ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02U651 · 1991-01-25 00:00:00 — Kriget i har pågått . Det gäller ett litet folksrätt till självbestämmande. De slåss för sin självklara rätt attbesluta om sina egna angelägenheter och sin rätt att självabestämma vilka relationer de vill ha till sin omvärld.Etiopien hindrar med vapenmakt att utövadenna självklara rätt.Större delen av är befriat och i de områdena harfolket under ledning av EPLF (Eritrean Peoples LiberationFront) inlett uppbyggnaden och utvecklingen av sittsamhälle. Det sker under svåra förhållanden eftersometiopiskt flyg fortfarande hotar bomba också i de befriadeområdena.Trots det ges barnen utbildning, sjuka och skadade fårvård, transporter av livsmedel och mediciner går genomlandet. Man tillverkar själva en del av det man behöver imycket enkla anläggningar.Eritrea söker internationellt stöd i sin strävan att få tillstånd en internationellt övervakad folkomröstning omlandets framtid och dess relation till omvärlden. Riksdagenuttalade sitt stöd för den strävan. Det betyder ocksåatt utfäster sig att bidra till att resultatet av enfolkomröstning genomförs. Det kräver att förmåsacceptera dels folkomröstningen, dels dess resultat. Det ärviktigt att den internationella opinionen stärks för en sådanfredlig lösning av konflikten.Sverige bör agera för att frågan kommer upp tillbehandling i Förenta Nationerna.Kriget och en långvarig torka i området medför attlivsmedelssituationen nu är mycket svår. Det behövs akutainsatser med livsmedel för att undvika en svältkatastrof.Det behövs också politiskt stöd för den överenskommelsemellan EPLF och den etiopiska regeringen som gör detmöjligt att transportera och distribuera livsmedel istridszonerna. bör så långt som möjligt bidra till attavhjälpa en hungerkatastrof i området.Dessutom bör hålla hög beredskap även förannat bistånd till . Om inte fredsprocessen lyckasriskerar befolkningen i att bli indragen i en militärslutstrid som orsakar mycket lidande. Staden är detsista etiopiska fästet i och dess befolkning utgörnågot av en mänsklig sköld som dessutom inringas av demilitära styrkorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det eritreanska folkets rätt tillsjälvbestämmande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd för fredsprocessen och FNsmedverkan,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd för att undvikahungersnöd i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskap för annat bistånd föratt lindra civilbefolkningens lidande på grund av kriget.
mot · GE02U653 · 1991-01-25 00:00:00 — En snar fredlig politisk lösning av konflikten i Kambodjaär nödvändig. Framsteg har uppnåtts i förhandlingarnamellan stormakterna genom att ett avtal dem emellanträffats. Men de röda khmerernas agerande utgör nu detallvarligaste hindret för att uppnå en överenskommelsemellan de kambodjanska parterna. De röda khmerernasaktivitet, som drabbar civilbefolkningen mycket hårt, harexponerats på ett upprörande sätt i ett TV-program nyligen.Det finns därför risk för att det nybildade högstanationella rådet, bestående av parterna i , intekommer att fungera och att därmed de fem stormakternasplan för en fredlig lösning omintetgörs. Detta skulle ocksåleda till att företrädare för högsta nationella rådet inte kaninta plats i FN.Det Demokratiska , där de röda khmerernahar en avgörande maktposition, har alltjämt säte i utgången av förhandlingar mellan dekambodjanska parterna måste detta förändras. Det ärohållbart att de röda khmererna intar nuvarande position iFN.Om en lösning inte kan nås bör verka för attKambodjas plats intas av eller i vartfall att platsen står obesatt.Tusentals civila dör eller lemlästas av olika typer avtrampminor som de röda khmererna ständigt placerar ut iolika delar av . Syftet med dessa minor är främstatt stympa utan att döda. Det är en viktig humanitär uppgiftatt oskadliggöra dessa minor. Det finns avancerad tekniskutrustning med vars hjälp detta skulle kunna ske. Den finnsemellertid inte tillgänglig i och det är angelägetatt -- eventuellt tillsammans med andra länder --bidrar till att sådan utrustning ställs till förfogande och attutbildningsinsatser görs för att självt skall kunnahantera denna utrustning.De röda khmerernas folkmord efter slutsätter alltjämt djupa spår i den kambodjanska samhället,som präglas av stor fattigdom. Internationella samfundethar ett ansvar för att verkningsfullt bistånd lämnas tillKambodja och till folkmordets och krigets offer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt skall medverkatill en fredlig lösning av ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall agera i fråga omKambodjas representation i FN,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att för egen del ochinternationellt skall verka för att biståndet till Kambodjaökar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall ge Kambodjasärskilt stöd för att oskadliggöra minor som utplacerats iolika delar av landet.
mot · GE02U654 · 1991-01-25 00:00:00 — För ett drygt år sedan skedde ett avgörande genombrotti arbetet för ett enat icke-rasistiskt och demokratisktSydafrika.Denna process var ett resultat av ANCs och dendemokratiska rörelsens långa och enträgna arbete fördemokrati i . Den sydafrikanska regeringenförsöker nu omintetgöra denna process. Det är uppenbartatt man inte vill uppfylla åtagandena iPretoriaöverrenskommelsen. Regimen gör inget för attundanröja hindren för meningsfulla förhandlingar,underblåser regimen våldet i förstäderna.För att processen för ett demokratiskt skakunna fortsätta krävs att regimen friger alla politiska fångarutan villkor, ovillkorligen låter alla sydafrikaner i exilåtervända, upphäver alla lagar som förhindrar en fri politiskverksamhet, stoppar alla politiska rättegångar och stopparvåldet.ANC har klargjort att när dessa krav uppfyllts avregimen avser man att bjuda in en ''All party congress'' föratt fastställa principerna för hur arbetet med en nykonstitution ska kunna genomföras.ANC förespråkar fria val till en konstituerandeförsamling. De Klerk-regimen vill tillsätta en grupp somframarbetar ett förslag som sedan de vita ska rösta om.ANC förespråkar att ''All party congress'' ska bildainterimregering inkluderat som bevakarprocessen tills ett nytt parlament har valts. De Klerk-regimen vill att nuvarande regim styr fram till nytt val.För att understödja ANCs arbete är det nödvändigt attsolidariteten är fortsatt konsekvent. ANCs rådgivandekonferens var överens om att sanktionernaska behållas, men gav signaler om att särskildalättnader kopplade till bestämda framsteg kan kommaifråga.De undantag som ANC accepterar ska inte ses somprejudicerande.Den svenska hållningen måste vara att följa derekommendationer som den demokratiska rörelsen medANC i spetsen ger oss. De och inga andra vet bäst hurkampen för att avskaffa apartheid ska föras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall föra ensanktionspolitik mot i enlighet med derekommendationer som den demokratiska rörelsen medANC i spetsen utfärdar.
mot · GE02U659 · 1991-01-25 00:00:00 — mynnar med ett fruktbart och riktdeltaland i södra ut i . Flodenrinner som det mest betydelsefulla vattnetgenom och norr därom genom västra , därden till stor del är gränsflod mot (med mäktigabiflöden in där). Sedan norrut som gräns mellan ochBurma för att slutligen nå sina källor i södra berg.Mekong är en mycket viktig transportled och längs dessnäringsberikade stränder produceras en stor del av den matmänniskorna i de berörda länderna lever på.På senare tid har en rad vattenkraftsprojekt i Mekongoch dess biflöden aktualiserats. Den s.k. Mekongkommitténhar sammantaget föreslagit ett hundratal dammprojektsom, om de genomförs, skulle dränka tusentalskvadratkilometer regnskog och jordbruksmark.Hundratusentals människor skulle tvingas flytta. Detfruktbara skulle till betydande delar saltaigen och eroderas sönder. Det betydelsefulla kustfisketutanför deltat skulle sannolikt slås ut. Till dessadammprojekt är det också kopplat konstbevattningsprojekti norra , där marken är sådan att risken är stor attden förstörs av uppsaltning.Sverige ger stöd till Mekongprojekten i form avbilateralt biståndssamarbete med och stöd tillMekongkommittén. Svensk expertis påvattenkraftsutbyggnad är anställd eller knuten tillprojekten. Detta svenska stöd uppges vara inriktat påmindre kraftverk i fattiga regioner och på olikamiljöinsatser.Det svenska företaget är bl.a. inblandat i , ett stort dammbygge uppströms Vientianemed ett vattenkraftverk med en beräknad effekt på hela 2250 MW. Det kan jämföras med att medeleffekten påsvenska kraftverk är ca 175 MW och att det största, ,är på 520 MW. Detta är alltså ett mycket stort projekt. Isammanhanget kan också noteras att svenska företag,tillsammans med japanska och australiensiska, är de storautländska exploatörerna av skog i denna del av världen.Med andra ord: svenska staten och svenska företagmedverkar aktivt i ett synnerligen miljöförstörandestorprojekt i !Vi anser att svenskt deltagande i projektet omgåendemåste upphöra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att svenskt deltagande iMekongkommitténs exploatering av Mekongflodenomgående skall upphöra.
mot · GE02U665 · 1991-01-25 00:00:00 — Väldiga arealer skog i de tropiska områdena avverkasvarje år utan att någon återväxt säkras. Detta är till stor ochoreparabel skada för de människor som levt i regnskogarna.De mänskliga tragedierna i skövlingens spår är många.Mängder av djur- och växtarter hotas också medutplåning till stor skada för variationsrikedomen och denekologiska balansen.Ur ekonomisk synpunkt är skogsplundringen på längresikt också katastrofal. Marken bli snabbt oanvändbar förodling och blir närmast en slags tropisk öken. De kortsiktigavinster som avverkningen ger hamnar dessutom i myckethög grad i de länder som importerar virket.Många förutspår också att miljöeffekterna för jordensom helhet blir mycket stora. Genom de jättelikaavverkningarna av skog som binder koldioxid förvärras dens.k. växthuseffekten av den ökande förbränningen av fossilabränslen.Det finns således många viktiga skäl för världsamfundetsom helhet, att ge frågan om regnskogen en helt annandignitet i det internationella arbetet än vad som varitfallet. De ansträngningar som gjorts för att kommatill rätta med skövlingarna har varit allt för halvhjärtade.Vad som krävs är bindande internationellaöverenskommelser, som dels kan ge länder som avstår frånavverkningar ekonomisk kompensation, dels kan medverkatill att avverkningar sker på ett sådant sätt att återväxt ochåterplanteringar kan garanteras. De erfarenheter vi sedanmycket länge har i t.ex. vårt land på detta område bordekunna komma till användning.Förberedelser pågår för FN:s andra miljökonferens, somskall hållas i l992. Enligt min mening är det viktigtatt frågan om regnskogar och andra urskogar blir ettbetydelsefullt inslag i denna konferens.Sverige bör därför förbereda förslag tillmiljökonferensen på detta område. Det som krävs är säkerten internationell konvention som behandlar skogens roll försåväl ekologi som ekonomi. Viktiga inslag i en sådankonvention bör vidare vara skogens betydelse ur socialsynpunkt för de människor som direkt berörs avskövlingarna.Jag föreslår således att regeringen förbereder ochframlägger förslag om en sådan skogskonvention tillmiljökonferensen i l992. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till eninternationell skogskonvention i enlighet med vad somangetts i motionen.
mot · GE02U669 · 1991-01-25 00:00:00 — Internationell behandling av biltrafikens miljöfrågor Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N458 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att arbetar föratt föra upp biltrafikens bränsle- och avgasfrågor till''miljöbeslut'' på i .
mot · GE02U672 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So226 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attSverige bör agera för att barn inte får tas ut som soldateroch att barn inte får utnyttjas som arbetskraft i alltför tidigålder samt att måste ändra lagen enligt om barnens rättigheter vad gäller att Sverigeidag tillåter att barn sätts i fängelse, något som inte tillåter.
mot · GE02Ub201 · 1991-01-25 00:00:00 — I grundskoleförordningen (1988:655) 6 kap. 24--25 §§stadgas om åtgärder för elevers tillrättaförande.Därav följer att en bråkig elev kan omplaceras eftersamråd med föräldrarna/vårdnadshavarna. Skolan ärangelägen om att parterna ska vara överens om de åtgärdersom vidtas.Om föräldrar/vårdnadshavare till den störande elevenvägrar samtycka till omplacering, saknar skolan stöd attagera för en tvångsförflyttning av eleven. Detta ärotillfredsställande.Olika fall har kommit till vår kännedom, därgrundskoleelever vid upprepade tillfällen pågrundskolenivå stört lektionerna för klasskamrater ochlärare och omöjliggjort en meningsfull undervisning utanatt skolmyndigheten haft rättsliga möjligheter att kunnaingripa för att flytta den störande eleven till annan klasseller skola när föräldrarnas medgivande och samtyckesaknats.Så t.ex. har mobbande elever vars föräldrar vägrat ställaupp på förflyttning fått gå kvar i klassen, medan demobbade, d.v.s. offren för mobbaren, blivit de som tvingatsflytta från klass och skola för att kunna orka fortsättaskolarbetet.Vi anser det önskvärt, att föräldrar/vårdnadshavare ochskola kan komma överens om åtgärder som rör den enskildaeleven. Däremot menar vi, att det måste finnas möjlighetför skolan att använda sig av tvångsförflyttning av elever,som allvarligt stör och skadar undervisningen. Självklartmåste skolan i första hand genom olika insatser söka fåeleven att bättra sig. Först när eleven inte ändrar sitt förlärare och övriga elever skadliga beteende måste skolan gesbefogenheter att tvångsförflytta allvarligt störande ochmobbande elever utan föräldrarnas samtycke. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om sådanändring av skollagen att det i vissa fall blir möjligt atttvångsförflytta elever på grundskolenivå.
mot · GE02Ub204 · 1991-01-25 00:00:00 — Ämnet idrott i gymnasieskolan, m.m. lämnade sitt slutbetänkandesommaren . Regeringen har aviserat en proposition1991. Under samma vår väntas en proposition omförändring av gymnasieskolan. Risk tycks föreligga, attidrottsämnet i gymnasieskolan därmed skall göras till ettfrivilligt ämne. En sådan förändring skulle bjärt kontrasteramot samhällets övriga satsningar på diverse friskvårdandeinsatser.Ett samtänkande mellan propositionerna av just dennadel vore önskvärt. skulle undersin korta utredningsperiod inventera landets farligastearbetsplatser och komma med förslag om hur dessa kundeförbättras. Däremot har ingen inträngande analys gjortsbeträffande grundkonditionen hos de människor, somdagligen och successivt råkar ut för olika typer avbelastningsskador i sin arbetsmiljö. Givetvis har också dettatillstånd hos individen en mycket stor betydelse vad gällerdet förebyggande arbetet mot uppkomsten av åtskilligaarbetssjukdomar.Det är just , som grunden läggs förden fysiska kondition, som kan förebygga yrkeslivetspåfrestningar i många avseenden. Idrottsintresseradeungdomar kommer självfallet att frivilligt välja ämnet äveni fortsättningen. För övriga har samhället samma fostrandeansvar som i andra ämnen. Idrottsämnet ska ge alla eleveren undervisning i ergonomi, i förebyggande hälsovård ochockså kunskaper om värdet av friluftsliv och att vistas inaturen. antogs en ny kursplan föridrottsämnet i gymnasieskolan med just denna inriktning.Obligatoriet är så sent infört som /90. Ändå haridrottsämnet färre timmar än någonsin tidigare.För 90 år sedan hade läroverkselever under veckans sexstudiedagar tre kvarts timmes gymnastik . infördes per läsår föratt motverka elevernas alltför stillasittande tillvaro.De faktiska siffrorna för arbetssjukdomar hos denmoderna människan visar, att en växande andel avbefolkningen drabbas av dessa trots ökningen av mekaniskahjälpmedel och trots en allt bättre arbetsmiljö.Idrottsämnet med inslagen av ergonomi, kroppsvård,hälsoundervisning och träningslära m.m. är en godförsäkring för många unga inför arbetslivets senarepåfrestningar. Det bör därför kvarstå som ett obligatorium.Det kan kanske t.o.m. förbättras. somindustrination har ingen anledning att i detta avseendeavvika från den övriga västvärldens industrinationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av ett bibehållande av detobligatoriska idrottsämnet i gymnasieskolan liksom omsambandet mellan en dålig grundkondition och uppkomstenav belastningsskador i yrkeslivet.
mot · GE02Ub206 · 1991-01-25 00:00:00 — föreslog vi i motion till att manborde frångå nuvarande system med årsklasser inom skolansom nu med endast en intagning för att i stället övergåtill ett system med inskrivningar två gånger per år.Motionen väckte stort intresse såväl bland skolfolk somföräldrar och vi fick många positiva reaktioner på vårtförslag. Tyvärr biföll inte motionen, meneftersom det nu har kommit förslag om en frivillig skolstartför sexåringar för att få en individanpassad övergång mellanförskolan och skolan, anser vi att det är angeläget att återaktualisera frågan om två intagningar till skolan.Vi vill gärna tillstyrka förslaget om en frivillig skolstartför sexåringar. Vi tror att de cirka 90 000 svenska barn som kommer att fylla inte ärsämre rustade än sexåringar i andra länder, och att de bordeha goda förutsättningar att klara ett tidigareläggande avskolstarten.Det behövs inte några vetenskapliga undersökningar föratt konstatera att barn utvecklas olika. Detta är ett käntfaktum för alla som har eller har haft med barns fostran attgöra.Under de första levnadsåren betyder storaförändringar i barnets utveckling. Trots detta görsuppdelningar av barn enligt födelseår. Man tar mycket litethänsyn till att barn som är födda i slutet av inte harhaft samma långa tidsrymd att utvecklas på som barn föddai . Denna grova uppdelning av barn är myckettydlig vid inskrivning till förskolor, där levnadsåldern imånga fall kan skilja upp till över mellanbarnen. Jämförelser mellan barns anpassningsförmåga,motorik m.m. görs efter födelseåret. Att detta blirmissvisande framgår klart.När barnen börjar i första årsklassframträder åldersskillnaden ännu mer markant, eftersom denu i livet sätts på prov i vad det gäller attlära sig skriva, läsa, räkna, m.m. De barn som då är födda ibörjan av året har av naturliga skäl större möjligheter atthävda sig gentemot de barn som är födda i slutet av året.Ett radikalt grepp för att komma till rätta medolägenheten med de stora skillnaderna mellan barnenslevnadsålder i förskola och grundskola vore att frångånuvarande system med årsklasser. I stället för att som nuendast göra intagningar en gång borde man övergåtill ett system där man har inskrivningar två gånger per år.Man skulle därmed uppnå den fördelen attåldersskillnaderna inte blev så stora. Vidare skulle de barnsom vid skolmognadsproven, av en eller annan orsak, inteansågs skolmogna inte behövauppskjuta sin skolgång mer än , mot nuvarande etthelt år vilket ibland kan innebära onödigt stora nackdelar.Detsamma gäller barn med en tidigt utveckladskolmognad.Fördelen med inskrivningar begränsasinte bara till barnens första skolår, utan fortsätter helaskoltiden ut. Till detta skall också läggas den fördelen attvid skoltidens slut inte en hel årskull kommer att söka sig utpå arbetsmarknaden på en och samma gång. Dennaspridning skulle göra att arbetsmarknaden kunde varabättre att ta emot de arbetssökande ungdomarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning omändring av skolstarten från nuvarande en till två gånger perår.
mot · GE02Ub207 · 1991-01-25 00:00:00 — Statsbidraget till kristna skolor Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So602 hemställsatt hos regeringen begär förslag till nyastatsbidragsbestämmelser till kristna och andra friståendegrundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om attstöd skall utgå på samma sätt som stöd utgår till skolor ioffentlig regi.
mot · GE02Ub210 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad information om könssjukdomar i skolundervisningen Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So405 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering och utökning avskolundervisningen om HIV och sexuellt överförbarasjukdomar.
mot · GE02Ub212 · 1991-01-25 00:00:00 — Maskinskrivning som ordinarie ämne i . Maskinskrivning är en vardagsfärdighet som allamänniskor tidigt borde få möjligheter att lära sig. Färdigheti maskinskrivning har man stor nytta av i livets alla skeden.Som enskild medborgare i ett modernt samhälle ärkunskaper i detta ämne nästan ett ''måste'' i vissasituationer.Riksdagen har uttalat sig för att varje elev i grundskolanbör få träningstillfällen i maskinskrivning. Ansvaret atterbjuda eleverna sådana träningstillfällen har lagts påkommunerna. Den tid som skall anslås för denna träningoch hur den skall läggas upp bestäms lokalt. Resurser förträning i maskinskrivning tas ur den del avförstärkningsresursen som är avsedd för andra insatser änundervisning.I går utvecklingen på dataområdet svindlandefort. Datortekniken används alltmer på snart sagt allaområden. För att på ett snabbt och smidigt sätt kunnatillvarata sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter iframtiden är det viktigt att kunna behärska ett tangentbord.Maskinskrivning skulle också kunna sägas vara en viktigfråga också sett från jämställdhetssynpunkt. Genom attbåde pojkar och flickor lär sig att använda skrivmaskinen pårätt sätt och som ett redskap så kan det i hög grad bidra tillatt attityden till maskinskrivning som ett arbete främst förkvinnor förändras.Under flera år har försök med maskinskrivning gjorts iett stort antal kommuner och i många skolor. Resultaten harvarit mycket goda. Grundläggande färdigheter imaskinskrivning visade sig vara mycket bra att ha när mangav sig i kast med många andra skolämnen. Deutvärderingar som gjorts har visat att de förvärvadefärdigheterna i maskinskrivning positivt påverkat elevernasordkunskap, läsförståelse, stavning och interpunktion.Exempel visar också på att elever med läs- ochskrivsvårigheter kan komma över en del av sina problemgenom att de givits möjligheter att använda skrivmaskin isitt skolarbete. Det finns också otaliga exempel på attfärdighet i maskinskrivning också har varit bra för muntligframställning, i arbetet med utländska språk, förrättstavning och liknande ämnesområden. Mångaytterligare ämnesområden skulle naturligtvis kunna räknasupp i detta sammanhang.Enligt vår uppfattning är det en brist i skolan attinte maskinskrivning finns uppförd på skolans timplan. Medtanke på den tekniska utvecklingen, inte minst den snabbautveckling som sker på datorområdet, anser vi att ämnetmaskinskrivning bör föras upp på skolans timplanåtminstone fr.o.m. 7:e klass i högstadiet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om maskinskrivning som ettordinarie ämne i .