mot · GE02Sk435 · 1991-01-25 00:00:00 — SkatterDet sista steget i den beslutade omläggningen av detsvenska skattesystemet har genomförts. Behovet av enomläggning har länge framstått som uppenbart.Centerpartiet har aktivt verkat för genomförandet av fleraav de grundläggande principerna. Det gäller bl a lägreskattesatser för arbetsinkomster, förhöjt grundavdrag förlägre inkomstlägen, enhetlig kapitalbeskattning -- d v ssamma procentsats för beskattning av inkomsträntor somför avdrag för utgiftsräntor -- och huvuddragen iföretagsbeskattningen m m.Centerpartiet har emellertid hävdat en delvisannorlunda finansiering. Vi har således konsekvent motsattoss den höjda mervärdesskatten inom bygg- ochbostadssektorn, liksom införande av mervärdesskatt påenergi, kollektivtrafiken och för utspisning ochövernattning. Vi har också föreslagit att mervärdesskattenpå mat sänks till den tidigare nivån för byggande m m. Omvåra förslag genomförts skulle omläggningen ha fått enmera fördelaktig fördelningsprofil som enbetydande rundgång via barn- och bostadsbidrag kunnatundvikas liksom ett ökat inflationstryck, vilket riskerar atturholka den nu beslutade skattereformen. När det gällerhotell- och restaurangsektorn och turistsektorn har denminskade basen -- d v s omsättningen -- medfört att denhöjda mervärdesskatten sannolikt inte lett till någotnettotillskott till finansieringen, snarare tvärtom.När vi nu kan se effekterna av de genomfördaförändringarna visar de sig i allt väsentligt överensstämmamed de av oss gjorda bedömningarna. Boendekostnadernahar t ex radikalt skjutit i höjden, kostnaderna förkollektivtrafiken likaså. Höjningarna slår givetvis hårdastmot de grupper som tjänar minst på sänkningen avarbetsinkomster. Det är därför angeläget att rättatill de skadeverkningar som omläggningen medfört ochmedför. Vi återkommer därför med förslag till reduceradmervärdesskattesats i en särskild partimotion, där vi ocksåkräver sänkt mervärdesskatt på livsmedel. I en annanpartimotion om boendekostnader återupprepar vi kravet påsänkt mervärdesskatt på byggande och boende.En annan huvudinvändning som vi i harhaft mot omläggningen är att den medför att arbetsfrånvarostimuleras framför arbetsnärvaro. Detta sker framföralltgenom försämringar i avdrag för arbetsresor liksom resormed egen bil i tjänsten men också genom sociala avgifterpå ersättningar för kostnader i samband med arbetsnärvaro.Också dessa bedömningar besannas nu i den verklighet somvi upplever dagligdags. Vi upprepar därför i stort våratidigare förslag även på detta område.När det gäller pensionärernas beskattning upprepar vikravet på en utredning om höjd grundpension i en särskildmotion.Självklart medför justeringar av redan genomfördaförändringar svårigheter. Vi upprepar därför inte alla våratidigare förslag. Vi bedömer emellertid de flesta av vårakrav vara så samhällsnyttiga att svårigheterna får godtas.Dock avstår vi från att kräva ett återinförande avsparavdrag då detta skulle komplicera nu beslutadeförändringar i allt för stor utsträckning. Vi anser emellertidatt det måste införas andra sparstimulanser för attsamhällets krav på ökat sparande ska kunna uppfyllas. Vihar utvecklat förslag till detta i en särskild motion omsparande, där vi bl a föreslår skattefri avsättning tillpersonliga investeringskonton.Inom företagsbeskattningen återkommer vi bl a medförslag om slopad förmögenhetsbeskattning av i företagarbetande kapital och en begränsad kvittningsrätt mellaninkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet.Inkomst av tjänstSkatteskalanCentern har i stort sett ställt sig bakom den nu beslutadeskatteskalan. Vi anser emellertid att det inflationsskyddsom nu har beslutats är för kraftigt tilltaget, speciellt medtanke på de löneökningar som skett . Vimanade också till stor försiktighet med indexering avstatsfinansiella angelägenheter i vår motion omskattereformen . Vi hävdade redan då attindexering av skatteskalan utöver konsumentprisindexlöpande måste följas och utvärderas. Vi finner att vårinställning var riktig och föreslår därför att skatteskalanendast indexeras utifrån konsumentprisindex.SchablonavdragVi anser fortfarande att schablonavdraget ska sänkas istället för höjas. Detta avdrag ges oavsettkostnadsbelastning eller ej och bör därför hållas på enrelativt låg nivå, annars uppstår en snedvridande orättvisagentemot alla med höga arbetskostnader. Vi föreslår därföratt schablonavdraget sänks till 2.000 kr.Resekostnadsavdrag i inkomstslaget tjänstAvdrag för arbetsresor är av stor betydelse för endecentraliserad samhällsstruktur med en levandelandsbygd. Det har stor betydelse för just de människor somsaknar alternativa kommunikationsmöjligheter och är heltberoende av transporter med egen bil. Det är viktigt att densamlade alternativkostnaden för att delta i förvärvsarbeteinte blir så hög att människor gynnas ekonomiskt av att varahemma från arbetet.Eftersom energimomsen kombinerad med kvarvarandepunktskatter påverkar kostnaden för arbetsresor med egenbil, anser vi att avdraget bör uppgå till per mil oavsettkörsträcka. När fattar beslut om att avskaffaenergimomsen anser vi att det räcker med ett avdrag om 12kr per mil för 1991.För dem som använder den egna bilen i tjänsten anservi att avdraget ska vara alternativt med sammautgångspunkt som avdraget för arbetsresor beskrivet ovan.Därtill anser vi att en möjlighet till avdrag för verkligkostnad ska finnas i de fall den överstiger schablonbeloppet.Det har redan nu visat sig att nuvarande avdragsmöjligheteroch beskattningsregler för bilersättningar gör attarbetsgivarna tvingas till investeringar i tjänstebilar ochdärmed får vi utökade bilparker i landet förutom en mindreeffektiv användning av privatbilarna.BilförmånDen nuvarande beskattningen av bilförmån gynnaranvändandet av stora bilar liksom privatåkande medtjänstebilar. Detta anser vi vara helt felaktigt. Vi anserdärför att denna beskattning ska ändras så att den blir direktproportionell mot nybilspris och privatåkande. Vi anser attdet är de verksamhetsrelaterade kostnaderna som skaprioriteras, inte tvärtom.Skattereduktion för ensamstående med barnSkattereduktionen för ensamstående med barn harbetydelse för många kvinnor men även män som ärlåginkomsttagare. Regeringen har fortfarande inte kommitmed förslag till hur man tänker lösa deras ekonomiskasituation när skattereduktionen tas bort. Det kan betecknassom social nedrustning, vilket vi på det bestämdastemotsätter oss.Skattereduktionen för hemmamake är av ringastatsfinansiell betydelse men däremot av viss betydelse fördet fåtal personer, oftast kvinnor, som lever i småomständigheter. Så länge inget annat föreslagits bör bådaskattereduktionerna vara kvar.Ovanstående resonemang skall även gälla sjömännen.Skattereduktion för fackföreningsavgift m mVi föreslår att skattereduktionen för fackföreningsavgiftslopas. På samma sätt bör avdraget för föreningsavgifter förarbetsgivare begränsas till den del som avserkonfliktändamål. De tekniska problemen med det senareförslaget är knappast oöverstigliga. Regeringen böråterkomma till om sådan begränsning avarbetsgivarorganisationernas avgifter. Båda förslagen börgenomföras vid samma tidpunkt.Pensionärernas beskattningVi anser att pensionärerna ska kunna betala skatt eftersamma skatteskala som övriga. Därför har lagtförslag om införande av en höjd grundpension.För de två närmaste åren gäller övergångsregler varvidpensionärerna erhåller ett särskilt grundbidrag.Socialdemokrater och folkpartister har tillsammansgenomfört en alltför kraftig avtrappning av detgrundavdraget. De anser att både förmögenhet ochkapitalinkomster ska påverka avtrappningen.Vi anser att avtrappning av det särskilda grundavdragetej skall ske mot förmögenhet. Det skulle innebära en formav dubbelbeskattning eftersom detta grundavdrag ocksåavtrappas mot kapitalinkomster.Reavinstbeskattning av fastigheterBostadsfastigheterDet nya skattesystemet innebär att uppskovsregler förreavinstbeskattning vid försäljning av bostadsfastigheterupphör. För att inte beskattningen ska bli orimligt hög harriksdagen beslutat om takregler på olika nivåer beroende påvad slags fastighet som säljs. har accepterat denprincipiella ändringen, men vi anser att reglerna i vissa fallär antingen för hårda eller direkt felaktiga.Vid försäljning av bostadsfastighet eller bostadsrätt kandet i vissa fall framstå som orimligt med även befintligtakregel på av försäljningspriset. Det gäller boendesom tvingas byta bostad av t.ex. medicinska skäl,handikappskäl eller åldersskäl. Det kan handla om ett byteav bostad inom samma hus. Det kan innebära att enfolkpensionär med endast pensionstillskott blir tvingad attbegära socialhjälp för att klara detta. Vi föreslår att det isådana fall skall finnas möjligheter till en särskild prövningoch detta skall anges i lagstiftningen.När det gäller försäljning av bostadsrätt och beräkningav reavinst i samband därmed, anser vi att beslutet iriksdagen vilar på felaktig grund. Vi anser att det finns enprincipiellt felaktig sammanblandning avbostadsrättsinnehavare och bostadsrättsförening. Dessa skasärskiljas som skattesubjekt. När beräkningen avreavinstskatt sker ska hänsyn tas endast tillbostadsrättsinnehavarens ekonomiska förhållanden.Beslutet bör ändras så att reavinstberäkningen sker utanhänsyn till bostadsrättens andel av föreningens nettoskuldeller nettoförmögenhet, eller dess andel i föreningensutgifter för ''värdehöjande reparationer och underhåll''.När det gäller avdrag för värdehöjande reparationer vidberäkning av reavinst, anser vi att är en mer rimligperiod än nu beslutade 5.NäringsfastigheterDen föreslagna takregeln för näringsfastigheter innebären negativ särbehandling av försäljning av näringsfastighetoch bostadsrätt i näringsverksamhet. Vi anser att det äroskäligt med en takregel som kan leda till skatt. Vianser att det är rimligt att samma takregel, som gällerfritidshus, nämligen , även gäller ovannämndafastigheter och bostadsrätter.FöretagsbeskattningEn ogynnsam företagsbeskattning, i kombination med iövrigt få möjligheter att skaffa externt riskkapital, harbidragit till att de små och medelstora företagen varithänvisade till kreditmarknaden för sina kapitalbehov.Deras soliditet har därför kommit att bli låg. Med högtränteläge belastas därför dessa företag av högakapitalkostnader. Detta anser vi är nödvändigt att förändra.I en motion om näringspolitik har vi framfört kravet påslopad förmögenhetsskatt på arbetande kapital.Skattereformen som trätt i kraft har ihuvudsak lämnat egenföretagarnas skattesituationofullständigt löst. Arbetet måste nu skyndsamt inriktas påatt skapa en rimlig skatte- och avgiftsnivå föregenföretagen. Därför bör regeringen skyndsamt ta framförslag till särskild redovisningsmetod, som ger möjlighettill uppbyggnad av ett eget kapital för förstärkning ochutveckling av företaget. Vi anser också att det måsteåterinföras en kvittningsrätt mellan inkomst av tjänst ochinkomst av näringsverksamhet för nystartade företag underde fem första åren.Vi föreslår att avsättning till SURV(skatteutjämningsreserv) för egenföretagare medgives med30 % av ingående kapital kombinerat med antingen 20 %av inkomsten för beskattningsåret eller av åretslönesumma.Regeringen måste även se över principen förräntefördelningen. En egen företagare måste ges möjlighetatt få avdrag för sina kostnader i förvärvskällan. Genom attenbart erhålla avdrag för /mil avviker det nyaskattesystemet från den grundprincipen. Vi anser att avdragska medges för eller verklig kostnad.Skatt på idrottVi har i en särskild motion uppmärksammat problemenför idrotten vilket också regeringen gjort ibudgetpropositionen. Vi har emellertid redan från börjanframfört den åsikten att skattesystemet inte ska bygga inkompensationsdrivande krav, för då förfelas de dynamiskaeffekterna. Vi anser att tävlingspriserna ska beskattasendast om de överstiger ett värde av liksom attuppgiftsskyldigheten ska kopplas till beskattningen.Vi föreslår liksom tidigare att lagen om allmänförsäkring ändras så att sociala avgifter vid ersättning isamband med idrottslig verksamhet inte uttas påersättningar upp till ett basbelopp.MervärdesskattInledningsvis konstaterade vi att en kraftigt ökadindirekt beskattning leder till ökad rundgång och ökatinflationstryck. Vi anser att samhället vinner på attskattesystemet har en fördelningspolitisk profil. Denindirekta beskattningen på mat och boende måste sänkaskraftigt, så att samhället slipper en ständigt återkommandekompensationskarusell.I andra motioner kräver vi förslag om differentieradmoms och sänkt moms på mat och boende.Moms på hotell- och restaurangtjänsterRedan när förslaget om höjd ''turistmoms''aktualiserades i avvisade viförslaget med tanke på att det rör sig om en näring somexporterar tjänster. Turistnäringen konkurrerar med andraländers turistutbud vare sig det är de som bor i somefterfrågar dess tjänster eller det är personer i andra ländersom gör det. Utlandet har som regel en mycket lågbeskattning av dessa tjänster. Detta visar sig i kalla siffror,då bytesbalansen starkt försämrats genom ökadutströmning av resevaluta och minskad inströmning (pågrund av den höga turistmomsen). Förändringen är så passstark att man redan i det här skedet kan hävda attfinansieringen på en miljard fattas. Därtill kommer de kravpå kompensation som kan komma att erfordras.Vi föreslår därför att mervärdesskatt på hotell- ochrestaurangtjänster sänks till den ursprungliga nivån.Moms på personbefordranVi förslår att momsen på personbefordran slopas så attutbyggnaden av kollektivtrafik kan ske utan försvårandeförutsättningar. Vi anser att det strider mot riksdagenstidigare fattade beslut att överhuvudtaget beskatta en såsamhällsnyttig funktion. Grundläggande bastjänster och basbehovbör beskattas så lågt som möjligt för att inte allmännakostnadsläget ska hamna på allt för hög nivå. Kraftigamiljöskäl talar också för att denna moms slopas.Omsättningsskatt på värdepapperVi upprepar här vårt krav om slopande av dennamissriktade omsättningsskatt. Den skatten har fått sammanegativa effekt som ''turistmomsen''. Skatten ger ingettillskott till samhällsfinansiering utan bidrar till att tvinga utaktiemarknaden till utlandet, varvid skatteintäkternasuccessivt minskar och en försämrad funktion påvärdepappersmarknaden erhålles. Detta kan inte ha varitavsikten.Skatt på energiEnergibeskattningenDen grundläggande målsättningen för den av riksdagenbeslutade energipolitiken är ''en successiv utveckling motett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga, helstförnybara och inhemska, energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan''.En annan viktig målsättning är effektivareenergianvändning och minskat oljeberoende.En miljöanpassad och framtidsinriktadenergibeskattning innebär att miljövänlig och förnybarenergi gynnas på bekostnad av miljöförstörandeimporterade energislag. Vidare att en överföring avskattebelastningen bör ske från arbetskraft till energi ochråvaror. En sådan omläggning av skatteuttaget skaparincitament för hushållning med våra naturresurser ochstimulerar till ökande sysselsättning.Detta innebär att vi förordar en konsekvent övergång tillatt skatter/avgifter på el och värme tas ut i produktionsledetför att stimulera till effektivisering och begränsning avutsläpp i produktion, distribution och konsumtionsled. Vårtförslag till ändringar i energibeskattningens utformninginnebär följande:1. Energi skall inte vara momsbelagd utan skatte- ochavgiftsuttaget på energi skall bygga på miljöanpassadpunktbeskattning.2. Nuvarande konsumtionsbeskattning av el slopas ochersätts av vattenkraftsskatt, uranskatt och lika beskattningoch avgifter på bränslen oavsett om de används för värmeeller elproduktion. Tekniskt tas skatten ut i produktionsledpå producerad el motsvarande /kWh ikonsumtionsledet.3. Höjd punktbeskattning på bensin med /l medmotsvarande höjning av kilometerskatten.4. Biobränslen, vindkraft, vågkraft och el från solcellerskall vara skattefria.5. Den energiintensiva industrins nedsättning avenergiskatt och koldioxidavgift utformas så att den ökarlönsamheten vid effektivare energianvändning.I enlighet med vad som ovan anförts bör riksdagensbeslut om införande av mervärdesskatt på energi rivas uppoch energiområdet undantas från skatteplikt enligtmervärdesskattelagen från den 1/7 1991 och ersättas medpunktskatter i enlighet med vad ovan förordats.Skattefrihet för avkopplingsbar el skall inte medges.Samkörningen av det nordiska elproduktionssystemet ärviktig för att optimalt utnyttja tillgängliga resurser. För attdenna samkörning inte skall störas av de produktionsskattervi föreslår krävs att ett generellt skatteavdrag får göras med13 öre/kWh vid export av el, samt att motsvarande påslaggörs vid import av el. Detta innebär att produktionsskattenbehandlas på samma sätt som moms vid export och import.AnalysCentern har åtskilliga gånger pekat på nödvändighetenav en betydligt djupare analys av skattereformens effekterpå vissa områden än vad regeringen presenterat. Detär ett faktum att regeringen har tvingats dra tillbaka,alternativt ändra en rad tidigare fattade beslut. Dessaförändringar har regeringen tvingats till p g a attverkligheten gjort sig gällande och underkänt delar avskattereformen sådan den sammansattes av majoriteten avsocialdemokrater och folkpartister.Inte minst med tanke på att redan uppkomna negativaeffekter strider mot mål, som har beslutatom, krävs det krafttag från regeringen. Det behövsytterligare analyser och skyndsamma förslag om ändringaroch åtgärder där det visar sig att skattereformenssamhällsekonomiska effekter är negativa.Övriga skatteförslagI särskilda motioner har i övrigt redovisatföljande skatteförslag:Sänkt moms på mat till ,undantag tobak, vin och sprit, fr o m 1/7 1991.Behåll enpunktskatt på choklad.Normal momssats blir påövriga varor, fr o m 1/7 1991.Sänkt moms på byggande till13,, fr o m 1/7 1991.Sänkt moms påfastighetstjänster, sophämtning och vatten och avlopp till13,, fr o m 1/7 1991.Personliga investeringskontonmed skattefria avsättningar på upptill ett halvtbasbelopp/år.Utredning om höjd grundpension. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteskalans indexering,2. att beslutar att schablonavdrag underinkomst av tjänst skall medges med . i enlighet medvad i motionen anförts,3. att beslutar att avdrag för resor mellanbostad och arbetsplats skall medges i enlighet med vad imotionen anförts,4. att beslutar att avdrag för användande avegen bil i tjänsten skall medges enligt de regler som anförtsi motionen,5. att beslutar om beskattning av bilförmån ienlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar att hos regeringen begära förslagom kompensation till ensamstående med barn vidborttagande av skattereduktion i enlighet med vad somanförts i motionen,7. att beslutar om skattereduktion förhemmamake i enlighet med vad i motionen anförts,8. att beslutar om skattereduktion förensamstående med barn i enlighet med vad som anförts imotionen,9. att beslutar om avdrag förfackföreningsavgift i enlighet med vad som anförts imotionen,10. att hos regeringen begär förslag ombegränsning av arbetsgivares avdrag för avgifter tillarbetsgivarorganisationer i enlighet med vad som anförts imotionen,11. att beslutar att pensionärernas särskildagrundavdrag ej skall avtrappas mot förmögenhet,12. att beslutar om möjlighet till särskildprövning av uppskov med realisationsvinstbeskattning avbostäder i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att beslutar om att beräkningen av reavinstvid försäljning av bostadsrätter endast skall utgå frånbostadsrättsinnehavarens ekonomiska förhållanden,14. att beslutar om avdrag för värdehöjandereparationer i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att beslutar om takregel förrealisationsvinstbeskattning vid försäljning avnäringsfastighet och bostadsrätt i näringsverksamhet påsamma nivå som fritidshus,16. att beslutar att hos regeringen hemställaom förslag till kvittning mellan aktiv näringsverksamhet ochinkomst av tjänst i enlighet med vad som anförts i motionen,17. att hos regeringen begär förslag till särskildredovisningsmetod i enlighet med vad som anförts imotionen,18. att beslutar om avsättningsregler till SURVför egenföretagare i enlighet med vad som anförts imotionen,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av principen förräntefördelning,20. att beslutar om avdrag för egen bil itjänsten för egenföretagare i enlighet med vad som anförtsi motionen,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattefrihet för tävlingsvinster,[att beslutar att socialavgifter vid ersättning isamband med idrottslig och därmed jämförlig verksamhetinte uttas på ersättningar som ej överstiger ettbasbelopp,1]22. att beslutar att mervärdesskatt med 60 %av beskattningsvärdet skall utgå för serverings- ochhotelltjänster i enlighet med vad som anförts i motionen,23. att beslutar att tjänster avseendepersonbefordran inom landet undantas från skattepliktenligt mervärdeskattelagen i enlighet med vad som anförtsi motionen,24. att beslutar att omsättningsskatt på handelmed värdepapper skall slopas i enlighet med vad somanförts i motionen,25. att beslutar att energiområdet skallundantas från skatteplikt enligt mervärdeskattelagen frånden i enlighet med vad i motionen anförts,26. att beslutar om införande avelproduktionsbeskattning och avskaffande avelbeskattningen i konsumtionsled i enlighet med vad somanförts i motionen innebärande:a) att skatt utgår med /kwh för vattenkrafts- ochkärnkraftsproducerad el i produktionsledb) att skattefrihet för avkopplingsbar el ej medgesc) att för el producerad med biobränslen, vind, solmedges skattefrihetd) att lika beskattning av bränslen införs oavsett om deutnyttjas för el eller värmeproduktion i enlighet med vadsom anförts i motionen,27. att beslutar att energiskatten på bensinresp. kilometerskatten höjs från i enlighetmed vad i motionen anförts,28. att hos regeringen begär förslag tillnedsättningsregler för den elintensiva industrin i enlighetmed vad som anförts i motionen,29. att beslutar att skatteavdrag förproduktionsskatter medges vid export och import av el ienlighet med vad i motionen anförts,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om analyser av skattereformen ochnödvändiga åtgärder med anledning av av skattereformen.