mot · GF02Sk22 · 1991-11-25 00:00:00 — Slopade ränteavdrag kräverdärjämte nya system för att finansiera boendekostnaderna. (motion 1989/90:Sk81 s. 18)övervägandenVänsterpartiet yrkar avslag på propositionen i desshelhet då den strider mot fördelningspolitiska ochstatsfinansiella krav.Vänsterpartiet yrkar dessutom i särskild ordning avslagpå samtliga de förslag till förändradkapitalinkomstbeskattning som regeringen ställt för 1992.De av regeringen föreslagna skattesänkningarna gersammantaget ringa eller inga effekter för att stärka dendirekta produktionen -- tillväxten. Växandebudgetunderskott riskerar att pressa upp räntor, inflationoch skulle därmed hämma investeringsvilja och tillväxt.Det finns dock skäl till en allmän översyn avkapitalbeskattningen i syfte att ge den en utformning somsåväl främjar tillväxt som fördelningspolitiska krav.Vänsterpartiet föreslår att ger regeringen dettatill känna, och att en utredning tillsätts med uppgift att läggaförslag till ny kapitalbeskattning. Ett beslut om förändradkapitalbeskattning bör föregås av en bred remissomgång såatt kan erhålla ett fullgott beslutsunderlag.För att motverka skatteplanering och inlåsningseffektervad gäller sparande och investeringar, börkapitalbeskattningen vara enhetlig. Vissa avsteg kan dockbli nödvändiga främst vad gäller bostadsbeskattningen.En nominell kapitalbeskattning på kan visa sig varaen tämligen hård beskattning för kapital med låg avkastningvid hög inflation. Detta gör att det kan varalämpligt att justera ned skattesatsen. En sänkt nominellskattesats skall kombineras med fördelningspolitiskaåtgärder som höjd marginalskatt och reduceradeavdragsmöjligheter.8. PropositionenI propositionen aviserar regeringen att man avser attlägga fram ett flertal förslag som gällerföretagsbeskattningens framtida utformning. Ipropositionen lägger regeringen dessutom fram ett antalkonkreta förslag för 1992.För 1992 gäller det förslag om att avskaffa den allmännalöneavgiften, sänkt särskild löneskatt, slopande avsocialavgifter på vinstandelar, samt förslag om slopadskogsvårdsavgift. Vidare ställer regeringen vissa förslag,vad gäller räntefördelning för enskilda näringsidkare ochhandelsbolag, samt förslag om särskilda regler förskadeförsäkringsföretagen vid taxering.Regeringens förslag beräknas enligtpropositionen ge ett skattebortfall enligt följande.-- Avskaffande av den allmänna löneavgiften1 -- Slopande av socialavgifter på vinstandelar1 -- Slopad skogsvårdsavgift330 milj kr-- Sänkt särskild löneskatt90 milj kr-- Särskilda regler för försäkringsföretag50 milj krSumma skattebortfall enligt ovan2 8.2. principer för företagsbeskattningSvenska företag har länge haft en mycket förmånligbeskattning och skatteomläggningen har inte ändrat detta.Vänsterpartiet anser att skatteomläggningen borde ha letttill ökade skatter på främst de stora företagen somfinansiering av sänkt skatt på arbetsinkomster.I stället ledde den nya företagsbeskattningen till attSverige har fått lägsta företagsskatt. Allmäntsett gäller dock fortfarande att skatteuttaget är högre påmindre företag och exempelvis familjeföretag jämfört medde större börsnoterade bolagen.Vänsterpartiet anser att det genomsnittliga skatteuttagetfrån företagssektorn bör ökas, och detta främst genom attskatteuttaget ökas på de större börsnoterade företagen.SURV-systemet bör avskaffas för att motverka inlåsningarav kapital i företagen och snedvridningar av satsningar iindustri och övrigt näringsliv.Det totala skatteuttaget på produktionen utgörs intebara av inkomstskatten. Även andra skatter och avgifterpåverkar kostnadsläge, vinst- och löneutrymme samtinvesteringar och sysselsättning. Övriga skatter sompåverkar detta är bl.a. energibeskattningen ochmiljöavgifter, samt socialavgifter. I grunden utgörarbetsgivaravgifterna avgifter för sociala förmåner, men del kan de ses som en lönebaserad skatt.Det är en defensiv industri- och näringspolitisk strategiatt söka trygga den ekonomiska tillväxten genom lågbolagsbeskattning eller andra skattesubventioner.Resultatet av en sådan politik blir låg produktivitetstillväxtoch inlåsningseffekter. Starka fördelningspolitiska skäl talardärjämte mot en alltför låg bolagsbeskattning.En ny företagsskatteutredning bör tillsättas med uppgiftatt se över det totala skatteuttaget från produktion så attföretagsbeskattningen utformas efter en samladfördelnings- och näringspolitisk bedömning.8.3. ställningstagande för 1992Vad gäller regeringens förslag så yrkarvänsterpartiet i särskild ordning avslag på förslagen attavskaffa den allmänna löneavgiften, och förslaget omslopande av socialavgifter på vinstandelsmedel. Somframgår av nedanstående avsnitt så anser attövervägande näringspolitiska skäl talar för attskogsvårdsavgifterna slopas, dock under förbehållet attmedel i annan ordning reserveras för att täcka vissanaturvårdande insatser.Syftet med skogsvårdsavgiften har varit att finansieraverksamhet som är till nytta för skogsbruket. Kritik harriktats mot att dessa verksamheter fördelats orättvist överlandet. Kritik har också gällt olika skogsägares olikamöjligheter att få tillgång till medel. De stora bolagen harmöjlighet att systematiskt arbeta med att begära bidrag förolika ändamål, till skillnad från enskilda skogsägare, sominte har resurser att avsätta för sådant arbete. Dessutomvisar utredningar att de norra delarna av landet drabbashårdare än de södra eftersom man har en längre omloppstidpå ett bestånd. Här tar skogsvårdsavgiften avavkastningen. Av likformighets- och regionalpolitiska skälföreslår vi att skogsvårdsavgiften avskaffas.9. Skatteskalorna för 1992Vänsterpartiet anser att skatt skall utgå efter bärkraft.Detta gäller såväl inkomstbeskattning som beskattning avkonsumtion. Det är i detta perspektiv man skall sevänsterpartiets krav om slopat grundavdrag för inkomsteröver ''brytpunkten'', liksom kravet på sänkt/slopadmatmoms. Ökad progression innebär ett effektivareskatteuttag och därmed minskade behov avtransfereringar/bidrag.Regeringen väljer att gå den motsatta vägen. Ipropositionen föreslås en rad skattelättnader, ''de mestskadliga skatterna'', som skulle öka förmögenhets- ochinkomstskillnaderna. signalerar regeringen ombesparingar som särskilt skulle drabba inkomstsvagagrupper.Mot denna bakgrund och i ett läge därreallöneutvecklingen varit mycket svag, och löntagarnatvingats visa återhållsamhet måste enligt vänsterpartietsmening den indexeringsmetod som valts årsskatteskala ändras.Skatteskalan räknas upp med fullt konsumentprisindex,samt ett tillägg på , det s.k. reallöneskyddet. Dettainnebär med en inflation på att gränsen för statsskattjusteras upp . Basbeloppet räknas däremot baraupp , dvs. inflationen exklusive skattereformensprishöjande effekter.Systemet får till följd att höginkomsttagarna får fullkompensation för de prisökningar som var en direkt följd avskatteomläggningen. Låginkomsttagare, pensionärer ochandra grupper som är beroende av bidrag som är relateradetill basbeloppet ges däremot inte kompensation för deskattehöjningar som följde på skatteomläggningen.Det framstår uppenbarligen som absurt att ge fullkompensation för skatteomläggningen tillhöginkomsttagarna, som basbelopp ochgrundavdrag räknas upp med avdrag för de prishöjningarsom blev följden av skatteomläggningen. Denna form avindexering gynnar återigen de inkomstgrupper som tjänademest på skatteomläggningen.Brytpunkten där i statsskatten skall utgå kommervid gällande regler att ligga vid en beskattningsbarinkomst på . Till detta kommer schablonavdragetpå samt grundavdrag på . Systemetgör att det blir möjligt att tjäna under 1992utan att behöva erlägga någon statsskatt.Folkpartiets linje om att gränsen för statsskatt bordeligga vid en inkomst på 200 000 är därför tillgodosedd för1992. Det kan diskuteras om detta var en avsedd eller ickeavsedd effekt när socialdemokraterna och våren1990 enades om att fastställa gränsen för statsskatt vid eninkomst på 180 000 kr.Vänsterpartiet anser att bör korrigeraskatteskalorna . De prisökningar som föranleddesav skatteomläggningen bör ej ingå i den beslutadeuppräkningen. Detta skulle skapa en bättreöverensstämmelse med vad som gäller för beräkningen avbasbeloppet.Brytpunkten kan då fastställas till ibeskattningsbar inkomst. Med ett schablonavdrag på 4 000kr blir det möjligt att tjäna innanstatsskatten inträder.Vad gäller grundavdraget så bör detta räknas upp eftersamma principer som gäller för skatteskalan i övrigt.Vänsterpartiet menar vidare att det vorefördelningspolitiskt rimligt och statsfinansiellt riktigt attslopa grundavdraget för inkomster över brytpunkten, dvs.för de inkomstskikt som skall erlägga statsskatt. Här finnsinkomstgrupper som gynnats avmarginalskattesänkningarna, och den effektivaskattehöjningen som följer av det slopade grundavdragetkan mot den bakgrunden betraktas som måttlig.Ett beslut om slopat grundavdrag för inkomster överbrytpunkten ger väsentliga skatteinkomster som kan brukasför att stärka den ekonomiska tillväxten. Det kan röra sigom offentlig konsumtion alternativt investeringar, ellerfördelningspolitiska satsningar på hushållskonsumtion viasänkt indirekt beskattning. förslag omslopat grundavdrag för inkomster över brytpunktenförutsätter att grundavdraget trappas ned successivt i likhetmed vad som gäller för det förhöjda grundavdraget.I den offentliga debatten kring skatteskalor haräven diskuterats att dra in det s.k. reallöneskyddetpå . menar att fördelningspolitiska skältalar för denna åtgärd.Vänsterpartiet har ställt förslag om att slopagrundavdraget för inkomster över brytpunkten. Dettaskulle innebära en större skatteskärpning förhöginkomsttagare än förslaget om slopat reallöneskydd.Om grundavdraget för inkomster över brytpunkten ejskulle slopas stödjer ett avskaffande av dets.k. reallöneskyddet på av skatteskalor. Vi hardessutom föreslagit att skatteskalorna ej skall justeras medhänsyn till skatteomläggningens prishöjande effekter.Vänsterpartiet menar att detta uppfyller viktigafördelningspolitiska krav. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition 1991/92:60 hosregeringen begär förslag till en parlamentarisk beredningmed uppgift att föreslå justeringar av skatteomläggningen ienlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående riktlinjerna förreformering av förmögenhetsbeskattningen,3. att hos regeringen begär förslag om slopadförmögenhetsskatt på arbetande kapital enligt vad imotionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående riktlinjerna förreformering av arvs- och gåvobeskattningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående riktlinjerna förreformering av kapitalinkomstbeskattningen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående riktlinjerna förreformering av företagsbeskattningen,7. att hos regeringen begär förslag till slopadeskogsvårdsavgifter enligt vad i motionen anförts,8. att hos regeringen begär förslag till ändradskatteskala enligt vad i motionen anförts,9. att hos regeringen begär förslag till nyberäkningsgrund för grundavdraget enligt vad i motionenanförts,10. att hos regeringen begär förslag till slopatgrundavdrag för inkomster över brytpunkten enligt vad imotionen anförts,11. att , vid avslag på yrkandena 9, 10 och 11,hos regeringen begär förslag om slopande av den extra indexeringen av skatteskala,12. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag att slopa det översta skiktet iskatteskalan för förmögenhetsskatten,13. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag att sänka procentsatsen för detspärrbelopp som begränsar det sammanlagda uttaget avinkomst- och förmögenhetsskatt från till ,14. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag att sänka skatteskalorna för arvs- ochgåvobeskattningen,15. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag att sänka reavinstbeskattningen påaktier och andelar i handelsbolag,16. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag att sänka skattesatsen för avkastning påkapitalförsäkringar och värdepappersfonder,17. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag att sänka skatten för avkastning påprivat pensionsförsäkring från till ,18. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag att slopa ränteavdragsbegränsningen,19. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag vad gäller förändrade regler förbeskattning av delägare i fåmansföretag,20. att , vid avlsag på yrkande 1, avslårregeringens förslag att avskaffa den allmänna löneavgiften,21. att , vid avslag på yrkande 1, avslårregeringens förslag att slopa uttaget av socialavgifter påvinstandelsmedel.