mot · GE02Jo752 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningDe hot som den globala miljöförstöringen utgör harblivit allt tydligare. En ständigt tilltagande försämring avtillståndet i våra hav, i atmosfären och av den odlingsbaramarken har kunnat följas genom flera decennier. Under densenaste tiden har även nya problem med ozonlagretsuttunning, det radioaktiva strålningsfältets ökning ochuppvärmning genom drivhuseffekt blivit alltmer kända.Det står klart att de flesta av dessa fenomen är uttryckför människans påverkan på miljön. Det står också klart attmänniskor måste ta ansvar för problemens lösning. Trots attmiljöförstöringen hotar livskvalitet och t.o.m.överlevnaden försvinner oftast frågorna bland andra merkortsiktiga frågor. behandlas plånboksfrågorsom mer viktiga av parlamenten runt om i världen. Deansträngningar som gjorts framstår ofta sompatetiska och helt otillräckliga.Även om effekterna av den destruktiva utvecklingeninte blivit tydliga förrän under vår generation, harutvecklingen fortgått i några hundratals år.Sedan omkring har man utvunnit energi genom attanvända olika former av lagrad energi: kol, olja ochatomkärnor har tappats på resurser som är ändliga till sinnatur. Förutom att dessa energikällor inte är ändligaorsakar de skador på livsmiljön. Ett starkt beroende avsådana energikällor kan inte vara grunden för en hållbarutveckling och en bärkraftig ekonomi, och ändå har vårtsamhälle blivit nästan helt beroende av dem.Systemen för försörjning av energi i världen måste ställasom till förnyelsebara och miljöanpassade energislag. I vårpartimotion om energipolitiken visar vi på hur en sådanomställning kan genomföras för del.Konsumtionsökningen i världenSamtidigt som allt starkare ekonomier har byggts upp iUSA, och , har tredje världensberoende av industrivärlden blivit allt större. Processen harpåskyndats genom att det ekonomiska systemet är avpassattill en snabb ekonomisk tillväxt vilket medför en ökning avenergiförbrukningen. I-länderna har varken lyckats brytasambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökadenergiförbrukning eller försökt anpassa samhället till encyklisk ekonomi. Situationen är helt annorlunda i . Där ökar konsumtionen inte för attöverflödskonsumtionen växer utan för att allt flermänniskor måste få sina basbehov fyllda.Räcker kunskapen?Det finns stora brister i kunskapen om de globalaproblem som orsakas av miljöförstöring. Speciellt ärproblemens koppling till ekonomin delvis dåligt känd. Menbristen på kunskap både när det gäller att förståmiljöproblemens, deras orsaker och vilka som är de absolutbästa lösningarna, får inte leda till passivitet.Den teknisk-vetenskapliga kunskap som världen besitteri dag måste vara utgångspunkt för att lösa problemen. Attständigt invänta mer kunskap är att ständigt skjutaproblemen framför sig eftersom problemen blir allt svårareju mer miljöförstöringen fortgår. Vi måste handla nu ochsamtidigt arbeta för att utveckla ny teknik och skaffa merkunskap som kan göra det lättare att lösa problemen.Inför -92Det framstår som helt klart att varken eller någotannat land ensamt kan lösa de problem som mänsklighetensdestruktiva utveckling medfört. Kunskap är viktig, och engemensam, internationell handlingsplan är engrundförutsättning för att arbetet skall kunna ge resultat.Eftersom ett troligt resultat av en hållbar lösning blir attden materiella levnadsstandarden sänks för de flestamänniskor inom i-världen, är det ytterst viktigt attreformerna genomförs solidariskt såväl internationellt settsom inom varje land. Det är också nödvändigt att kunskapom situationen blir väl spridd bland befolkningen i i-världen, så att förståelse finns för nödvändigheten av bådesolidariteten och åtgärderna.Miljöpartiet de gröna föreslår att en parlamentariskutredning tillsätts för att:samla in kunskap ommiljöproblemens lösningsamordna information frånandra avslutade och pågående utredningar som berörproblemenstudera sambanden mellan ekonomi ochmiljöupprätta ett förslag till konkret nationellhandlingsplan och tidtabellupprätta ett förslag tillkonkret internationell handlingsplan där i-länderna tar påsig ett stort ansvar att minska sin resursförbrukning.Utredningen måste inhämta information från experterpå bl.a. följande områden: humanekologi, internationellekonomi, naturresursräkenskaper, internationellbefolkningsutveckling och energiomsättning. Enmålsättning bör vara att presentera utredningens resultatvid uppföljningen av miljövårds-konferensen . Vårtförslag innebär ett vidare uppdrag än det som lagts på dennationalkommitté som arbetar med att förbereda Sverigesdeltagande i den internationella miljökonferensen iBrasilien 1992.Ett effektivare internationellt miljösamarbeteDet internationella samarbetet har framför allt varitinriktat på att förhandla och utarbeta konventioner. Menarbetet har oftast gått mycket trögt. Med mellanstatligaöverenskommelser går det inte att tvinga något land attförbättra sin miljöpolitik. Det går bara att vädja.Nationalstaterna kan därför fortsätta att förstöra miljön iandra länder genom att prioritera egna kortsiktigavinstintressen.De stora företagen är transnationella och kan spela utländerna mot varandra för att fördröja och förhindra en merlångtgående miljöpolitik. De transnationella företagenmåste få en politisk motpart på miljöområdet för attförhindra att kortsiktig statsegoism och särintressen stopparmiljöarbetet.Det nordiska miljösamarbetet är ett bra exempel somvisar hur trögt det kan gå när alla länder måste vara överensom allt. De nordiska länderna skiljer sig en hel del frånvarandra när det gäller vilka miljö- och naturresursproblemde skapar. producerar mängder med avfall frånkärnkraftverken. och utnyttjarfiskeresurserna hårt. bedriver ett intensivtjordbruk. och är mycket beroende av sinskogsindustri. Länderna bromsar ofta där de själva harstarka ekonomiska intressen.Miljöpartiet de gröna anser att miljöproblemen är såallvarliga att det behövs överstatligt beslutsfattande som ettkomplement till arbete med konventioner. I första hand börSverige arbeta för en grundläggande gemensammiljölagstiftning för . Den europeiska lagstiftningenbör ställa minimikrav. Det är viktigt att lämna möjligheteröppna för de länder och regioner som vill gå längre attkunna göra det.Ett överstatligt beslutsfattande ger också möjlighet förfolkvalda parlamentariker att delta direkt. Vid arbete medkonventioner är det regeringsrepresentanter och derastjänstemän som gör upp. Parlamentariker får baramöjlighet att i efterhand godkänna förhandlingsresultatet.Handelspolitik -- GATTEnskilda länder kan skenbart minska miljöförstöringengenom att förhindra miljöfarlig verksamhet i det egnalandet, men ändå utnyttja produkter från länder somtillämpar de miljöfarliga metoderna. Effekten inträder närmiljöförstörande odlingsmetoder förbjuds i ett land, mensamtidigt import av så odlade produkter är tillåten. Deninträder också när råmaterial försäljs från ett u-land och dendärav tillverkade produkten importeras tillbaks för att efteranvändning tillhöra avfallsberget i samma u-land.In en annan partimotion utvecklar vi vår syn på GATToch handelspolitiken. Vi menar att varje land måste kunnaställa samma miljökrav på importen som på inhemskproduktion. Eftersom miljöproblemen är internationella äringet vunnet för miljöns skull om miljöförstöringen flyttasutomlands. Om ett land t.ex. förbjuder användningen av enviss kemikalie i jordbruket är det hyckleri att importeralivsmedel som är odlade med hjälp av samma kemikalie. Vimenar att måste föra fram miljöhänsyn iförhandlingar om internationella handelsregler. GATT-reglerna måste ändras så att de inte längre riskerar attorsaka ekologisk dumpning.Internationell miljödomstolEn internationell miljödomstol måste inrättas och är ettled i att genomföra den internationella miljöpolitiken. Deinternationella domstolar som finns är inte tillräckliga.Den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter avserenbart europeiska stater. Vid iHaag har enbart stater talerätt och det är flera stater sominte ens har godkänt domstolens jurisdiktion vilket innebäratt dessa stater inte godkänner en dom från domstolen.En internationell miljödomstol kan bli ett effektivtvapen för att tvinga de stater som anslutit sig till domstolenatt följa sina miljörättsliga förpliktelser. Dessutom kan enmiljödomstol hjälpa till att skapa den praxis som saknas påden internationella miljörättens område.Det är viktigt att domstolen utformas på ett sådant sättatt berörda parter, t.ex. miljöorganisationer, och länder hartalerätt vid domstolen. En internationell myndighet måstetillskapas för att kontrollera att de internationellamiljörättsliga skyldigheterna efterlevs samt attverkställighet sker av den internationella miljödomstolensbeslut.Vi föreslår att inom FN verkar för att eninternationell miljödomstol skapas som är öppen för allanationer och andra berörda parter.Under hösten 1990 avslog ett förslag frånmiljöpartiet att skulle ge regeringen i uppdrag attarbeta för en internationell miljödomstol. De argumentsom framfördes av utskottet var mycket svaga.Utrikesutskottet menade att ännu endast en minoritet avvärldens länder var intresserade. Vi anser det vara ettmycket svagt skäl emot att uppmana regeringen att drivafrågan. Om en majoritet motsätter sig är det desto viktigaremed ett kraftfullt svenskt agerande. Utskottet ''utgick ocksåfrån att länderna följde sina förpliktelser''. Någon sakliggranskning kan utskottet knappast ha gjort eftersom justdet faktum att länderna lovar mer än de håller är ett stortproblem i det internationella miljösamarbetet.Internationella överenskommelserSedan en stat undertecknat en internationell konventionär det upp till staten själv att bestämma på vilket sätt manavser att genomföra åtaganden. I en del stater gör maningen skillnad mellan nationell och internationell rätt. Enundertecknad konvention utgör i dessa stater en del av dennationella rätten. Andra länder, som t.ex. ,använder sig av en annan princip -- vi skiljer på nationelloch internationell rätt. En konvention måste inkorporeraseller transformeras för att bli en del av den svenskarättsordningen. Det finns flera tydliga exempel som visar attSverige misslyckats med att fullfölja sina internationellaåtaganden. har undertecknat en rad olikakonventioner på natur- och miljövårdens områden somsedan inte fått sin motsvarighet i den inhemska rätten.Några exempel kan nämnas:Sverige har ratificerat (SÖ 1983:30)vars mål är att skydda vilda djur och växter samt derasnaturliga miljöer. I har vi regler om fredning ochfridlysning av hotade arter, regler som gör det möjligt attavsätta områden till nationalpark och naturreservat, men vihar inget fullgott biotopskydd.Det kan påpekas att de största hoten för djur- ochväxtarter består i de allvarliga biotopförändringar som sker iform av förändrad markanvändning och förgiftning av land-och vattenekosystem.Genom undertecknandet av våtmarkskonventionen (SÖ1975:76) har förbundit sig att skydda vissavåtmarksområden. Ett område som skyddas på detta sätt ärFalsterbo-Foteviken i kommun i län.Området är känt som . Tillstånd har dock givitstill omläggning av väg 100 som kommer att gå igenom detskyddade våtmarksområdet.Östersjökonventionen (1984:38) kräver attfördragsslutande part ''skall vidta alla lämpliga åtgärder föratt förhindra sådan förorening av marinamiljö som orsakats av utforskning eller utvinning''. Enligtkontinentalsockellagen är det regeringen som kan meddelatillstånd till provborrning och utvinning. Vid dennatillståndsprövning behöver ingen hänsyn tas tillmiljöaspekter. Kontinentalsockellagens 10§ medför att miljöskyddslagen inte gäller förränanläggningen redan är upprättad.Dessa exempel på brist på tillämpningar avkonventioner utgör brott mot konventionernas syften. Föratt inte ska bryta mot folkrättsliga principer krävermiljöpartiet de gröna att samtliga internationellakonventioner som ingåtts av ska få sinmotsvarighet i den nationella svenska rätten. Eninventering av samtliga miljökonventioner som Sverigeställt sig bakom måste göras för att bedöma vilka ändringari lagstiftningen som krävs. måste föregå med gottexempel, det är en förutsättning för att vara trovärdig iinternationella miljösammanhang.Rätten till fri informationI de fall en stat bryter mot en internationellöverenskommelse ska den kunna fällas av en internationellmiljödomstol. För att brott mot internationella avtal ochinternationell lag ska kunna upptäckas krävs att det finns enfungerande internationell tillsyn.En förutsättning för att det internationella rättssystemetska bli effektivt är att det finns fri och öppen informationom de olika ländernas åtgärder och avsaknad av åtgärder.Tillgången på information gör det möjligt för enskilda,miljöorganisationer och andra stater att kontrollera omstaterna följer sina internationella förpliktelser.Vid konferens enadesministrarna om att verka för rätten till fri information.Anledningen till detta var bl.a. att man ansåg det viktigt attenskilda och organisationer ska ha rätt att ta del avinformation för att kunna påverka viktiga beslut som kan fåbetydelse för miljön.Miljöpartiet anser att det är en självklarhet att enskildaoch organisationer ska ha rätt till fri information för attkunna påverka beslut samt för att kunna kontrollera attländerna följer sina internationella förpliktelser på natur-och miljövårdens områden. För att denna rätt skasäkerställas, kräver vi att den inom FNska verka för att en konvention upprättas om friinformation till uppgifter som rör miljön.Miljöpartiet anser även att den inomFN ska verka för att miljöorganisationer fårobservatörsstatus i de internationella konventionernaskommissioner.Globala luftföroreningsproblemTill de globala luftföroreningsproblemen höruttunningen av ozonskiktet samt klimateffekterna, dvs.luftföroreningarnas påverkan på jordytansmedeltemperatur och nederbördsförhållanden.Till skydd för ozonskiktet har (SÖ 1986:69) upprättats och inom ramen för denna harMontrealprotokollet (SÖ 1988:35) skapats.Montrealprotokollet har skrivits under av 46 stater ochratificerats av 47 stater. Av de länder som inte undertecknatutgörs huvuddelen av utvecklingsländer.Medlemsstaterna förbinder sig att reducera sinproduktion och användning av klorfluorkarboner (CFC)fram samt att frysahalogenanvändningen på dagens nivå. Arbete pågår medatt föreslå att ytterligare ämnen ska omfattas avkonventionen. Till dessa hör bl.a. HCFC, dvs. mjukafreoner samt koltetraklorid. Förslag har även lagts fram fören total avveckling av CFC fram till år 2000.Regeringen bör med kraft driva ett totaltavvecklingskrav av samtliga freontyper, även av ickefullständigt halogenerade freoner, i de fortsattaförhandlingarna inom ramen för Montrealprotokollet.En av artiklarna i Montrealprotokollet säger att u-ländermed låg CFC-förbrukning ska ha rätt till ekonomisk ochteknisk hjälp för att kunna frångå användningen.Miljöpartiet anser att den måste varabetydligt mer offensiv när det gäller att hjälpa u-ländernamed ekonomiska medel för att kunna frångå sinfreonanvändning för att övergå till miljövänligarealternativ.Beträffande klimatförändringarna pågår arbetemed att skapa underlag för en global konvention omklimatpåverkande ämnen. Tanken är att konventionen skavara klar för undertecknande vid iBrasilien 1992. anser att det är mycket viktigtatt en global konvention om klimatförändringar kommer tillstånd. har regeringen agerat alltför passivt iinternationella sammanhang. måste den svenskaregeringen agera aktivt för att se till att konventionen blirett verkningsfullt instrument för att förhindra de pågåendeklimatförändringarna.För att visa att menar allvar med initiativet tilldenna konvention och för att internationellt bli trovärdigtkräver att regeringen upprättar ennationell avvecklingsplan för fossila bränslen.Regionala luftföroreningsproblemFörsurningen är ett regionalt problem som måste lösasgenom bilaterala överenskommelser mellan de olikastaterna i en världsdel. Inom ramen för ECE (EconomicCommission for Europe) gäller för , ochCanada en konvention, , om gränsöverskridandeluftföroreningar . Målsättningen är attsvavelutsläppen års nivå ska reduceras med 30%fram till 1993.Beträffande kväve gäller ett protokoll somkräver frysning av kväveutsläppen års nivå,målsättningsåret är . Planer finns på att upprätta ettprotokoll även för kolväten. Som ett första steg har mantänkt att utgå från krav på en procentuell nedskärning avutsläppen.Inför nästa förhandlingsomgång, som börjar i november1991, är tanken att man ska ha ett underlag till en nyförsurningskonvention. Denna ska inte utgå frånprocentuella nedskärningar av utsläpp, utan istället byggapå ''vad naturen tål''. Miljövårdsmyndigheter imedlemsstaterna arbetar nu för att ta fram kritiskabelastningsgränser för nedfall av försurande svavel- ochkväveföreningar. Arbetet är unikt så till vida att forskarefrån de olika länderna inom konventionens ram själva harfått besluta om en gemensam handledning för vilkaekologiska och kemiska principer som ska gälla vidfastställandet av de kritiska belastningsgränserna. Arbetetutgör ett utmärkt exempel på hur man med ett gemensamtengagemang från de olika staterna försöker lösa deregionala problemen. har avsattpengar för att bistå i arbetet och svenskaforskare har varit där för att initiera det praktiska arbetet.Miljöpartiet anser att regeringen måste stödja dettaarbete genom att se till att en försurningskonvention somutgår från de kritiska belastningsgränserna upprättas. Inomramen för konventionen måste regeringen kräva merlångtgående åtgärder än ''bästa möjliga teknik'' förindustrier.HavenHavsrätten kännetecknas dels av överenskommelsersom täcker vissa regioner, t ex , dels av överenskommelser som reglerarvissa ämnen, t ex förbud mot dumpning från fartyg. Inom detta systemfinns stora luckor. anser att envärldsomfattande havskonvention måste skapas som gällerför alla hav. Denna konvention ska innehålla regler för allverksamhet till havs och även innefatta övrig verksamhetsom direkt påverkar havsmiljön, alltså även landbaseradverksamhet. Utöver denna konvention behövs regionalaöverenskommelser med mer specifika regler.Inom tillrinningsområde bor 70miljoner människor. På grund av övergödning är, enligtSvenska , ca 150--200kvadratkilometer längs , Bottenhavets ochBottenvikens kuster döda. Det är sund, skärgårdar ochgrunda vikar som skulle kunnat ha en stor produktion avbottendjur och fisk om de inte varit övergödda.Östersjön är ett mycket känsligt hav. Den långsammavattengenomströmningen gör att gifter ansamlas iorganismer och sediment som nedbrytningen gårlångsamt. Trots att samtliga länder runt harstoppat användningen av DDT och begränsat användningenav PCB finns de båda ämnena fortfarande i högakoncentrationer i . Även dioxiner som bildas vidolika industriprocesser utgör ett problem. bestårav brackvatten där organismerna är extra känsliga eftersomde lever på gränsen till vad de kan anpassa sig till.Orsakerna till den katastrofala situationen i ärindustriernas och trafikens utsläpp, kväveläckage från jord-och skogsbruk samt bristfällig rening från reningsverk. Ettstort hot utgörs av den pågående oljeprospekteringen.Ytterligare ett hot mot ekologi är delångtgående planerna på en bro över Öresund.Internationella krafttag krävs för att ska kunnaöverleva.Miljöpartiet anser att ska verka för attHelsingforskonventionen (SÖ 1984:38) utvecklas.HELCOM () bör fungera sombas för samordning av de olika ländernas internamiljölagstiftning. Kraven på lokalisering, teknik ochutsläpp bör gälla i samtliga stater. För att detta ska varamöjligt att genomföra måste de övriga staterna stödja debaltiska staterna ekonomiskt till miljöinvesteringar.HELCOM ska se till att bindande kvalitetsnormer förluft och vatten fastställs inom konventionenstillämpningsområde. För att normerna ska kunnaupprätthållas krävs att varje stat har en plan för hur mantänkt uppnå målet. De olika staternas genomförandeplanerska fastställas av HELCOM. Efter fastställandet fårgenomförandeplanerna rättsverkan och blir bindande förmedlemsstaterna.För att kvalitetsnormerna ska kunna upprätthållas är detviktigt med ett effektivt och fungerande kontrollsystem. Ettsådant system kan skapas genom att HELCOM utvecklarett system för monitoring av utsläpp till havet.Resultatet av mätningarna ska vara offentliga så att detklart framgår vilka stater som följer sina villkor.Helsingforskonventionens bestämmelser måste varabindande och inte endast utgöras av rekommendationer.Bestämmelser om analysmetod och kvalitetskrav påmätningar måste införas för att inte onödiga tvister skauppstå vid tillämpningen.En av orsakerna till den bristande effektiviteten hos deninternationella rätten är avsaknaden avefterlevnadskontroll samt att påföljder för fördragsbrottsällan utdöms. Ska kunna räddas krävs eneffektiv kontroll samt att de stater som inte följer sinaförpliktelser riskerar någon form av påföljd.HELCOM ska fortlöpande övervaka tillämpningen avkonventionen. Konventionen förses med en artikel därmedlemsstaterna godkänner att HELCOM har rätt attutföra monitoring inom de suveräna staternas territorium.Resultaten av mätningarna skall vara offentliga så attenskilda och organisationer har möjlighet att agera omnågon nation inte följer sina åtaganden.I en särskild motion om har miljöpartietföreslagit ett balto-skandiskt råd som bl.a. ska arbeta medde miljöfrågor som berör . Om ett sådantråd kom till stånd skulle miljösamarbetet ytterligarefördjupas.Sverige bör verka för att även skaregleras av ett system liknande det som bör gälla förÖstersjön. Administrationen för Paris- ochOslokonventionerna (SÖ 1976:14, SÖ 1972:25) som gällerför bör samordnas för att minska byråkratin. Detkan ske genom att slås ihop så att möten kan hållas inomramen för båda konventionerna.Oslokonventionen reglerar dumpning. De substansersom konventionen behandlar är uppdelade på olika listor.Den svarta listan upptar de ämnen som är förbjudna attdumpa. Den grå listan upptar ämnen som får dumpas menkräver speciell försiktighet. Konventionen kräver att ingaämnen får dumpas utan godkännande av behörig nationellmyndighet.Vi anser att inför skaverka för att ''försiktighetsprincipen'' ska införas iOslokonventionen. Med det menas att utsläpp inte får skeom inte utsläpparen kan bevisa att ämnet inte är skadligt.Dessutom bör Oslokonventionens ämneslistor revideras såatt de överensstämmer med det aktuella kunskapsläget.Östersjösekretariatet och försurningssekretariatetEnskilda och organisationer ska ha möjlighet att påverkade beslut som får betydelse för framtid. Det ärdärför viktigt att regeringen stödjer initiativ att tillsammans medmiljöorganisationer i de andra kuststaterna starta ettÖstersjösekretariat som bl.a. får till uppgift att stödja denya miljöorganisationerna i Östeuropa.Även arbetet inom det internationellaförsurningssekretariatet (The Swedish NGO secretariat onAcid Rain) bör uppmuntras. Det internationellaförsurningssekretariatet fungerar som en informationsbankoch opinionsbildare. Sekretariatet gör det möjligt att spridaoch ta emot information mellan länder via en icke statligorganisation.Regeringens förslag till statsbudget på miljöområdetpresenteras inte i sin helhet förrän i samband medmiljöpropositionen . Om inte regeringen haranvisat några pengar i denna kommer vi att i en motionföreslå stöd till ochförsurningssekretariatet.Handel med miljöfarligt avfallInom ramen för har en global konvention omhandel med miljöfarligt avfall antagits i 1989.Konventionen kräver att avfallsexportören i förväg skameddela regeringarna i de exporterande och importerandeländerna före det att transporterna äger rum.Cirka 45 länder har redan förbjudit import av avfall frånandra länder. har i sin tur krävt ett förbud motexport av avfall från industriländerna till u-länderna.Baselkonventionens notifikationssystem begränsar inte deninternationella handeln med avfall! Konventionenförbjuder inte export av avfall från i-länder till ochden omfattar inte heller radioaktivt avfall.