mot · GE02Sf243 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundKostnaderna för sjukförsäkringen har ökatexplosionsartat . Kostnadsökningarna har stigitfrån ca till ca 40 miljarderkronor år 1990.Under de senaste åren har utgifterna försjukförsäkringen vuxit med i genomsnitt ,medan reallönesumman vuxit med i genomsnitt 1,6 procent.Ökningstakten i sjukförsäkringen har således varit betydligthögre än ökningen av de samlade lönerna.Kostnadsökningen inom sjukförsäkringen har främstberott på att det s.k. sjuktalet -- antalet sjukpenningdagarper försäkrad och år -- stigit mycket kraftigt på senare år.År 1984 var sjuktalet för att ha legatomkring . En dags ökning av sjuktalet beräknaskosta försäkring och statsbudget ca 1,5 miljarder kronor.Orsakerna till ökningen av sjuktalet har varit flera:Regeländringar, t.ex. borttagandet avkarensdagen och införandet av det s.k.timsjukpenningsystemet,Förändrad praxisutveckling, t.ex. att en stor delarbetslösa har gått sjukskrivna,Hög sysselsättningsgrad, vilketerfarenhetsmässigt leder till ökad sjukskrivningsfrekvens,Attityderna till försäkringen, vilka har enligt flerastudier förändrats på grund av genomförda regler ochpraxisutvecklingen.Från moderata samlingspartiets sida pekade vi även påföljande faktorer:Att sambandet mellan kostnader ochförmåner försvunnit, varför det är svårt att se helheten isystemet,Att försäkringskassornas totala ansvar försjukersättning, kontroll etc. minskat företagensinformation om sambandet mellan arbetsmiljö,arbetsledning och sjukfrånvaro,Att sjukpenningenutbetalas snabbare än motsvarande lön, som i regelutbetalas en gång ,Att timsjukpenningen medsina komplicerade och svårtolkade regler i ett mycket stortantal fall ger högre ersättning än motsvarande lön, vilketuppmuntrar till missbruk.BesparingsåtgärderRedan i 1988/budgetproposition och finansplanframhölls nödvändigheten av besparingar isocialförsäkringssystemen. Trots detta och trots attmotionskrav om besparingar inom bl.a. sjukförsäkringenlagts fram av moderata samlingspartiet har inga merbetydande besparingsförslag lagts fram av regeringen förränden i prop. 1990/91:59 Om vissa ändringari sjukförsäkringen m.m. Regeringen framhöll ipropositionen att det var nödvändigt att hejdakostnadsutvecklingen genom sänkta kompensationsnivåerinom bl.a. sjukförsäkringen.I en partimotion från moderata samlingspartiet ianledning av denna proposition framhölls att konkretaåtgärder var nödvändiga för att öka produktiviteteten inäringslivet, motverka ''friskfrånvaron'', skapa incitamentför förbättringar i arbetsmiljön och minskakostnadsutecklingen i sjukförsäkringen.Vi erinrade om att vi lagt fram förslag omsänkta kompensationsnivåer, men att förslagenregelmässigt avslagits av riksdagsmajoriteten. Vikonstaterade med tillfredsställelse att regeringen till slutinsett behovet av besparingar samt att våra motiv förbesparingarna accepterats.Vi beklagade emellertid att regeringen frångått sitttidigare förslag om en arbetsgivarperiod i försäkringen utanatt något egentligt motiv för denna ändrade inställningangetts.Efter utskottsbehandlingen av regeringens propositionbeslutade att:En arbetsgivarperiod skall varainförd ,Kompensationsnivåninom sjukpenningförsäkringen skallvara ,Kompensationsnivån därefter skall ,Kompensationsnivån skall vara fr.o.m. den 91:adagen.Den som lider av sådan sjukdom som kan antas medföraett större antal sjukperioder skall kunna få kompensationmed . Detta skalltillämpas restriktivt.När sjukpenning utges med 65 respektive 80 procentskall denna minskas om den försäkrade får löneller AGS-ersättning som överstiger dessa nivåer med 10procent. När sjukpenning utgår minskassjukpenningen med sådana ersättningar som överstigerdenna.Vi beklagar att en arbetsgivarperiod inte kunde införasfr.o.m. , men noterar med tillfredsställelse atten proposition i ärendet aviserats till april månad 1991.Detta bör innebära att en arbetsgivarperiod kan införasfr.o.m. den 1 januari 1992.Regeringen har tidigare ansett att det finns starka skälför en arbetsgivarperiod. De skäl som då angavs var att enarbetsgivarperiod skulle:1. ''medverka till en förbättrad arbetsmiljö''2. ''förbättra möjligheterna till rehabilitering''3. ''medföra rättvisare kompensation förinkomstförluster''4. ''minska den administrativa belastningen påkassorna''5. ''förstärka arbetsgivaransvaret för de anställdashälsa''Moderata samlingspartiet delar helt dessa bedömningaroch förutsätter att den aviserade propositionen läggs framunder vårriksdagen. Till de ovan nämnda fördelarna med enarbetsgivarperiod bör också läggas att den enligt vårbedömning kommer att innebära en ytterligare sänkning avsjuktalet med minst två dagar.Ett sjuklönesystem innebär en god trygghet förarbetstagaren som arbetsgivaren ges ett ökatincitament till att motverka arbetsskador genomarbetsmiljöförbättrande åtgärder. En ökad satsning på bl.a.företagshälsovård kan ske från arbetsgivarens sida.Sänkta socialavgifterFörutsättningen för införandet av en arbetsgivarperiodbör vara att motsvarande nedsättning avsjukförsäkringsavgiften sker.Egenföretagare och företag med få anställda skall hamöjlighet att teckna tilläggsförsäkring även . Gränsen för möjligheten till tilläggsförsäkringbör sättas högre än de 50 basbelopp som varitaktuella i regeringens lagrådsremiss.Vid beredningen av frågan om sjuklön bör ävenövervägas om med 65-procentigkompensationsnivå kan ersättas med karensdagar.Ytterligare besparingar möjligaSjukpenning under rehabilitering är en särskild form avsjukpenning som kan utgå under tid för rehabilitering.Denna typ av sjukpenning skiljer sig från vanligsjukpenning genom att samma krav på arbetsförmågansnedsättning inte föreligger. Villkoret är enligt AFL 2 kap.11 § att rehabiliteringsåtgärden är ''ägnad att förkortasjukdomstiden. ''Praxisutvecklingen har utsträckts när det gällerförsäkringens räckvidd vad gäller sjukpenning underrehabilitering. ''följde försäkringen med'' underviss tid för rehabilitering men numera kan sådansjukpenning utgå , bl.a. för högrestudier. Den försäkrade skall kunna direktplaceras i arbeteinnan sjukpenningen upphör och sjukpenning utgår ävenunder väntan på rehabilitering. Denna väntan kan infört.ex. högskoleutbildning bli mycket lång.Riksrevisionsverket har uppmärksammat denna frågaoch har grovt uppskattat betydelsenav praxisändringen till 1--2 sjuktalsenheter. Detta innebäratt sjukförsäkringen genom ändrad praxis på detta områdeorsakat merutgifter på många miljarder kronor.RFV har i skrivelse till regeringen ansett att en prövningbör ske om inte kravet på direktplacering i arbete kanupphöra. Verket ifrågasätter om intesjukpenningutbetalningen kan upphöra efter två terminersutbildning, d.v.s. enligt den praxis som tillämpades före år1983.Det är i sammanhanget viktigt att påpeka attsjukpenning vid rehabilitering och utbildningsbidrag kanutgå till snarlika grupper. I en vuxenutbildningskurs kant.ex. två personer med samma fysiska och psykiska status hahelt skilda ekonomiska villkor. Den som går sjukskriven harfull sjukpenning, medan den andre eleven endast harutbildningsbidrag på grund av arbetslöshet. Orättvisanupplevs ännu större vid t.ex. högskoleutbildning där övrigakursdeltagare får försörja sig genom att ta studielån.Vi anser att en återgång till tidigare praxis är att förordaoch delar åsikt att en sådan åtgärdsnarast skulle vara ägnad att ge en skjuts åtansträngningarna att genomföra ''arbetslinjen'', samtidigtsom en rejäl besparing inom sjukförsäkringen kan göras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att en nedsättning avsjukförsäkringsavgiften motsvarande kostnaden förarbetsgivarperioden skall ske i samband medarbetsgivarperiodens införande,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt egenföretagare och företag med få anställda skall hamöjlighet att teckna tilläggsförsäkring även i en arbetsgivarperiod och att gränsen skall sättashögre än 50 basbelopp,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt karensdagar bör övervägas i samband med utarbetandetav en arbetsgivarperiod,4. att beslutar om sådan ändring av 2 kap. 11§ AFL att villkoren och maximaltiden för sjukpenningunder rehabilitering anges på sådant sätt att senare tidspraxisutveckling motverkas i enlighet med vad som anförtsi motionen.