mot · GE02T547 · 1991-01-25 00:00:00 — tog 1988 beslut om att ''har ettklart samhällsintresse''. Formuleringen då var regeringens.I åratal har Vpk, numera , agerat för detta''samhällsintresse''. Vi anser att det är dags för politiskabeslut som leder till en utveckling av både person- ochgodstrafiken på Inlandsbanan.Banan har haft en särställning inomtrafikpolitiken. Det klara samhällsintresset bygger påbanans 105-milasträcka genom flera län, de många orternasintresse av ett levande norrländskt inland samt påmedborgarnas lust till resor på en av järnvägens få livaktigaturistattraktioner. passerar genom områdenmed sjöar, älvar och orörd vildmark vid randen avfjällkedjan.PersontrafikenSatsningar för att utveckla turisttrafiken måste självfalletkombineras med reguljär tågtrafik för alla berördainlandsorter.Statliga pengar till trafik på har gått överanslaget ''Köp av interregional persontrafik på järnväg''.Anslaget kom till för att garantera trafik på banor somstaten -- och inte kommuner och län -- skall ta detövergripande ansvaret för. I väntan på att regeringenssärskilda förhandlare för skulle ''pröva hurtrafiken kunde utvecklas i former som främjar en ökadturisttrafik'' anslogs för innevarandebudgetår (1990/91). beslutades att den totalaanslagsramen för den interregionala persontrafiken, 618miljoner kr, efter viss uppräkning skulle ligga till grund förupphandlingen även /92.Vi menar att besluten om ochden interregionala järnvägstrafiken bara kan tolkas på ettsätt.För det första: Vi förväntade oss klartecken tillkonkreta förslag på utveckling av med bl asatsningar på turisttrafiken. Förhandlarens uppdrag var attvisa hur det kunde åstadkommas.För det andra: Anslaget till inlandsbanetrafiken(1990/91) borde indexuppräknas till minst 60miljoner kr /92 även om pengarna skulle lyftas ut urden totala ramen och till annat konto (se beslut om tvåårigupphandling! ).Men kommunikationsministern tycks inte ta notis om deaktuella riksdagsbesluten. Från att ha sett på Inlandsbanansom ett klart samhällsintresse gör regeringen och dessförhandlare en fräck politisk helomvänding. I åretsbudgetproposition, bilaga 8, heter det om resultatet av tvåårs förhandlingar:Då det gäller turismen i inlandet säger utredaren att ensamlad marknadsföring av inlandet som riktar sig tillbilturister förmodligen skulle ge ökade volymer avresenärer långt över den möjliga ökningen av resenärer påinlandsbanan. (sid 67)Därefter övergår till att plädera för atttrafikhuvudmännen skall ta över persontrafiken på banan.Regeringen har alltså bestämt sig för att bilturism ochbusstransporter är lämpligare än att främja Inlandsbanansmöjligheter. Och detta i ett läge där miljömedvetandet ökatkraftigt och allt fler vill åka tåg.Om det inte varit så kontroversiellt kunde ministern istället ha delgett ett ordagrant citat ur utredarenBill slutsatser i rapporten:I praktiken finns bara alternativet att föreslå atttrafikeringsrätten överlåts på IEF, eller snarare derasentreprenörer. Både proposition och direktiv är''skräddarsydda'' för detta alternativ.Men regeringen vill inte gå IEF () till mötes trots utredningsdirektivoch riksdagsbeslut. SJ offererade trafik på för60 miljoner kr 1991/92. Just detta belopp ansåg regeringenskulle sparas in genom det s k krispaketet. Så i stället för attverkställa tidigare beslut föreslår regeringen atttrafikhuvudmännen skall överta trafikansvaret i utbyte mot36 miljoner kr . Det är ett försök att i ett slag gynnalandsvägstrafiken, avveckla trafiken på ochövervältra ansvar och kostnader från staten till länen. På såsätt tar regeringen chansen att splittra det norrländskainlandets engagemang för banan. anser attförslaget är kortsynt och oacceptabelt.Kommunerna längs har samverkat inärmare . När regering och riksdag äntligen visade etthoppfullt intresse blev det en avanledningarna till att samarbetet mellan kommunerna togfastare och juridisk form. IEF uppmanades att ta fram etttrafikeringsförslag. Efter anbudsgivning ansågs PostensDiligenstrafik som den lämpligaste trafikentreprenören.För ansåg IEF och Diligenstrafiken sigkunna driva fortsatt trafik på året runt pådagens nivå och klara viss utveckling ochmarknadsföring.En av företrädarna för för skriver:Detta var den organisation (IEF) som tillsammans medturistorganisationer ville söka bedriva persontrafiken påInlandsbanan ''i en annan form'' och i ''meradecentraliserade och marknadsmässiga former''. Självfalletvar detta kärnan i det nya förhållningssätt till Inlandsbananspersontrafik som riksdagsbeslut antydde....enförnyelse som skulle ge inlandskommunerna både en chansoch ett ansvar.Vi kan konstatera att regeringen redan har tappatintresset. Trots principer om motsatsen ,''kommunaliserar'' regeringen mer än gärna statensnuvarande kostnadsansvar för interregional trafik. Men närdet gäller den riksbekanta så verkarregeringen betrakta det folkliga stödet och kommunernasengagemang för järnvägen mera som ett hot än ett löfte. Ärdet för att påskynda ''bussifiering'' i hela inlandet ochgenom alla glesbygder även där det finns järnväg?Om regeringen trots opinionen för skullefå majoritet för sitt förslag i betyder det ipraktiken att persontrafiken på banan läggs ner påförsommaren. Det är den tid då turistsäsongen börjar påallvar och inlandstågen brukar vara fullbokade.Vänsterpartiet anser att den tidigare beslutadeupprustningen av med sidolinjer måstefullföljas av regional- och miljöpolitiska skäl. Men ocksåstationerna utmed banan måste rustas upp och förnyas.Stationerna skulle kunna säljas för en symbolisk summa tillberörda kommuner och utvecklas till resecentra.Vikräver att avslår regeringens förslag om att inteupphandla trafik på sträckan --. Medhänvisning till tidigare riksdagsbeslut och det engagemangsom bl a IEF visar för att främja en utveckling avpersontrafiken anser vi det som självklart att resurser /92 tas ur anslaget G 5., Köp avinterregional persontrafik på järnväg.Tiden fram till nästkommande budgetbeslut i riksdagenmåste utnyttjas till en förhandlingsomgång mellan statenoch inlandskommunerna för att utvecklingsplanerna skall fåen chans.Nordiskt samarbete för utveckling av godstrafikenI budgetförslaget, bilaga 8, vill regeringen överlåta åt SJatt avgöra den framtida godstrafiken på därSJ anser att ''det finns ett långsiktigt underlag''. Banverketskall i så fall få medel till viss upprustning av banan.Det nordiska järnvägssamarbetet är outvecklat. I övrigaEuropa diskuteras ett stort antal internationellasamarbetsprojekt -- för höghastighetståg. I detsammanhanget utgör , norr om , en vitfläck på kartan. De mer avancerade Europaprojekten ärintressanta och viktiga att länka samman med bl a Sverige.Men det är inte framsynt transportpolitik att låta dettaintresse överskugga en inomnordisk utveckling.Vi tror att det i ett utökat nordiskt samarbete kan finnasutvecklingmöjligheter också för och dessgodstrafik. Problemet är att de inte undersökts på ettseriöst sätt. SJ uppger att det förekom vissa sonderingar omett norskt-svenskt samarbete omgodstransporter på . Men inget konkretföretogs.Enligt uppgift har man i tidigare diskuteratmöjligheten att bygga en järnväg till . Banan vartänkt att fortsätta från till . Förslaget föll närdet visade sig att det var orealistiskt att bygga sträckan pågrund av alltför höga investeringskostnader. Vi menar attdet här bör finnas en utgångspunkt för ett norskt intresse avsamarbete kring godstrafik på . I ett projektsom leder till ett mer omfattande engagemang bör ocksågemensamma investeringar och trafikrättigheterdiskuteras.I ett sådant eventuellt norskt-svenskt samarbetsprojektutgår vi ifrån att det främst är godsfrakter i kombitrafik somkan bli intressanta för del. Vår tankegång är bl a attNarvik på den nordnorska sidan skulle fungera somlandsdelens kombilastplats. Motsvarande terminaler förkombitrafik söderut i behövs eventuellt i , Moi samt . På den svenska sidan kankombiterminaler vara lämpliga i t ex , ,och . ''Fiberoptik -- järnvägens guldgruva''I pågår ett projekt där järnvägsbolagen i samt , och samarbetarkring målet att bygga upp ett nät för data- ochtelekommunikation. -- Projektet är en guldgruva, säger engeneralsekreterare vid ,UIC.Genom att ersätta de gamla telekablarna längsjärnvägen med fiberoptisk kabel får man ett internt telenätmed mycket hög kapacitet -- högre än järnvägens egetbehov. I satsar på sitt eget projekt, Opto90.En ytterligare möjlighet för skulle kunnavara dess värde som läggningssträcka för fiberoptisk kabelför tele- och datatrafik som gynnar både svenska och norskaintressen. --har nämnts som ett lämpligtobjekt. I egen projektplan finns enligt uppgiftsträckan --med för ev start . Enfiberoptisk kabel på svensk inlandsmark skullesammanbinda Nord- och Mellannorge på ettkommunikationsmässigt unikt sätt. Kapaciteten kan förNordnorges del leda till möjlig etablering avhögteknologiska tjänsteföretag.-- Vi menar att ett nordiskt samarbete kring tele-ochdatakommunikation knutet till järnvägsföretagens ochBanverkets nationella behov bör inledas. Det skulle göradet möjligt med mer offensiva investeringar både ifiberoptik och banor för alla parter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att under punkt G 5., Köp av interregionalpersontrafik på järnväg, beslutar anslå 60 milj. kr. till trafikpå för /92,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt stöd till upprustning avinlandsbanan med sidolinjer,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprustning av inlandsbanansstationer till resecentra,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nordiskt samarbete som kanutveckla godstrafiken på ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvecklad nordisk samverkankring tele- och datatrafik.