mot · GF02A2 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Arbete åt allaFör oss socialdemokrater ligger målet arbete åt alla fast.Arbetsmarknadspolitiken såsom en viktig del av denekonomiska politiken spelar här en viktig roll. Den måsteutformas så att den på ett effektivt sätt motverkararbetslöshet, som den bidrar tillinflationsbekämpningen och medverkar till ekonomisktillväxt.Detta innebär att den öppna marknadens möjlighetermåste utnyttjas, den enskildes kompetens stärkas och denöppna arbetslösheten bekämpas.I kompletteringspropositionen till vårriksdagen 1991konstaterade den dåvarande socialdemokratiska regeringenatt läget på arbetsmarknaden var allvarligt. Därförföreslogs aktiva åtgärder för ytterligare 40 000 personer.AMS fick resurser att ta hand om ytterligare 35 000personer och 5 000 nya högskoleplatser inrättades. Totaltinnebar satsningarna inför /92 att AMSresurser för direkt konjunkturberoende insatser mer änfördubblades.Under sommaren stod det klart att läget påarbetsmarknaden skulle bli ännu sämre än vårens analyservisat. Den socialdemokratiska regeringen beslutade därförvid två tillfällen, och , om kraftfullasatsningar för att främja tillväxt och bekämpaarbetslösheten. Satsningarna bestod bl.a. i investeringar ivägar, järnvägar, flygplatser och telekommunikationer,tidigareläggning av statliga byggprojekt, ytterligare resursertill AMS samt extraintagning av ungdomar igymnasieskolan.Sammanlagt innebar satsningarna att staten direktsatsade och att staten skall deltai väg- och järnvägsprojekt om totalt 16 miljarder kronor.Under det första året innebär satsningarna att cirka 10 000jobb skapas, att 9 000 ungdomar ytterligare kan gå igymnasieskolan och att AMS månatligen kan ta hand om 13000 fler arbetslösa. Sysselsättning eller aktiva åtgärder förmer än 30 000 personer skapades därmed.Arbetslösheten steg till . Tack varede insatser som gjorts har den emellertid legatstill.Trots den nuvarande regeringens försök att svartmålasituationen innebär detta att vi klarat oss bättre än iden senaste lågkonjunkturen. Den genomsnittligaarbetslösheten kan uppskattas till . År1982 var den . var arbetslöshetenöver 4 %.Jämfört med de flesta andra länder i är densvenska arbetslösheten, i den djupa lågkonjunktur vibefinner oss i, fortfarande låg och detta gäller även om manjämför personer i åtgärder samt antalet förtidspensionärer.Lägger man till detta den höga sysselsättningsgrad som vihar i är vi ett unikt land.Med hänsyn till det bekymmersamma läget vi nu ändåhar noterar vi med tillfredsställelse att den borgerligaregeringen fortsätter kampen mot arbetslösheten genom attföreslå nya satsningar på infrastrukturella investeringar,som AMS ges ökade resurser. Det kan dockifrågasättas om resurserna används tillräckligt effektivt ochom de är tillräckliga.Regeringens ekonomiska politikMot den här bakgrunden anser vi att inriktningen påregeringens ekonomiska politik är felaktig, vilket utförligtredovisats i en socialdemokratisk partimotion. Olikaåtgärder föreslås eller aviseras, vilka kommer att leda tillminskad tillväxt, lägre sysselsättning och ökad arbetslöshet.Det som är särskilt oroande är att regeringen lägger fram sinekonomiskt politiska proposition utan att först haanalyserat effekterna på tillväxt och sysselsättning.Uppenbarligen anser regeringen inte att dessa frågor ärviktiga.Regeringens ekonomiska proposition innehåller en helrad åtgärder som kommer att inverka mycket negativt påtillväxt och sysselsättning. Exempel är följande.Sänkningen av investeringsbidraget kommer tillsammansmed andra åtgärder inom byggsektorn att innebära endramatisk sänkning av nybyggandet. Indragningen avresurserna från kommunerna måste leda till att antaletyrkesverksamma inom detta område kommer att minska.Försvagningen av hushållens inkomster kommer att leda minskad efterfrågan och därmed minskad tillväxt ochsysselsättning. Slopandet av sjöfartsstödet kommer att ledatill att tusentals sjömän förlorar jobben, om inte dettakompenseras på annat sätt.Vi avvisar bestämt en inriktning av den ekonomiskapolitiken som kan få sådana effekter.Det anförda innebär att regeringen med ena handen pengar till AMS för arbetsmarknadspolitiska insatser,medan man med den andra gör tusentals nya människorarbetslösa genom ekonomiskt politiska beslut. Vi avvisar ensådan politik.Regeringens sysselsättningspaketSom redovisats tidigare fortsätter regeringen densatsning på infrastruktur och utbildning som den tidigaresocialdemokratiska regeringen inledde. Det är emellertidviktigt att använda de resurser som redan finns och att deåtgärder som planeras kan komma igång snabbt. En viktigutgångspunkt ur tillväxt- och sysselsättningssynpunkt måstedärför vara att så mycket det går snabba uppgenomförandet av alla de projekt som dragits igång.Särskilt viktigt är detta för regioner där sysselsättningslägetär mycket allvarligt. Det är angeläget att ett nära samarbetehär sker med AMS. Det är också angeläget att AMS fårmöjlighet att anvisa den personal som skall anställas förprojekten, så att investeringsprojekten kan utnyttjas somen viktig del i den aktiva arbetsmarknadspolitiken.Sammantaget kommer stora investeringar attgenomföras i vår infrastruktur. Det är viktigt att förframtiden analysera när investeringarna faktisktgenomförs, hur mycket de kommer att kosta, vilka effekterde får på sysselsättningen osv. Regeringen bör efterutgången av de kommande budgetåren rapportera detta tillriksdagen.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderVi ställer oss positiva till förslagen om höjda bidrag tillutbildning i företag, mer resurser till utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och bidrag för handledare förungdomar. Dessa förslag kommer i själva verket från dentidigare regeringen. Det bör emellertid noteras när detgäller utbildningsbidragen att en stor del av summan 725milj.kr. inte kommer att belasta statsbudgeten, eftersom enöverföring kommer att ske från arbetsmarknadsfonden närdet gäller utbildningsbidrag för dem som är medlemmar i enarbetslöshetskassa. Mer än 500 milj.kr. kommer attåterföras till budgetens intäktssida på detta sätt.När det därefter gäller satsningarna påsysselsättningsskapande åtgärder föreslår regeringen enökning med 2 200 milj.kr. Det kan då noteras att i dettabelopp ingår 1 000 milj.kr. som den tidigare regeringenfattade beslut om i början av september 1991.Enligt vår mening finns det emellertid starka skäl tillytterligare satsningar inom tre områden, nämligenbeträffande ungdomar, långtidsarbetslösa och inombyggsektorn.Det aktuella lägetUngdomsarbetslösheten är ett gissel. I stor utsträckningär det våra ungdomar som får betala priset i lågkonjunkturoch i många länder också i högkonjunktur. Utvecklingen iSverige skiljer sig dock ändå på ett dramatiskt sätt från deni andra västländer. var arbetslösheten bland 16--24-åringar i . Det var ungefär sammaarbetslöshet som den genomsnittliga i . I ländersom västra , , ochFrankrike var den då väsentligt lägre. stegungdomsarbetslösheten dramatiskt i hela Västeuropaliksom i . Ökningen i nästan alla länder varväsentligt större än i . sjönk sedanungdomsarbetslösheten i till ungefär samma nivåsom . I flera andra länder fortsatte denatt öka till rekordnivåer. Det finns inget annat land som ilikhet med lyckats pressa nerungdomsarbetslösheten till den nivå som rådde i början av70-talet.Under 1990 och 1991 har dock ungdomsarbetslöshetenpå nytt ökat snabbare än arbetslösheten bland andragrupper. Det relativa arbetsmarknadsläget för 16--24-åringar har försämrats. var , eller 16000 ungdomar, i åldern 16--arbetslösa. Merparten avdessa är 18--19-åringar. Bland 20--24-åringarna var 6,6 %eller 30 000 arbetslösa. Därmed svarar dessa tvåungdomsgrupper för av den totalaarbetslösheten. I åldersgruppen 25--var arbetslöshetenendast 2,4 %.Stora insatser har gjorts för att bekämpaungdomsarbetslösheten. Den s.k. ungdomsgarantin gällerför ungdomar upp till . Den innebär att i princip allaungdomar har rätt till någon form av sysselsättning. Fr.o.mi höst har reglerna ytterligare förbättrats genom möjlighetertill förhöjt rekryteringsstöd/avtalad inskolningsplats,snabbare hantering och möjligheter till handledarbidrag.För de äldre ungdomarna skall också en snabbarehantering ske.När det gäller långtidsarbetslösheten ökade den kraftigti de flesta . Under treår mer än fördubblades långtidsarbetslösheten. Tyvärrfortsatte den att stiga i flertalet länder under 1980-taletslångvariga högkonjunktur. I relation till den totalaarbetslösheten dominerar nu långtidsarbetslösheten imånga och den tycks ha permanentats. 1980var inom långtidsarbetslösa, medanmotsvarande siffra 1989 var . I minskadeemellertid långtidsarbetslösheten under sista delen av och var 1990 . Tyvärr stiger den nu igen.Av erfarenhet vet vi att detta är en trend som det tar långtid att bryta. För individen och samhället ärlångtidsarbetslöshet utomordentligt allvarlig. Den riskeraratt permanent slå ut människor från arbetsmarknaden ochkostar mycket pengar för samhället.Byggarbetslösheten uppgår f.n. till . Enligttidigare prognoser skulle den stiga kraftigt under vinternoch kanske nå . Den av regeringen förda politiken förbyggsektorn innebär emellertid att arbetslösheten nukommer att öka dramatiskt. Branschen själv talar om ettnärmast totalt stopp för bostadsbyggandet och 10 000-talsnya arbetslösa.UngdomsarbetslöshetenVad först gäller ungdomsarbetslösheten är det nu hög tidmed en rejäl satsning för att komma till rätta med den. Vihar inte råd att riskera att våra ungdomar inte får fotfäste påarbetsmarknaden. Och det gäller inte bara 18--19-åringarnautan också de litet äldre ungdomarna mellan 20 och 24 år.För 16--17-åringarna ligger hela ansvaret påkommunerna, som måste göra ytterligare ansträngningarför att ta hand om de ungdomar som är arbetslösa.Beträffande 18--19-åringarna är det uppenbart att dens.k. ungdomsgarantin inte fungerar tillfredsställande. I sistahand har ju alla ungdomar som inte har placerats i en aktivåtgärd rätt till särskild inskolningsplats. Trots detta stårtusentals ungdomar utan sysselsättning. Det är ocksåuppenbart att försöken att placera ungdomar på den privataarbetsmarknaden i stor utsträckning har misslyckats. Förinnevarande budgetår beräknades endast 3 500 ungdomarplaceras i särskild inskolningsplats. Det faktiska antalet inovember var 14 000. Därmed stiger också samhälletskostnader dramatiskt, eftersom subventionsgraden för ensådan plats är jämfört för den privataarbetsmarknaden. AMS kommer att få bättremöjligheter att öka placeringarna på den privataarbetsmarknaden med hjälp av det s.k. handledarbidraget.Enligt vår uppfattning måste detta kombineras med andrainsatser.Det är nu angeläget att AMS får de ekonomiskaresurserna som krävs på B 2-anslaget för att kunnasysselsätta alla ungdomar i aktiva åtgärder. Men det ärockså viktigt att AMS får de personella resurser som ärnödvändiga för att så effektivt som möjligt kunna användasina åtgärdsmedel. Likaså måste AMS, i den svåra situationsom nu föreligger, kunna arbeta så flexibelt som möjligt föratt engagera ungdomarna i aktiva åtgärder. Ett sådantarbetssätt stämmer väl överens med den nya målstyrningenav myndigheterna och kan bidra till viktiga erfarenheter förframtiden. Vad det är fråga om är att så snabbt som möjligtplacera ungdomarna i arbete eller utbildning beroende påarbetsmarknadssituationen och den enskildesförutsättningar.För 20--24-åringarna måste motsvarande extra insatsergöras. De nuvarande reglerna med rekryteringsstöd redanefter en månads arbetslöshet räcker inte.Enligt vår mening måste nu en kraftfull satsning görasför att vi skall komma tillrätta med ungdomsarbetslösheten.1. AMS måste få en extra personalförstärkning för atttillfälligt kunna öka personalinsatserna gentemot ungdomarmellan 18 och . I nuvarande arbetsmarknadsläge måstedet gå att snabbt hitta lämpliga, erfarna personer som kanarbeta tillsammans med ungdomarna. 400 personer börsnarast tillfälligt rekryteras för att arbeta fram t.o.m. nästabudgetår. Kostnaden för innevarande budgetår kanuppskattas till 50 milj.kr. och för nästa till 100 milj.kr.2. AMS måste få ytterligare ekonomiska resurser attanvändas för aktiva åtgärder bland dessa ungdomar. bör anvisas extra till B 2-anslaget för innevarandebudgetår.3. Det räcker emellertid inte med detta. AMS måste somnämnts få möjligheter att inom vida ramar bedriva olikaformer av försöksverksamhet för att kunna engageraungdomar i aktiva åtgärder. Inriktningen bör vara att iförsta hand skaffa fram arbete inom den privata delen avarbetsmarknaden, främst vid små och medelstora företag. Iandra hand beroende på individens förutsättningar börungdomarna få utbildning. Och först i sista hand böranställning i offentlig sektor komma i fråga.De åtgärder som AMS kan använda sig av kan varanya former av stöd till arbetsgivarna i små och medelstoraföretag inom det privata näringslivet,olika bidragsnivåeri olika län beroende på arbetsmarknadssituationen,ekonomiska incitament till ungdomarna själva vidanställning i sådana företag,uppsökande verksamhetbland ungdomar och arbetsgivare inom det privatanäringslivet,jobb-sökaraktiviteter med dennainriktning,ekonomiska incitament för deltagande iutbildning som leder till anställning vid små och medelstoraföretag.Självfallet bör det ankomma på regeringen att utformade närmare riktlinjerna för denna verksamhet.För denna verksamhet bör AMS ram för otraditionellamedel utökas från de 100 milj.kr. som regeringen föreslagittill 300 milj.kr. AMS bör för innevarande budgetår få 250milj.kr. extra för detta. Med dessa viktiga marginalinsatsermåste väsentliga framgångar kunna nås när det gäller attbekämpa ungdomsarbetslösheten.Målsättningen för verksamheten är klar. Väsentligt flerungdomar skall beredas anställning i små och medelstoraföretag inom det privata näringslivet. Fler ungdomar skallutbildas för arbete inom tillverkningsindustrin.Arbetslösheten bland ungdomarna skall väsentligt minska.AMS måste självfallet lämna en noggrann redovisningöver hur dessa extra medel använts och vilka erfarenheterman gjort.LångtidsarbetslöshetenNär det gäller kampen mot långtidsarbetslöshetenkommer ovanstående satsning att vara ett viktigt vapen. Avstor betydelse kommer också att vara det nedan upptagnaförslaget om att bekämpa byggarbetslösheten. Tillsammansmed den ökning av B 2-anslaget som föreslås bör nufinnas goda förutsättningar att bekämpalångtidsarbetslösheten. Härutöver bör dock en extrasatsning göras på uppsökande verksamhet bland delångtidsarbetslösa. Denna bör bedrivas av AMStillsammans med de fackliga organisationerna, vilka har enviktig roll att spela i den aktiva arbetsmarknadspolitiken.Goda erfarenheter finns av sådan verksamhet sedantidigare. AMS bör beviljas 20 milj.kr. extra för innevarandebudgetår för denna verksamhet. Det kan ske genom attramen för otraditionella medel höjs i motsvarande mån.ByggsektornNär det slutligen gäller arbetslösheten inom byggsektornmåste en extra insats göras för att dämpa den synnerligensnabba nedgång i byggandet som kan väntas. En sådansatsning bör ske på följande sätt.AMS bör få ett särskilt anslag för räntebidrag åtkommuner och landsting för bygginvesteringar, ny- ellerombyggnad, som tidigareläggs och som bedöms vara viktigabl.a. Särskiltsysselsättningsintensiva projekt skall prioriteras. Det kanbli fråga om investeringar i skolor, sjukhus och andraanläggningar. Investeringarna måste påbörjas senast 1 juli1992 och får inte finnas med i kommunens byggplaner fördet året. Räntan för kapitalkostnaden får täckas underhögst . Kommunen får själv stå för kapitalet. Anslagetbör uppgå till 780 milj.kr. Detta kommer att resultera ibyggande för . Kostnaden förinnevarande budgetår kan beräknas till 150 milj.kr., och förde därpå följande budgetåren till vardera 315 milj.kr.Anvisning av arbetskraft skall ske av AMS.Totalt innebär de nu beskrivna satsningarna utgifter förinnevarande budgetår med 970 milj.kr.ArbetslivsfrågorRegeringen föreslår att ytterligare 275 milj.kr. anslås tilllönebidrag för anställning av arbetshandikappade. Vistödjer detta förslag.I detta sammanhang vill vi dock uppmärksamma ettinitiativ på arbetslivspolitikens område som regeringenredovisar i den ekonomiskt politiska propositionen. Därredovisas att regeringen ändrat ett tidigare regeringsbeslutoch sänkt bidraget till företagshälsovården samt på nytt villutreda företagshälsovårdens finansiering. Vi motsätter ossdetta och hänvisar vidare till en särskild motion i frågan.Regional utvecklingVi tillstyrker att ytterligare 200 milj.kr. anvisas förinnevarande budgetår för beslut om lokaliserings- ochutvecklingsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en årlig rapportering bör ske avinfrastruktursatsningarna i enlighet med den inriktning somanges i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående AMS inflytande övergenomförandet av infrastruktursatsningarna,3. att till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /92 anvisar 50 milj.kr.,4. att till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /92anvisar ett i förhållande till regeringens förslag förhöjtreservationsanslag med 770 milj.kr.,5. att till Räntebidrag för ny- och ombyggnaderinom område påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /92anvisar ett reservationsanslag på 150 milj.kr.1