mot · GE02Kr288 · 1991-01-25 00:00:00 — Det ärdärför ett rättvisekrav att rättighetsinnehavare påmusikområdet kompenseras i enlighet med förslaget ikonstnärsnämndens promemoria från 1985.Det belopp regeringen föreslagit är lågt och visar att maninte är beredd att jämställa musiker och komponister medförfattare när det gäller rätten till biblioteksersättning.Vi föreslår därför en ersättning enligtkonstnärsnämndens förslag, vilket innebär en årlig summasom motsvarar folkbibliotekens innehav av fonogram ochmusikalier multiplicerat med biblioteksersättningen förreferensexemplar av svenskt originalverk. De 250 000musikalier, tillgängliga via fjärrlån från musikaliskaakademiens bibliotek (), skulle också ingå iunderlaget.Enligt tillgängliga uppgifter är mediebeståndet följande:För år 1991 beräknas antalet musikalier, inklusive 250 000notexemplar ur MAB:s samlingar, till 760 000. SCBredovisar dels bibliotekens talböcker dels övriga fonogram,uppgick de senare till ett antal av 795 000. Med desenaste årens ökning av antalet övriga fonogram beräknasbeståndet innehålla ca 840 000 exemplar 1991.Med biblioteksersättningen som beräkningsgrund, 276öre för referensexemplar av svenskt litterärt verk, blirersättningen för noter och fonogram . ; 2 318 000kr. är fonogramersättning som delas lika mellanupphovsmän och utövare, . är upphovsmännensersättning för noter.På samma sätt som styrelsen för SverigesBildkonstnärsfond fördelar visningsersättningen till bild-och formkonstnärer, föreslår vi att biblioteksersättningenför utlåning av musikaliskt material tillförs en särskild fondmed en egen styrelse inom konstnärsnämnden.6.6 Bidrag till filmkonstnärerGenom ett riksdagsbeslut tillfördeskonstnärsnämnden . för särskilda insatser påfilmområdet. Pengarna var i första hand tänkta somstartbidrag för unga filmare, till film- och videoexperimentoch för att stödja manusförfattare till konstnärligt syftandefilm.Det finns ett stort behov och intresse för denna sortsfilmproduktion. tog konstnärsnämnden emot287 ansökningar, 167 fler än året innan.Gallringen blev hård och kvalitetsbedömningen givetvismycket sträng då anslaget räckte till 15 projektbidrag.Att producera svensk film är jämförelsevis dyrt, inteminst p.g.a. det lilla språkområdet. För att främjakonstnärlig mångfald och yttrandefrihet krävs en meragenerös bidragsgivning. En särskild filmproposition haraviserats och vi avser att återkomma när regeringsförslagetföreligger.7. Förvärv av konst för statens byggnaderEnligt kulturministerns förslag bör Handarbetets vännertillförsäkras stöd genom konstinköp för ett visst belopp avde medel som står till statens konstråds disposition.Folkpartiet liberalerna anser att Föreningen bör -- i realt värde -- tillförsäkras minst detstöd som utgick under föregående budgetår.8. Bidrag till Svenska riksteaternVid sidan av Operan och är ennationell teaterinstitution med uppgift att svara förturnéverksamhet över hela landet. turnéerutgör grunden för arbetet inom de 220 teaterföreningar sommed kommunalt stöd inköper och arrangerarteaterföreställningar överallt där det finns en teaterlokal.Riksteatern är alltså både en centralt producerande teateroch en lokalt och regionalt verkande teaterorganisation.Båda dessa sidor av verksamheten förutsätter varandra.Riksteatern har dessutom påtagit sig en radkulturpolitiskt viktiga uppgifter inom ramen för sina statligaanslag. ansvarar för ,teaterverksamheten i folkparkerna samt ,Tyst teater, Teater på finska osv. har också ensärskild turnerande ensemble för barn- och ungdomsteater,Unga Riks. Vidare lämnar ekonomiska bidragtill landets länsteaterkonsulenter, tillamatörteaterverksamheten genom samt till finskspråkig amatörteaterverksamhet.I årets budgetproposition föreslår regeringen attRiksteaterns anslag sänks med ''realt'' 23 milj.kr. Som skälför detta förslag anförs att ''synes vara minstbunden vid fasta åtaganden''.Regeringens förslag när det gäller verkarhastigt hopkommet och föga genomtänkt. Förslaget byggeruppenbarligen på felaktiga föreställningar om Riksteaternsroll.Ett studium av verksamhet visar attRiksteatern i själva verket bundit sig vid en rad viktigaåtaganden som ingår bland förutsättningarna för denkulturpolitik som omfattats av samtligariksdagspartier. Organisationen har genomarbetet inom de lokala teaterföreningarna och inomlänsteaterföreningarna möjliggjort spridningen av de friagruppernas och länsteatrarnas föreställningar. Riksteaternsegen turnéproduktion är grunden för denna lokala ochregionala kulturverksamhet.Den föreslagna nedskärningen av anslaget tillRiksteatern skulle vara ett hårt slag mot svenskt kulturliv.Riksteatern skulle utan förvarning tvingas göra omfattandeförändringar och omprioriteringar vars effekter för landetinte kan överblickas. Teatern måste således från ena dagentill den andra antingen drastiskt minska sin turnéverksamhetoch därmed överge teaterpubliken ute i landet eller ocksåavstå från att fullgöra flera av sina tidigare nämndakulturpolitiska åtaganden.Inte bara reformer utan även nedskärningar måstekunna motiveras. Regeringen har inte lämnat någrakulturpolitiska argument för sitt förslag och skjuter därmedifrån sig till att ta ställning till smärtsammanedläggningar. Detta är desto mer anmärkningsvärt somden av regeringen tillsatta teaterkostnadsutredningen skalllämna sitt betänkande redan i april 1991.Det vore naturligt att turnéverksamheten i landet ochsamspelet mellan och länsteatrarna fickbedömas i ett sammanhang. Eventuella förändringar iRiksteaterns uppdrag bör därför anstå till dess regeringengivit ett genomarbetat beslutsunderlag.Det är oacceptabelt att nu beröva teaterpubliken ute ilandet dess rättmätiga andel av svenskt teaterliv och därmedytterligare öka obalansen mellan de större städerna ochlandet i övrigt.En minskning av turnéverksamheten motsvarande 23milj.kr. skulle dessutom innebära ett bortfall av drygt 100arbetstillfällen för de sceniskt verksamma och ytterlgareöka den redan alltför höga arbetslösheten bland dessa.Vi föreslår att anslaget till räknas upp med23 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag.9. Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutionerI förra årets bugetproposition anfördes att bidragen tillde regionala institutionerna skulle räknas upp medsammanlagt 2l3 grundbelopp under de två kommandebudgetåren. 65 av dessa grundbidrag föreslås i åretsbudgetproposition.Riksdagen beslutade anvisa medel till sammanlagt 52grundbidrag utöver regeringens förslag. Av de anvisadebidragen var l0 avsedda som ett särskilt stöd förNorrlandsoperans turnéverksamhet. föreslår nuatt sammanlagt l00 nya grundbelopp anvisas för budgetåretl99l/92.Det är anmärkningsvärt att regeringen i åretsbudgetproposition inte ens fullföljer det löfte som ställdesut förra året.Förfaringssättet är så mycket mer anmärkningsvärteftersom förväntningarna varit högt ställda efter de tvåutredningarna ''Kultur i hela landet'' och ''Symfonierna ochsamhället''.Med hänvisning till de behov de båda utredningarnapåvisat och regeringens i budgetproposition redovisadelöfte att anvisa utökade anslag anser vi att det är nödvändigtatt anvisa ytterligare l0 grundbidrag till teater- ochdansinstitutioner och 35 grundbidrag till musikinstitutioner.Kostnaden för staten kan beräknas till 5,8 milj.kr.Den klassiska vitae iVäxjö bör av detta tilldelas ett antal grundbidrag.Verksamheten vid Skådebanan i harupphört. Även detta år föreslår kulturministern attregeringen skall få disponera de de 37 grundbelopp, somSkådebanan tidigare erhållit för teaterfrämjandeverksamhet. Vi anser att dessa bidragutnyttjas på bästa sätt om de tillförs de regionala teater-,dans- och musikinstitutionerna genom utökning av antaletgrundbelopp. Inte minst mot bakgrund att kulturministerninte fullföljer sina under föregående år utställda löften,borde ett genomförande av vårt förslag innebära envärdefull förstärkning av institutionerna både i Stockholmslän och i landet i övrigt.l0. Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupperI förra årets budgetproposition redovisadekulturministern att anslagen till de fria grupperna skulleräknas upp med 5 milj.kr. i budgetpropositionen för årl99l/92. En stor del av förstärkningen skulle gå tillgruppernas barn- och ungdomsteaterverksamhet.Kulturutskottet ville inte biträda förslag från bl.a.folkpartiet liberalerna att anslagshöjningen skullegenomföras redan året l990/9l.Kulturutskottets majoritet uttalade emellertid att det varväl motiverat att höja anslaget. Liksom regeringen ansågmajoriteten att höjningen skulle genomföras budgetåretl99l/92.Regeringen fullföljer inte nu sitt löfte om höjning avbidragen och anvisar endast ett nytt särskilt anslag för attstödja konstnärerna inom området.Vi vill understryka att de fria teater- ochmusikgrupperna är en viktig del i kulturlivet. Gruppernaarbetar med personliga uppoffringar och meden jämförelsevis blygsam budget.I detta sammanhang vill vi särskilt uppmärksammagruppernas insatser för barnkulturen. De friateatergrupperna ansvarar för avföreställningarna för barn och ungdom. De turnerar överhela landet och har ett utvecklat samarbete medarrangörerna. De höjda resekostnaderna gör attarrangörerna (kommunerna) köper färre föreställningar,vilket allvarligt drabbar barnpubliken.Det statliga bidraget får därför allt större betydelse förgruppernas existens. Om den turnerande verksamhetenskall kunna fortsätta måste statens ansvar i form av bidragutgöra basen i gruppernas ekonomi. Genom en förstärkningav det statliga stödet ökar förutsättningarna att bibehållakontinuiteten i verksamheten i överensstämmelse med dekulturpolitiska målen, och riskerna för avmattning i denkonstnärliga utvecklingen motverkas.Vi föreslår att det av regeringen i tidigarebudgetproposition framförda löftet fullföljs och att anslagettill de fria teater- och dansgrupperna för l99l/92 ökas. Totaltbör 5 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit anvisas.l1. KulturmiljövårdVi hänvisar i detta sammanhang till den separata motionom kulturmiljöfrågorna där liberalernas förslagredovisas.l2. Bidrag till regionala museerEnligt l990 års budgetproposition skulle länsmuseernatilldelas ytterligare l75 grundbelopp fr.o.m. l juli l99l. Avdessa har tidigarelagt 50. Det hänvisades till attreformen är särskilt angelägen genom påvisade brister ilänsmuseernas ekonomi (utredning från länsmuseernassamarbetsråd och l988) och genom ökadesatsningar bl.a. barnverksamhet, konst och ekologi.Under det senaste året har utbildningsministern ochstatens kulturråd initierat omfattande överläggningarmellan länsmuseerna och deras huvudmän, landsting ochkommuner angående l99l års budget. Ökade lokala insatserhar framställts som en förutsättning för att vederbörandelänsmuseum skulle få del av det ökade statsbidraget. Imånga fall har dessa diskussioner avsevärt påverkat de avlandstinget och kommunerna beslutade budgetramarna förår l99l.När ökningen av statsbidragen nu uteblir genom attregeringen tar tillbaka tidigare utfästelser, kan detta leda förtroendekris mellan länsmuseerna och derashuvudmän, som trovärdigheten i den statligamuseipolitiken äventyras. Om ingenting görs för attundvika detta kan följden bli en ekonomisk kris förlänsmuseerna genom neddragning av landstings- ochkommunbidrag l992.För att återställa förtroendet och med hänsyn till denönskade verksamhetsutvecklingen är det angeläget attåtminstone någon del av den utlovade ökningen av antaletgrundbelopp kommer till stånd. Vi föreslår därför attriksdagen anvisar bidrag till 50 grundbelopp, 5,1 milj.kr.,utöver vad regeringen föreslagit.l3. i har förinnevarande budgetår ett statsbidrag uppgående till 8,2milj.kr. med uppräkning i årets budget.Vi har ingen erinran mot de årliga statsbidragen menanser att anslaget kan sänkas med 3,0 milj.kr.l4. Museernas bevakningskostnaderI förra årets budgetproposition föreslogs en viss utökadmedelsanvisning för att täcka uppkomna underskott i destatliga museernas bevakningskostnader. Den föreslagnasumman räckte endast till att täcka en del av underskottet.Riksdagen uttalade därför att regeringen -- efter vissutredning -- skulle återkomma till med förslag ommedel på tilläggsbudget om detta skulle befinnasnödvändigt för att upprätthålla en oförändradbevakningsnivå (l989/90 KrU2l).I planeringen för verksamhetsåret l990/9l har berördamuseer utgått från att riksdagsbeslutet skulle gälla. Det hardärför skapats tvivel om statens förmåga att driva enkonsekvent kulturpolitik, när regeringen i tilläggsbudgeteninte återkom med förslag om ytterligare medel, utan endastföreslog sammanslagning av anvisade medel förbevaknings- och utvecklingsändamål, vilket också blevriksdagens beslut.Situationen har senare försvårats genom att de medelsom ställts till förfogande varit otillräckliga. Några museer,särskilt och statens konstmuseer, harendast fått en del av sina bevakningskostnader täckta ochhar tvingats till nedskärningar i ordinarie verksamhet.Med anledning härav föreslår vi att bör geregeringen tillkänna att riksdagsbeslutet från l990 bör liggafast.Regeringen bör återkomma med förslag om hurmuseernas bevakningskostnader skall täckas.l5. Medel för ökad samverkan mellan museernaUnder har verksamheten vidlandets museer blivit alltmer framgångsrik. hardet emellertid blivit alltmer tydligt att utvecklingen skullekunna vara ännu fördelaktigare genom en ökad samverkanmellan museerna. Ett exempel på vad som kan uppnås ärde kulturhistoriska museernas landsomfattande samarbetebeträffande insamling och dokumentation inomSAMDOK, som etablerades , med ettsekretariat vid Nordiska museet.Behovet av ökad samverkan och ev. centrala huvudmänför gemensamma uppgifter har gång på gång understrukitsav Länsmuseernas samarbetsråd. En åtgärd för atttillmötesgå dessa önskemål var inrättandet avansvarsmuseerna 1987.Flera av de diskuterade samordningsuppgifterna har nuknutits till , och effektiv samverkan mellanmuseerna har äntligen kommit till stånd. Framför allt gällerdetta två viktiga funktioner, där det länge stått klart att engemensam verksamhet är en förutsättning för att museernaskall kunna utvecklas.INSAMI bildades INSAM -- Information isamverkan vid svenska museer -- med målet att utveckla ensamordning av arbetet inom ADB-området, ge utbildningoch service m.m. har ställt personal tillförfogande för inrättande av ett sekretariat, och ytterligarestatliga museer deltar aktivt med personalresurser.Emellertid behövs också medel för vissa konsulttjänster,program m.m. INSAM:s ledning, , medföreträdare för museerna och , hardärför i en bilaga till anslagsframställninganhållit om . för att säkerställa verksamheten.FotosekretariatetEnligt överenskommelse med har detlänge varit meningen att skall övertagaansvaret för numera nedlagdabildkonsulentverksamhet, genom att ett fotosekretariatinrättas vid museet. Krav på inrättande av ett sådantsekretariat har framförts upprepade gånger. Som ettföredöme framstår det norska fotosekretariatet.Genom samverkan mellan och Nordiskamuseet kunde ett provisoriskt sekretariat inrättas våren1990. Sekretariatet arbetar med att samordnautvecklingsarbetet vid landets bildsamlande museer ocharkiv, och med att klarlägga viktiga, gemensammametodproblem rörande dataregistrering och elektroniskbildlagring. I verksamheten prioriteras också åtgärder förökad samverkan mellan museerna och de yrkesverksammafotograferna samt konserveringstekniskt utvecklings- ochrådgivningsarbete. Finansieringen av sekretaritet är säkradtill . För att undvika nedläggningmåste medel anslås i ordinarie budget.Sammanfattningsvis föreslår vi att som bidragtill utöver av regeringen föreslaget beloppbeslutar att anslå . för gemensammasamordningsuppgifter, varav . för INSAM-rådetsverksamhet, och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de kulturpolitiska målen börkompletteras med dels ett krav på konstnärlig kvalitet, delsett krav på rimliga arbetsvillkor för landets fritt arbetandekonstnärer,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidragsanställda inomkultursektorn,1]2. att till centrumbildningarna (G 2) beräknar1 milj.kr. utöver regeringens förslag,3. att beslutar att projektet permanentas,4. att beslutar att till konstnärsnämnden anvisa2 . för att inleda försöksverksamhet medhusartister,5. att beslutar att utöver vad regeringenföreslagit inrätta sex nya inkomstgarantier för konstnärerfr.o.m. enligt uttalande ochdärmed öka anslaget G 6 Inkomstgarantier för konstnärermed . i förhållande till regeringens förslag,6. att i enlighet med vad som anförts imotionen beslutar tillföra konstnärsnämnden 3,4 milj.kr.för inrättande av 30 långtidsstipendier,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen bör återkomma till med förslag ominförande av avgift på vidareförsäljning av konst,8. att anvisar 4,4 milj.kr. under ett nytt anslag,Ersättning till komponister och musiker för användning avnoter och fonogram på bibliotek,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt genom inköp och beställningarbör -- i realt värde -- tillförsäkras minst det stöd som utgickunder föregående budgetår,10. att till bidrag till (G9) för /92 anvisar 23 milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit,11. att beräknar medel till 10 grundbidrag tillteater- och dansinstitutioner och 35 grundbidrag tillmusikinstitutioner (G 15) utöver vad regeringen föreslagit,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av de medel somreserverats för Skådebanan i ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundbidrag till Musica Vitae,14. att under anslaget G 16, Bidrag till friateater-, dans- och musikgrupper anvisar 5 milj.kr. utöverregeringens förslag,15. att för Arbetets museum i ,Bidrag till vissa museer (G 33), för /92beräknar 3 milj.kr. mindre än vad regeringen föreslagit,16. att för /92 beräknar medeltill 50 grundbelopp till regionala museer (G 34) utöver vadregeringen föreslagit,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om museernasbevakningskostnader,18. att under anslaget Centrala museer (G 3l)anvisar . utöver regeringensförslag för gemensamma samordningsuppgifter.