mot · GE02Jo752 · 1991-01-25 00:00:00 — Dessutominnehåller den luckor som bl.a. gör det möjligt att upprättamultilaterala och bilaterala överenskommelser mellanavtalsslutande parter och icke avtalsslutande parter. Dessaöverenskommelser behöver inte upprättas i enlighet medBasel-konventionen.Konventionen är ett steg i rätt riktning. Men det finnsrisk att konventionen ger intryck av att den internationellahandeln med avfall nu är under kontroll. anseratt regeringen måste verka för att konventionen skärps.Regeringen måste visa solidaritet med tredje världen ochkräva att konventionen sätter totalt stopp för export avmiljöfarligt avfall från i-länder till u-länder.AntarktisAntarktis är vår sista ''orörda'' kontinent. Dess ismassahar en avgörande betydelse för havsströmmar och klimatöver hela jorden. Vad som får ske i regleras i dets k Antarktisfördraget . De 22 konsultativaparterna som undertecknat fördraget bestämmer överAntarktis. För att få bli konsultativ medlem krävs dels har en bas, dels att man bedriver forskningsarbete.Antarktis är pga sin relativt orörda miljö mycketvärdefull för forskning och vetenskap. Som den sista orördakontinenten är den enda kontinent som kan geoss baskunskaper för att utforska vårt ekosystem. Många avde baser som finns i har kommit fram till viktigaforskningsresultat. Upptäckten om ozonlagrets förtunningoch växthuseffektens följder är några exempel.Tyvärr har det stora intresset från både forskare ochturister blivit ett problem i den känsliga miljön. Specielltanmärkningsvärt är det att inte ens forskarna alla gångerhar behandlat miljön på ett ansvarsfullt sätt.Men ett betydligt större hot mot är enomfattande exploatering för utvinning av naturresurser. Pågrund av tillgångar på olja, gas och mineraler stårolika länder på rad för att börja exploatera Antarktisnaturtillgångar. gäller ett moratorium vilketinnebär att ingen exploatering får ske. 1988 undertecknadesden så kallade mineralkonventionen -- en konvention omhur exploatering ska kunna ske under kontrollerade former.Mineralkonventionen är helt enkelt enexploateringskonvention! När 16 stater ratificeratkonventionen träder den i kraft. har undertecknatkonventionen men den har inte blivit ratificerad av densvenska . och har tydligt sagtifrån att man inte tänker ratificera konventionen utanistället arbeta för en skyddskonvention. I november 1990hölls en internationell konferens om i Chile.Länderna som deltog i konferensen kunde inte kommaöverens om framtid. deltar i arbetet ochhar chans att vara med och påverka.Miljöpartiet anser att regeringen ska arbeta för enskyddskonvention och göra till en världspark.Antarktis måste förbli ett område för vetenskap ochsamordnad forskning. naturvärden och djurlivmåste skyddas från ytterligare ingrepp. Den svenskaregeringen måste visa detta genom att tala om att Sverigeinte kommer att ratificera mineralkonventionen.ArktisArktis omfattas enligt en definition av allt land ochvatten som ligger norr om norra , enligt en annandet område som ligger norr om +10°-isotermen förvarmaste månaden.Förutom internationella överenskommelser till skyddför isbjörnar och valar saknas internationella konventionersom direkt rör miljö.Naturen i är mycket sårbar och återhämtar sigmycket långsamt efter ingrepp. Några av de stora problemsom råder i är bl.a. luftföroreningar somtransporterats från sydligare breddgrader samt rovfisket.I september 1989 anordnades i en konferens omden arktiska miljön och hölls ett förberedandemöte i inför det ministermöte som är planerat tilljuni. Målet är att upprätta en internationellöverenskommelse som konkret avser skyddet av denArktiska miljön.Miljöpartiet anser att regeringen vid kommandeministermöten måste verka för att en internationellkonvention upprättas som reglerar all mänsklig påverkan iArktis.Europeisk miljöfondMiljösituationen i en del länder i , t.ex. ,är akut och miljöinvesteringar i dessa länder bör vara ettprioriterat område för internationella miljöinvesteringar.Miljösituationen i är i högsta grad en svenskangelägenhet.Vi anser att regeringen måste bidra med ett betydligthögre belopp än de man avsatt för stödtill ur biståndsbudgeten. Dessutom anser vi attpengar till miljöinvesteringar i öst inte ska tas från denordinarie biståndsbudgeten, som är avsedd för världensfattigaste länder, utan bör läggas som en speciellbudgetpost.Den ordinarie biståndsbudgeten ska ej belastas. Iställetbör en europeisk miljöfond inrättas. För nästa budgetårföreslår vi att 1 000 milj. kr. anslås utöver regeringens förslag. Ett stödtill för att lösa miljöproblemen, vilka kanske ärde allvarligaste samhällsproblemen, kan också bidra till attstärka den demokratiska utvecklingen.Det är viktigt att miljösamarbete drivs på såväl lokalnivå som på regeringsnivå. Mellan och harunder miljösamarbete på lokal nivåbedrivits. Gensvaret från såväl svenska som polska städerför miljövänortssamarbetet har varit mycket stort.Samarbetet har inriktats på åtgärder inom vattenochluftvård, avfallshantering, energisparåtgärder, utbildningoch information.En spärr i miljövänortssamarbetet är dekompetensbegränsande principer som gäller för de svenskakommunerna. Vi anser att denna spärr måste upphävas såatt kommunerna även får möjlighet att ge ekonomisk hjälpinom miljövänortssamarbetet.En särskild myndighet för samarbete med Östeuropabör upprättas där frågor rörande miljö, energi och hälsabehandlas. Utvecklingssamarbetet med skiljersig från samarbetet med och det är därför bättreatt dessa frågor handläggs av en särskild myndighet. Det ärviktigt att fördjupa och bygga upp en struktur för detregionala samarbetet. Med hjälp av myndigheten kan manpå ett effektivt sätt överföra information om teknik mellande olika länderna.Utomeuropeisk miljöfondMiljöpartiet har en hög ambitionsnivå när det gäller attöka biståndet till miljö- och markvård. bör tainitiativ till en internationell miljöfond som ett led att stödjau-ländernas miljöarbete. Förhoppningsvis kommer flerländer att ansluta sig om går före och satsar de förstapengarna. Vi föreslår att 1 000 milj. kr. satsas i en utomeuropeisk miljöfond.Regeringen bör komma med ett närmare förslag om hurmedlen i fonden kan administreras i samarbete med andraländer.Regnskogarna, som representerar omistliganaturvärden, skövlas i en allt snabbare takt. Bevarandet avregnskogarna är inte enbart en angelägenhet för de ländersom har regnskog utan är i högsta grad en internationellangelägenhet. Detsamma gäller problemen medmarkerosion och ökenspridningen. En satsning påträdplantering är också viktig för att motverkaväxthuseffekten. Fonden kan användas till att t.ex. bistå ekonomiskt för att ställa om till mer miljöanpassadproduktion, t.ex. upphöra med tillverkningen av freoner.Ett annat viktigt område är utbildning inom miljösektorn.U-länderna är alltid i ett underläge vid förhandlingar med i-länder; orsaken till detta är den stora bristen på utbildning.Med dessa stora internationella miljösatsningar kanSverige uppmuntra andra länder till liknande satsningar ochfrämja det internationella samarbetet.Nordiskt miljösamarbeteDe nordiska länderna har sagt sig vilja arbeta utifrånprincipen att de ska följa de mest ambitiösa miljömål somnågot nordiskt land har. I praktiken har det blivit så att desämsta kraven har blivit utgångspunkt. Ett exempel på dettavar när det nordiska havsmiljöprogrammet antogs. Det landsom var sämst på varje område fick vara vägledande.Vi anser att måste gå i täten och kräva att desträngaste miljökraven i något nordiskt land skall vara detkrav som ställs på de andra nordiska länderna inom ramenför nordiskt miljösamarbete t.ex. inom Nordiska rådet.IAEAIAEA, det internationella atomenergiorganet, verkaraktivt för att sprida kärnkraften i världen. Vi anser det varahelt felaktigt att okritiskt deltar i IAEA:sverksamhet.Vi anser att aktivt ska verka för att kärnkraftenavvecklas globalt. bör driva frågan att bör ändras till att i fortsättningen verka för englobal kärnkraftsavveckling.Internationella miljöavgifterI många länder börjar det bli alltmer etablerat attanvända ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Det här ärett instrument som även borde gå att använda sig avinternationellt. När det gäller långväga föroreningar ochspeciellt globala föroreningar vore det egentligen bättremed ett internationellt avgiftssystem än ett nationellt.Utsläppen av koldioxid skulle t.ex. kunna avgiftsbeläggaseftersom växthuseffekten är ett globalt problem. Deinflutna medlen skulle kunna användas till investeringar föratt lösa globala miljöproblem. Pengarna kunde t.ex.användas för markvård, trädplantering, investeringar imiljöanpassad kollektivtrafik och för att ställa om industrini områden som är hårt drabbade av miljöförstöringen.Vi anser att borde ta upp frågan ominternationella miljöavgifter till diskussion i olikainternationella fora, t.ex. i FN. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att enparlamentarisk kommitté tillsätts i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överstatliga beslut påmiljöområdet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en europeisk miljölagstiftning,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom FN skall verkaför en internationell miljödomstol som är öppen förnationer och miljöorganisationer,1][att hos regeringen begär att samtligainternationella konventioner som ingåtts av påmiljö- och naturvårdens område skall få sin motsvarighet iden nationella rätten,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom FN skall verkaför att en konvention om fri information till uppgifter somrör miljön upprättas,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom FN skall verkaför att etablerade miljöorganisationer får observatörsstatusi de internationella konventionernas kommissioner,1]4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att med kraft skall drivaett totalt avvecklingskrav för samtliga freontyper inomramen för Montrealprotokollet,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för att eneffektiv global konvention om klimatförändringarupprättas,1][att begär att regeringen upprättar ennationell avvecklingsplan för fossila bränslen,2]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall stödja arbetetinom ECE och se till att en försurningskonvention somutgår från kritiska belastningsgränser upprättas,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för envärldsomfattande havskonvention,1]6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för attHelsingforskonventionen utvecklas så att den uppfyller dekrav som framgår av motionen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för attParis- och Oslokonventionerna utvecklas så att de uppfyllerde krav som framgår av motionen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till internationella verksamhet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att måste ställa upp förtredje världen och kräva att sätter stoppför export av avfall från i-länder till ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall arbeta för enskyddskonvention och göra till envärldspark,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte skall ratificeraMineralkonventionen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för att eninternationell konvention upprättas som reglerar allmänsklig påverkan i ,1][att till Bidrag till internationellabiståndsprogram, C1, Bilaga 5 till statsverkspropositionen, för budgetåret1991/92 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit till eneuropeisk miljöfond och . utöver vad regeringen har föreslagit till enutomeuropeisk miljöfond, dvs. ,1]10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en europeiskmiljöfond,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en utomeuropeiskmiljöfond,1]11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett börupprättas,[att hos regeringen begär sådan lagändring attkommunerna ges rätt att ge ekonomisk hjälp ivänortssamarbetet,1]12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de strängaste miljökraven inågot nordiskt land skall vara riktlinje för andra nordiskaländer,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt skall verka föratt kärnkraften avvecklas globalt och att IAEAs uppgift ifortsättningen skall vara att verka för kärnkraftensavveckling,1]13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör driva fråganom internationella miljöavgifter i internationellaförhandlingar.