mot · GE02Jo442 · 1991-01-25 00:00:00 — fiskevattenutredning föreslog ett antal insatserfrån samhällets sida för att främja sportfiskets utveckling.Utredningens förslag resulterade inte i några konkretaåtgärder. Undantaget blev att fick ettsärskilt anslag på ca att disponera förstatligt stöd till fiskevård och bildandet avfiskevårdsområden. Dessutom får samt Fiskevattenägareförbundbidrag från anslaget till speciella projekt inom fiskevårdensområde.Detta anslag har på intet sätt motsvarat behovet. Välmotiverade ansökningar motsvarande ca 25 miljoner kronorhar förelegat. Anslaget har dessutom inte höjts sedan detinfördes . Det uppgår undernuvarande budgetår till 5,324 miljoner kronor.Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen attanslaget för fiskevård m.m. skall upphöra från och mednästa budgetår. Detta förslag måste tillbakavisa.Skälen till detta är många men främst följande:1. har så sent som under föregående riksmöteutlovat statligt stöd till alla som före första september 1990inkommer med ansökan om stöd för bildande avfiskevårdsområde.I föreligger ansökningar om statligt stödtill 27 sådana fiskevårdsområden. Sammanlagt beräknaskostnaderna för dessa områdens bildande uppgå till canärmare . Enligt är denberäknade statsbidragsdelen ca 450 000 kronor.2. Det finns fortfarande stora behov av aktivafiskevårdsinsatser i våra sjöar och åar, utmed vår långakuststräcka och andra vattendrag.I finns väl motiverade ansökningar tillsådana projekt där det sökta statsbidraget uppgår till ca . Det sammanlagt disponibla beloppet förFiskenämnden är 15 000 kronor.Under 1980-talet har sammanlagt ansökningar inkommittill som totalt beräknats till drygt3 , varav sökt statsbidrag uppgått tillnärmare . Totalt har under den tiden ca700 000 kunnat beviljas.3. Fiskevård bedrivs såväl i vatten där det råder fritt fiskemed handredskap som i vatten där fiskekort måste köpasinnan fiske påbörjas.Några fiskekortsintäkter och/eller arrenden tillvattenägarna finns inte att tillgå som finansieringskälla förfiskevården i vår skärgård där handredskapsfisket är fritt.Staten har ett ansvar för att fiskevård också bedrivs där, inteminst mot bakgrund av att det fria handredskapsfiskettillkom just av ett riksdagsbeslut.4. I finns många mindre bäckar därhavsöringen leker och ungarna växer upp. Det går inte attfinansiera fiskevård i dessa vatten då dels den vuxnahavsöringen befinner sig i bäcken i samband medleken och då är fredad, dels de aktuella vattendragen är försmå att fiska i. De har sin funktion som lekplats ochbarnkammare och är därmed en mycket viktig plats ihavsöringens livscykel.5. Det är viktigt att samhället (stat och kommuner)utvecklar samverkan med det ideella föreningslivet på bl.a.sportfiskets område. Genom att ta tillvara engagemang,kunnande samt arbetskapacitet hos föreningslivet betydervarje satsad krona mycket mer än vad som syns iräkenskaperna.Sportfiskarna och Fiskevattenägarna gör betydandeinsatser för fiskevården med hänsyn tagen till erhålletstatligt bidrag (sammanlagt ca ). Rådgivningoch informationsverksamhet gentemot inte bara sina egnamedlemmar (föreningar, klubbar, m.fl.) utan ocksågentemot allmänhet, andra fiskevårdsaktiva som t.ex.kommuner m.fl. är viktiga delar i dessa organisationersarbete.Slopandet av statsanslaget till fiskevård m.m. fårförödande konsekvenser för dessa organisationer. I en tiddå den statliga administrationen på fiskets områdeordentligt skall bantas, måste vi i än högre grad låta fisketsegna funktioner få ett fullgott stöd i sin verksamhet, inteminst på fiskevårdens område.Behovet av statligt stöd till fiskevård är väl motiverat, förstaten kan inte frånhända sig ansvaret för vården av miljönunder vattenytan.Fiskeristyrelsen har i sitt budgetäskande begärt 8,324miljoner kronor för /92. Detta är välmotiverat och bör få gehör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar räkna upp anslaget för statligtbidrag till fiskevård m.m. så att det under nästkommandebudgetår uppgår till 8,324 milj.kr.