så viktig skolpolitisk fråga attdet bör uppmärksammas, t.ex. i regeringensläroplansarbete. Detta bör ge regeringen tillkänna.En ny lärarutbildningLärarförsörjningen, som är en nyckelfaktor i skolan, är ikris. Andelen obehöriga lärare ökar och det är svårt att fyllaplatserna på lärarhögskolorna. Fortsätter den nuvarandeutvecklingen hotar en stor lärarbrist om några år.Vi kritiserade den s k lärarutbildningsreformen, somriksdagen fattade beslut om 1985. Vi förespråkade en heltannan modell, som byggde på en klasslärarutbildning förårskursera 1--6 och en ämneslärarutbildning för högstadietsoch gymnasieskolans behov.Verkligheten har givit oss rätt. Den nyalärarutbildningen har attraherat få sökande. Den kommerunder att förorsaka betydande planeringsproblem ikommunerna, bl a av det skälet att de s k tidigarelärarnahar behörighet att undervisa på tre stadier, medan endast enmindre del av landets skolor innehåller alla tre stadierna.Vi föreslår att, vid sidan av den nuvarandegrundskollärarutbildningen, en ny -- på ämnesstudiergrundad -- utbildning om sammanlagt minst 180 poängskapas för blivande lärare för årskurserna 4--9. Förbehörighet att undervisa i svenska och vissa andra ämnenskall krävas minst 60 poäng och i annat ämne minst 40poäng. Sammanlagt skall krävas ämnesstudier motsvarande140 poäng. Studier i pedagogik och metodik samt praktikskall förläggas till utbildningens senare del. Denna skallomfatta 40 poäng och stå öppen även för dem som först efterfullbordade ämnesstudier bestämmer sig för läraryrket.Vi anser att denna nya lärarutbildning kan tillföra skolanlärare med en gedigen utbildning och en mer varieradbakgrund. ökar lärarutbildningskapaciteten pågrundskolans område. Regeringen bör lägga fram förslagom en sådan variant av grundskollärarlinjen.3.5. Valfrihet utan fördomar: intensifierajämställdhetsarbetetUtbildning är ett av de viktigaste sätten att ge människormöjlighet att påverka den egna livssituationen, att väljaförvärvsarbete och att få inflytande i samhället.Den sneda könsfördelningen vad gäller dem som haransvaret för utbildningen försvårarjämställdhetssträvandena. I förskolan och på lågstadietmöter barnen nästan bara kvinnliga barnskötare,förskollärare och lågstadielärare. Ju äldre barnen sedan blirdesto fler manliga lärare möter de. Den här snedakönsfördelningen motverkar nytänkande hos eleverna.Snedrekryteringen till läraryrket måste brytas.Vägen till förändringSkolan måste aktivt ta ställning för att bekämpa dettraditionella könsrollstänkandet som möter oss överallt isamhället. Det handlar mycket om att förändra attityder.Eleverna måste få möta såväl kvinnliga som manligaförfattare och lära sig såväl kvinnornas som männenshistoria. De måste också få möjlighet att studera bådekvinnors och mäns villkor i olika kulturer.Jämställdhetsfrågorna måste ingå som en naturlig ochobligatorisk del i undervisningen. Denläromedelsgranskning som sker skall bl.a. göras frånjämställdhetssynpunkt. För att lärarna skall kunna leva upptill de här kraven måste dessa få en framskjuten plats ilärarutbildning och fortbildning.Även i det dagliga arbetet på skolorna kan konkretjämställdhetsarbete bedrivas. Eleverna bör få ta ett störreansvar för sin skola, både genom att fatta beslut och genomatt vara med i den praktiska skötseln, som städning och atthjälpa till i matbespisningen. I det arbetet bör man fördelauppgifterna så att flickorna ofta får göra sådant sompojkarna traditionellt sysslar med och tvärtom.Det är vidare väsentligt att försöksverksamheten medenkönade undervisninsgrupper i t.ex. data ochlaborationsundervisningar i fysik och kemi fortsätter.Eleverna bör redan från lågstadiet få möta kvinnor ochmän som valt otraditionella yrken och utbildningar. Syftetär att eleverna genom detta skall få en frånjämställdhetssynpunkt positiv bild inför framtida studie-och yrkesval.Motverka traditionella yrkesvalEtt intensivt informationsarbete för att öka ochstimulera nyrekrytering av flickor till tekniska yrken ochpojkar till serviceyrken bör göras av företag inom såväloffentlig som privat sektor.Den snäva inriktningen av elevernas yrkesvaltillsammans med arbetsgivarnas traditionella sätt attrekrytera leder till att vår könsuppdelade arbetsmarknadcementeras. Kommunerna bör därför sträva efter atterbjuda arbetslösa flickor särskild yrkesorientering i formav studiebesök, sommarkurser och annat som ger inblick itypiskt manliga yrken.Arbetsförmedlingarna bör också uppmuntra tillokonventionella val av kurser, utbildningar och yrkesval.Alla elever skall enligt läroplanen få prova på yrken somär typiska för det motsatta könet i samband med prao. Enpositiv praotid på en icke-traditionell arbetsplats kanförändra den sneda könsfördelningen till högre utbildningoch yrkesval. Det är viktigt att detta genomförs i allakommuner samt att det förbereds noga med eleven,handledaren på arbetsplatsen och elevens föräldrar. Imöjligaste mån bör inte endast en elev komma till enarbetsplats helt dominerad av motsatt kön.Det finns en gymnasieutbildning som domineras avmanliga elever: lärlingsutbildningen. Det är dessutom denutan jämförelse mest framgångsrika yrkesinriktadeutbildningen på gymnasienivå. Det är därför angeläget attsätta in särskilda insatser för att stimulera flickor attgenomgå lärlingsutbildning.Kommission om jämställdhet i utbildningenLäget i jämställdhetsarbetet i skolan är på flera sättbekymmersamt. På vissa områden har utvecklingen gått åtfel håll. Som framgått av det som sagts finns en del idéer pååtgärder, men osäkerheten om vilka vägar som är de bästaär stor.Vi tycker att det är nödvändigt att pröva nya grepp ijämställdhetsarbetet. Det bör självfallet ske kontinuerligt,men vi tror att det också vore på sin plats med en statligutredning som fick till uppgift att komma med nya förslag.Vi anser att den bör kartlägga läget, skaffa sig en bild av deförsök som pågår, söka utvärdera vilka resultat som olikanya grepp har fått, komma med tips tillutbildningsanordnare samt föreslå vilka beslutstatsmakterna bör fatta för att främja en större jämställdheti hela utbildningsväsendet.4. Sexåringarnas skolstartFolkpartiet liberalerna har krävt en sänktskolpliktsålder. Vi har gjort det, för att vi haft tilltro till dendel av den pedagogiska expertisen som menat att det är braockså för svenska barn att börja i skolan tidigare. Vi harframhållit att pedagogiken för sexåringarna självfalletmåste anpassas till deras förutsättningar och attgrundskolan i samband med en sådan förändring börförlängas och alltså bli tioårig.Ingenting av detta finns med i de skrivningar regeringenhittills presenterat om den tidigarelagda skolstarten. Iregeringens dokument lyser de ekonomiska argumentenigenom mycket tydligt. Daghemsplatser frigörs genom attföräldrarna med ekonomiska incitament förmås välja entidigare skolstart. Sexåringarna blir billigare i skolan än pådaghem. Om utbildningen avslutas än i dettidigare systemet vinner man produktion.Vi känner vissa farhågor inför regeringens uppläggning.Det är beklagligt att regeringen år avvisat förslagfrån vårt håll i denna fråga, för om man lyssnat tidigare hadeförändringen kunnat ske i rimligare former.Vi anser att många skäl talar för att ett beslut enligt våruppläggning hade varit att föredra för alla inblandade --barnen, föräldrarna, förskollärarna, lärarna ochkommunerna. Det hade givit mer tid för förankring, mer tidför kommunerna till förberedelse, möjlighet att organiseraett bättre mottagande av sexåringarna i skolan samt en klarsignal att statsmakterna anser att 14-åringar i de flesta fallär för unga för att komma ut på arbetsmarknaden.I debatten har framförts starka invändningar motregeringens uppläggning av införandet av skolstart försexåringar. Vi avvaktar med vårt ställningstagande tillfrågan om hur reformen ska genomföras tills regeringenskonkreta förslag presenteras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målen för skolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om religionskunskapsämnet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanktionsmöjligheter påskolområdet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betyg,5. att beslutar att återinföra betygen ilärarutbildningen i enlighet med vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om individuellt utformatstudieprogram,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om självstyrande skolor,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om föräldrars och elevers utökaderätt att välja skola inom det allmänna skolväsendet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade möjligheter för skolorinom det allmänna skolväsendet att skapa en särskildämnesprofil,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolmyndighetens skyldighet attinformera om rätten att välja skola,11. att beslutar att statsbidraget tillskolväsendet skall knytas till eleverna i enlighet med vad imotionen anförts,12. att beslutar slå samman anslagen B 8 och B18,13. att , under förutsättning av bifall tillyrkande 11, beslutar att slå samman anslagen B 8 och B 16,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidragen till de friskolor somhittills haft förhöjt statsbidrag,15. att beslutar att godkännande av friskolorskall ske i enlighet med vad i motionen anförts,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om karriärtjänster,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny lärarutbildning,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besvärsrätt vid lärartillsättningar,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarnas fortbildning,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kommission om jämställdheti utbildningen,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolstart .