ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T313 · 1991-01-25 00:00:00 — Trafiken svarar för en allt större del av miljöfarligautsläpp, det är klart dokumenterat. Det betyder ökadehälsorisker, framför allt för de människor som bor i detätorter som de stora trafiklederna genomkorsar. Depositiva effekter som investeringar i byggande av förbifarterger blir därför av stor vikt och bör prioriteras.De övergripande målen för trafiksäkerhetsarbetetfastställdes av 1988, vilka innebär att trafikengörs säkrare så att risken för skador och dödsfall eliminerasså långt som möjligt, framför allt för de (Nissastigen) passerar genom två storatätorter, och . harprojekterat förbifarter vid såväl somSmålandsstenar. Länstyrelsen har också i sin prioriteringplanerat förbifarterna vid dessa tätorter högt.Medelstilldelningen till länet har dock ännu inte medgivitnågot aktualiserande av dessa projekt.Gislaveds kommun har i sin planering avbyggverksamhet tagit hänsyn till projekteringför att ej förhindra ett genomförande av förbifarterna vidGislaved och Smålandsstenar.Större trafikleder av typ väg 26 bör göras så trafiksäkrasom det går att få som ett riskmoment röjs undangenom att dra dessa leder utanför de nämnda tätorterna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att förverkligaförbifarterna på genom ochSmålandsstenar.
mot · GE02T315 · 1991-01-25 00:00:00 — Upprustning av vägarna 49 och 195 Goda vägförbindelser är viktiga för en regionsutveckling. Snabba och trafiksäkra förbindelser är krav somställs i samhället.För att tillgodose industrins behov av säkra transporteroch snabbt nå , bör standarden på den nord-sydliga vägförbindelsen, och västerom , förbättras. Även inom län har ettavsnitt av väg 49 en låg standard, vilket minskarmöjligheterna att utnyttja vägförbindelsen på etttrafiksäkert sätt.För att med trafiksäkra vägförbindelser nå de kulturellaoch turistiska områdena behövs en upprustning av väg 49.Norrifrån nås i första hand med sin nationalpark.Tiveden har stora värden som som rekreationsområde.Andra kulturella och turistiska värden är Karlsborgsfästning och . Väg 195, som har sin anslutningfrån väg 49, håller en god standard. en utvecklingsbar turistbygd. Guldkroksbygden ochHökensås är exempel på turismen inom Hjo och Tidaholmskommuner.Det är av största värde att en samordning sker mellanlänsstyrelserna i och län, ifråga omskyltning av den . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av upprustning vadgäller väg 49 och väg 195.
mot · GE02T316 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett väl underhållet vägnät är en förutsättning för enpositiv samhällsutveckling. För att landsbygden skallutvecklas är det av särskild betydelse att också de mindrelänsvägarna har en god standard. Detta gäller inte minst iSkaraborgs län med sin decentraliseradebebyggelsestruktur och många småföretag. En upprustningav småvägarna är med andra ord en av förutsättningarna föratt hela länet skall leva.Dessa vägar har en betydande trafikbelastning genomresor till och från arbete, transporter till och från industrin,grus- timmer- mjölk- och fodertransporter, service, för attnämna några områden. Vidare är en god vägstandard avstor betydelse för turismen.Centern har under en följd av år krävt upprustning avvägarna och en annan prioritering av tillgängliga väganslag.I andra motioner till årets riksdag redovisar partiet sittprogram för framtida investeringar i vägnätet. Detta beröräven län.För länets grusvägar erfordras ett särskiltupprustningsprogram. av det allmännavägnätet är grusvägar. Någon nämnvärd förstärkning ellerbeläggning av grusvägar har inte skett den senaste . Senast det skedde en ordentlig satsning pådetta vägnät var och . Då hade anslag för att kunnabelägga grusväg . Socialdemokraternahar under sitt regeringsinnehav satt det mindrevägnätet på undantag. har anslageninte räckt till mer än någon mils beläggning per år.Centerpartiet har under en följd av år krävt en plan förbeläggning av samtliga grusvägar. Med begränsade insatserskulle grusvägarna i det allmänna vägnätet snart kunna varaett minne blott.Vi föreslår därför att en plan utarbetas av förbeläggning av samtliga grusvägar i fram tillmitten av 1990-talet.SkogsbilvägarSkogen är vår största nationella tillgång. För att optimaltutnyttja denna tillgång krävs bra skogsbilvägar. Men ävenmiljömässiga och sysselsättningspolitiska skäl talar för attdet satsas på ett rätt sätt på våra skogsbilvägar. På köpetkommer att många människor också kan komma ut inaturen via dessa vägar. I den konjunkturnedgång som nuär på väg är det viktigt att göra investeringar som geravkastning nu och . En satsning påskogsbilvägarna förutsätter ökade anslag. Detta bör gesregeringen till känna.Enskilda vägarCenterpartiet motsatte sig de försämringar avbidragsgivningen till enskilda vägar som genomfördes förnågra år sedan. har ett väl förgrenat nät avenskilda vägar. Flera av dessa borde beläggas. Statsbidragettill de enskilda vägarna måste räknas upp för att bättre svaramot de insatser som enskilda gör även för allmänhet sominte bor efter dessa vägar. Det finns exempel där enskildavägar utnyttjas i stället för de allmänna vägarna som har lågstandard. Kostnaderna har även ökat som en följd avskatteomläggningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beläggning av samtliga grusvägari ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslaget tillskogsbilvägar,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslagsbehovet för enskildavägar.
mot · GE02T317 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt ett förslag, som en majoritet i styrelsebeslutade om , skall verket få en ny organisation.Enligt majoritetsförslaget skall landet indelas i sex regioner,där kommer att hänföras till Västra regionenmed regionkontor i tror att detta är en felaktig indelning för bl.a.Värmlands vidkommande. Eftersom bådemyndighetsfunktionen och planeringsdelen skulle förflyttastill regionkontoret skulle detta innebära att stor kunskapoch kompetens skulle finnas på långt avstånd från brukarna,d.v.s. kommuner, länsstyrelse, landsting, näringsliv ochenskilda länsinnevånare.Vi förespråkar istället att det inrättas en nordvästraregion bestående av , och Kopparbergslän. Nuvarande byggnadsdistrikt omfattar också S-, T-, W-län och utgör således en naturlig bas för en ny regionalindelning. En sådan region skulle bli mera homogen ochkunna fungera på ett bättre sätt bl.a. på grund av följandeorsaker:Trafikmönstret. Det är viktigt atttrafiksambanden beaktas vid en regionindelning. Inom S-,T- och W-län finns det starka inbördes trafiksamband.Mycket tung trafik inom regionen. En mycket stordel av den tunga trafiken i ärvirkestransporter som påbörjas i Bergslagen och går tillKarlstadsområdet. Dessa transporter kan därvid komma atthanteras inom tre olika regioner.Regional balans.Om den föreslagna regionindelningen skulle bli verklighetkommer att tillhöra , tillStockholm och till . Således hamnaralla dessa län långt ifrån sina tilltänkta regionkontor. Riskenär då att den regionala balansen försämras genom att länenhamnar i perifera lägen och olika investeringar i första handutföres i de mer centrala delarna av regionen.Kontakter -- samhällsorgan ochmarknaden. Den västra regionen skall enligt förslagetomfatta N-, O-, P-, R- och S-län. Den blir därvid mycketstor både ytmässigt, befattningsmässigt osv. Därigenomminskar också möjligheterna till de nära kontakter medlänsstyrelse, kommuner, näringsliv och enskildalänsinnevånare som finns i nuvarande organisation.Kompetensförsörjning . IKarlstad finns förutom vägförvaltning även ettbyggnadsdistrikt. Detta är det enda byggnadsdistriktet inuvarande organisation som föreslås att splittras. Övrigabyggnadsdistrikt överensstämmer med den nyaregionindelningen. Det är därmed stor risk att denbefintliga kompetensen i går förlorad om S-, T- ochW-län splittras.Undertecknade motionärer föreslår därför att detinrättas en nordvästra region bestående av ,och med regionkontor i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionindelning, därVärmlands, och får utgöra enregion,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regionkontoret i denna regionplaceras i .
mot · GE02T318 · 1991-01-25 00:00:00 — En ny nord-sydlig stamväg genom Bergslagen och län Staten har, genom olika myndigheter, det övergripandeansvaret för de infrastrukturella förutsättningarna i Sverige.En viktig sådan förutsättning är tillgången på vägar av godklass. Miljö, trafiksäkerhet och regionalautvecklingsmöjligheter påverkas i hög grad av vägsystemet.Att kommunikationerna gör det behöver inte ens nämnas.Flera skäl talar för att huvudalternativet till Europaväg4 via , för trafik från söderut, bör drasvia genom Bergslagen och Örebrolän.För det första är det den kortaste vägen och därmed detenergisnålaste alternativet. Mindre energiförbrukninginnebär mindre mängd luftföroreningar och därför äralternativet bra från miljösynpunkt.För det andra innebär nyttjandet av väg 60 ett aktivt stödför Bergslagsområdets utveckling. Detta stöd fås som enbieffekt och kostar alltså inga ''nya'' pengar.För det tredje innebär och somstamväg genom län att både trafik frånNorrlands inland och på ett optimalt sättmed hög framkomlighet och säkerhet kan förbindas medbåde och kontinenten samt via E3 motGöteborg.Vidare är det viktigt att det finns inlandslokaliseradestorstadsalternativ. är -- och bör även --vara ett sådant alternativ. Detta är också en positivförutsättning för Bergslagens utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att intas istamvägnätet och byggs ut som delar av en planerad''''.
mot · GE02T321 · 1991-01-25 00:00:00 — I den av upprättade flerårsplanen förriksvägar har objektet -- inomMarks kommun, med en investeringskostnad på 375milj.kr., tagits upp för byggstart . Objektet ger mycketpositiva effekter på trafiksäkerhet och framkomlighet, samtpå trafik- och boendemiljön utmed nuvarande genomfarter.Därtill kommer att objektet är en angelägen och naturligfortsättning på den ursprungligen samordnade utbyggnadenav hela , som endast har genomförts pådelen --Kinna.Fullföljandet av utbyggnaden av kan enligtlänsstyrelsen i inte uppskjutas längre. Jagdelar den uppfattningen. För en byggstart möjligttalar också det förhållandet att en förstärkning avinfrastrukturen i behöver påskyndas medhänsyn till de aktuella näringslivsproblemen där. Detmycket angelägna förbifartsprojektet --Kinnamåste ges en sådan plats i riksvägsplanen att byggstart kanske om möjligt eller allra senast under 1992.Det bör också kunna övervägas att sätta inarbetsmarknadspolitiska medel för en tidigare byggstart äni den ordinarie planen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en tidigare byggstartför --än den ordinarie planens.
mot · GE02T322 · 1991-01-25 00:00:00 — Väg nr 181 mellan och var början påen ny bra vägförbindelse från via motE3. Inte minst skulle den ha betydelse för Herrljungasutveckling eftersom området är underförsörjt med godavägkommunikationer.Nu har vägen varit halvfärdig . Fortsattutbyggnad tycks inte vara nära förestående.Trafiksituationen i har blivit alltmerbelastad. Man tvingas nu att provisoriskt lösa genomfartenför den tunga trafiken. Hela projektet är bevis på en useltrafikplanering. Under pågående utbyggnad ändradesklassificeringen från till och därmedändrades också prioriteringen.Enligt vår mening bör nu planeringen inriktas på attvägbygget ska fullföljas . Vi är medvetna om att detfinns många angelägna vägprojekt men den sämstasamhällsekonomin måste ändå ligga i att ha en halvfärdigväg år efter år.Det är av största vikt att satsningar på infrastrukturkommer hela landet till del. Om huvudparten av resursernagår till storstäderna vilket många tecken tyder på tvingar vifram ökad koncentration med därmed ökade sociala ochekonomiska problem.Centern har i sin motion om infrastruktur anslagit 500miljoner mer till länsvägarna än vad regeringen anslagit.Detta projekt bör kunna inrymmas inom denna ram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggande av .
mot · GE02T323 · 1991-01-25 00:00:00 — I till regeringen rörande ''Förändradplaneringsprocess och organisation'' föreslås en nyregionindelning av . Enligt denna skulleKronobergs län lyda under ett regionkontor i centrala funktioner och beslutsprocesser förs ut ilandet, så är detta positivt. Däremot kan ifrågasättas omden kompetens som finns vid vägförvaltningarna i resp länska föras samman till stora regioner. Länsstyrelserna hargenom beslutet om samordnad länsförvaltning erhållit enmera samlad funktion . Det vore enligt minmening naturligare om vägförvaltningarna ävenfortsättningsvis vore knutna till länen.Skulle så ej bli fallet borde regionerna få en annanutformning än de föreslagna. är inte inämnvärd utsträckning orienterat mot , där ettregionkontor föreslås upprättas. Det är mera naturligt attregionen omfattar , och länoch att regionkontoret placeras i . Detta har ävenförordats av representant i styrelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till ny regionalorganisation.
mot · GE02T324 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbyggnad av väg E 18 Länsstyrelserna i län och harbåda i sina respektive långtidsbedömningar avkommunikationssystemet betonat denfunktion som väg E 18 har som pulsåder i öst-västligriktning.Väg E 18 har stor betydelse för att stärka och utvecklasamverkande arbetsmarknader i de båda länen. MellanKarlskoga och kommuner fungerar väg E 18också som en viktig lokal förbindelse. De bådakommunerna har verkstadsindustri där samordningsvinsterfinns och behov av sjötransporter kan tillgodoses iKristinehamn.Inom ramen för bergslagsarbetet sker också satsningarpå att utveckla högskoleutbildningen i , vilketsker från högskolorna i och Karlstad.För den internationella trafikenOsloregionen// spelar väg E 18en stor och växande roll.Det är därför angeläget att behovet av snabba och säkratransporter åtgärdas, genom att vägavsnitt med låg standardsnabbt förbättras. Flera av dessa vägavsnitt är belägna iÖrebro och . Det är alltså av nationella,regionala och lokala skäl ytterst angeläget att förbättra vägE 18.Länsstyrelsen i län upprättade enprioriterad objektslista för byggande av riksvägar underperioden --2000. Ett objekt avser väg E 18, avsnittetLekhyttan--, mellan och . Tvåobjekt avser väg E 18 mellan den värmländska länsgränsenoch , nämligen avsnitten Bodalen--Linnebäckoch Linnebäck--. Den totala kostnaden för dessaobjekt beräknas till prisnivå. fastställelse av flerårsplanen 1991--2000hamnade de tre ovan nämnda objekten utanför planen. Fördelen Bodalen--Linnebäck har iVärmlands län på uppdrag av i länupprättat arbetsplan och bygghandling. I denna del kansåledes vägarbetet påbörjas med kort varsel.Vägobjekten har, som framgått, väsentlig betydelse, inteminst för utvecklingen i den södra delen av . Viföreslår därför att regeringen ställer särskilda medel tillförfogande för genomförande av dessa objekt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genomförande av vägobjekt påväg E 18.
mot · GE02T325 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökade väganslag till län Tillgången på god transportförsörjning är av storbetydelse för utvecklingen av en region. Det är väsentligtatt kunna erbjuda förutsättningar för såväl godaförbindelser inom en region som förbindelser med andradelar av landet och också med utlandet för att främjanäringsliv och andra aktiviteter.Detta gäller inte minst i län som geografisktligger något vid sidan av delar av landet där bådemarknadskrafter och samhälleliga åtgärder kommit attsamverka till expansion.Vägarna och vägtrafiken är en viktig del avtransportsystemet och är en förutsättning för att de flestaandra transportmedel skall kunna fylla sin uppgift.Fördelningen av investeringsmedel för landets vägarskall enligt beslut i ske på grundval av ennoggrann angelägenhetsgradering. Vägmedlen skall ävenanvändas på sådant sätt att en så likformig och rättvisfördelning som möjligt kommer till stånd i landets olikadelar.För att bryta den mindre tillfredsställande utvecklingeni län till något bättre vad gäller industri,sysselsättning, breddad och mera differentieradarbetsmarknad och befolkningsutveckling krävs vissmedverkan från statsmakternas sida. Ökadeinvesteringsmedel som inriktas på åtgärder för braframkomlighet och underhåll inom vägsektorn -- bättreinfrastruktur -- skulle ge väsentligt positiva fördelar. Detbehövs i län såväl utbyggnad som ombyggnad ochbyggande av betydelsefulla vägar med ny sträckning ocksåför att kraven på högre trafiksäkerhet och bättre miljö samtett effektivt resursutnyttjade skall kunna bli verklighet.Kraven på förbättrat underhåll och beläggning av grusvägarär synnerligen motiverade.Krav på och behov av vägmedel i landet som helhet ärstort. Vi vill dock starkt betona att län när det gällertilldelning av vägmedel fått en alltför liten del. Väganslagenmåste ökas väsentligt för att vägnätet skall kunna fungeratillfredsställande. Detta är inte minst angeläget motbakgrund av att stora delar av länet saknar alternativ somexempelvis bra järnvägsnät.För att uppnå fastlagt vägpolitiskt mål och dettrafikpolitiska delmålet att transportsystemet skall bidra tillregional balans är därför behovet av väginvesteringar iKalmar län stort.Vi anser att tilldelningen av vägmedel i fördelnings- ochflerårsplan för län där prutningar gått hårtfram behöver ökas. De överväganden som skerangående ökade infrastruktursatsningar bör leda till attäven sådana medel kommer län till del. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av upprustning avvägarna i län.
mot · GE02T329 · 1991-01-25 00:00:00 — En ny vägförbindelse i Bergslagen Bergslagen är av tradition en industriregion, som undersenare år varit hårt utsatt för strukturella förändringar inomframför allt basnäringarna. Ett stort antal arbetstillfällenhar försvunnit. har de nysatsningar som gjorts föratt ersätta dessa inte varit tillräckliga.Den tillväxtfaktor som framstår som starkast förnäringslivet är infrastrukturen. En väsentlig del av dennautgörs av kommunikationerna och inte minst vägsystemet.Om Bergslagen skall kunna konkurrera med övrigaregioner i krävs att Bergslagen i störreutsträckning än får bättre vägförbindelser. För dettaerfordras att vägsystemet förändras.Vägsystemet har en stark koncentration till ochfrån . Detta förhållande gäller ocksåEuropavägar och ''stamvägar''. går de storagodsflödena från till viaStockholmsregionen utanför Bergslagen. Det behövs därfören mera direkt knytning via Bergslagen mellan södraNorrlandskusten och sydvästra den regionalpolitiska utredningen framfördes ettförslag som skulle innebära en sådan direktförbindelse frånsödra vid /viaFalun/vidare över och sedan mot Karlstadalternativt Göteborg.Fördelarna med en sådan vägförbindelse, benämnd''Berslagsdiagonalen'', är flera:Bergslagsdiagonalenförkortar med i nord-sydlig riktningjämfört med E4 över Stockholm.Bergslagsdiagonalenger trafikekonomiska vinster i form av sparad tid och lägrefordonskostnader.Bergslagsdiagonalen minskarbelastningen på vägsystemet både i Stockholmsregionenoch i de öst-västliga stråken i , vilket innebär attockså trafiksäkerhets- och miljövinster uppnås.Bergslagsdiagonalen behöver endast korta nya vägavsnittför att den eftersträvade vägstrukturen skall kunnauppnås.Sist, men inte minst, ger Bergslagsdiagonalenstora samhällsekonomiska vinster och stärker den regionalautvecklingen i Bergslagen, och Norrlandskustland. Benägenheten för nyetableringar och expansionkommer att öka i berörda områden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ny vägförbindelsebenämnd Bergslagsdiagonalen.
mot · GE02T330 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringen har givit i uppdrag att redovisakonsekvenserna av en förändrad regional organisation.Enligt direktiven skulle utgå från länsstyrelsernasvidgade uppgifter på kommunikationsområdet och därförsamråda med länsstyrelsernas organisationsnämnd.I föreslås att den nuvarandeorganisationen med en vägförvaltning i varje län skallersättas med sex vägregioner. Enligt detta förslag kommerBlekinge att tillhöra den södra regionen med säte iKristianstadområdet.Vidare föreslår en ny finansieringsmodell ochen ny planeringsprocess.Det är självklart att jag ställer mig bakom de förslag somleder till en effektivare och rationellare verksamhet.Däremot ställer jag mig av följande skäl avvisande till denföreslagna organisationsförändringen.Jag menar att förslag i denna del inte följerregeringens direktiv. som länsstyrelserna är mittuppe i sitt arbete att genomföra den av beslutadesamordningen på länsnivå, bl a påkommunikationsområdet, föreslår en helt ny ochannorlunda organisationsstruktur. Denna strider enligt minuppfattning mot intentionerna i den av beslutadesamordningen. En regionindelning slår sönder densamordnade länsförvaltningen.Förslaget leder till en centralisering av besluten förväginvesteringar m.m. Det strider också mot beslutetangående den samordnade länsförvaltningen, eftersom decentrala verkens dominerande ställning inte kommer attminska.En regionindelning leder till en sektorisering påkommunikationsområdet, vilket strider mot strävan om ensamordning av de statliga verksamheterna på länsnivå.Överblicken och en samlad bedömning av olika önskemåloch behov för länens del blir därmed omöjlig attgenomföra.Det skapas en ny beslutsnivå mellan centraltoch länsstyrelserna. Det leder till ökad byråkrati.Varje länsstyrelse förutsättes samordnakommunikationerna i det egna länet men kommer att saknamöjlighet att avgöra eller prioritera investeringarna.Vägverkets förslag är som synes behäftat med mångaallvarliga brister. Det är därför nödvändigt att avvisaförslaget om en ny organisation.Den socialdemokratiska regeringen är uppenbarligen etthot mot den nuvarande länsindelningen. Små, små steg tasi syfte att försvaga länen. föreslagnaomorganisation utgör ett exempel på ett sådant steg.Denna för länens vidkommande försåtliga inställningfrån regeringens sida måste med kraft motarbetas.Besparingar och effektiviseringar i den statligaförvaltningen är nödvändiga. Det får emellertid inte leda tillatt de enskilda människorna inte längre känner delaktigheti vårt gemensamma samhällsbyggande på grund av en ökadcentralisering och byråkratisering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avvisa förslag omregionindelning av sin verksamhet.
mot · GE02T331 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är nu nyanlagd del av länsväg 181öppnades för trafik. Den öppnade delen av nämnda vägutgör ca två tredjedelar av en ny och angelägen förbindelsemellan i och E3 vid iÄlvsborgs län.Projektet fullföljdes inte i sin helhet påälvsborgssidan på grund av medelsbrist. Vid korsning medbefintlig väg utanför avbrötsarbetet och har härefter inte fullföljts.Genom att arbetet inte fullföljts har detta medfört attsåväl tyngre som tätare trafik nu måste passera genomHerrljunga tätort.Detta är ett helt oacceptabelt förhållandedå , som är genomfartsgatan inte ärdimensionerad för tyngre och tätare trafik. En nädvändigkonsekvens har blivit att centralortens affärsgata nu är enbullrig och trång genomfartsgata med stora och helt onödigamiljöproblem.Den uppkommna situationen medför så mångaolägenheter att det enligt vår mening motiverar enomedelbar omdisponering av medel som möjliggör ettfärdigställande av länsväg 181.Detta bör geregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om färdigställande av .