mot · GE02U203 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningI denna motion presenteras liberalernasförslag till utökade satsningar på samarbete mellan Sverigeoch de baltiska staterna. Vi föreslår att /92 anslår 50 nya miljoner för samarbetemed , och utöver de resurser somanslagits genom beslutet om den s.k. Östeuropamiljarden.Dessa utökade resurser bör enligt vår mening koncentreraspå fyra områden: miljösamarbete, kunskapsöverföring ochutbildning i vid mening, ekonomisk utveckling med särskildinriktning på jordbruk, småföretag och infrastruktur samtfolkrörelsesamarbete.Dessa förslag förutsätter att reformpolitiken ochutvecklingen mot självständighet tillåts fortsätta ocksåunder 1991. Om dagens försök från den sovjetiskacentralmakten att återgå till diktatur och förtryck fortsätteromöjliggörs sannolikt tills vidare alla möjligheter tillmeningsfullt samarbete med de baltiska staterna. Ändå kanen sådan återgång till det förflutna aldrig bli bestående. Vimåste därför ha hög beredskap att snabbt kunna återupptabiståndet om situationen förändras till det bättre.Folkpartiet liberalerna föreslog i en kommittémotion1989/90:U237 en rad insatser för att främja kontakternamellan och i syfte att stödja denreformprocess som pågått . I en annankommittémotion presenterades förslag rörande svenskainsatser för att stödja de nya demokratierna i Östeuropa.Sedan dess har utvecklingen i gått myckethastigt. I allt väsentligt fria val till de baltiska republikernas''Högsta råd'' (Högsta ) ägde rum under våren 1990.Som ett resultat av dessa val förklarade sig i återtagit den ställning som självständig stat som 1940förlorades när landet tillsammans med och Estlandockuperades och tvångsmässigt anslöts till Sovjetunionen.Estland och har antagitsjälvständighetsförklaringar, som innebär att de två staternaanser sig vara inne i en övergångsfas på vägen till fulltåterställt oberoende.Centralmakten reagerade kraftigt mot den litauiskasjälvständighetsförklaringen och försatte landet iekonomisk blockad. Därtill hotade man med militäraåtgärder, som dock inte sattes i verket. Denekonomiska blockaden visade sig förutom ocksådrabba den sovjetiska ekonomin i stort men bidrog ändå tillatt beslöt att ''frysa'' sinsjälvständighetsförklaring räknat från datum dåförhandlingar med inleds. De sovjetiskalöftena om förhandlingar tycks dock inte ha varit allvarligtmenade och inga framsteg har skett. Det ekonomiskasjälvstyre som formellt beslutats för de baltiska staterna hari praktiken inte inneburit många praktiska förändringar ochdet nya unionsfördrag som centralmakten vill tvingabalterna att signera ger, med premiärministersformulering, inte republikerna mer självstyre än enfinländsk kommun.Den svenska politiken vad gäller och denstörre reformprocessen i måste bidra till attförbättra förutsättningarna för en fredlig avveckling av densovjetiska överhögheten över de baltiska republikerna ochsamtidigt i den utsträckning som är möjlig underlättaövergång till demokrati och marknadsekonomi.Utan reformer och demokratiska rättigheter kan debaltiska länderna inte utvecklas. Den ekonomiska,ekologiska och sociala krisen kommer att fördjupas.Kraven på en snabb återgång till de demokratiska principersom varit vägledande för Baltikumsutveckling måste i sådana fall få ett starkt och tydligt stödfrån svenskt håll och beredskapen för att återuppta detsamarbete som omöjliggörs av militärstyre,undantagstillstånd etc. måste vara hög. Somhändelseutvecklingen tydligt visar så finns här också ettstarkt samband med reformprocessen i ochdess olika republiker. Dessa kan inte få frihet, demokratioch fortsatta reformer om inte , ochLitauen också får det.Rätten till självständighetEn bred opinion i erkänner de baltiska ländernasrätt till självständighet. Samma ståndpunkt har, efter en delpinsamma oklarheter och 1989, vid flera tillfällenutryckts av regering och riksdag. Ett formellt svenskterkännande av de baltiska staternas självständighet hardock inte varit möjligt -- ingen av de tre republikernahade /91 uppnått full kontroll över sitteget territorium och sina egna gränser på det sätt som ärfolkrättsligt nödvändigt för att ett land skall kunna fungerasom en självständig stat bland andra självständiga stater.I väntan på att ett svenskt och internationelltdiplomatiskt erkännande blir möjligt har en viktigroll att spela för att i internationella sammanhang stödja debaltiska folkens strävanden. Det bör ske på alla tänkbaranivåer -- inom FN, i , vid ESK-förhandlingarnaoch vid möten med de många europeiska organisationer därSverige deltar. Samordning bör så långt som möjligt sökasmed andra nordiska länder samt med de nya demokratieri som naturligt identifierar sig med de baltiskastaternas öden. De baltiska staterna måste företrädas avsina fritt valda regeringar, utan omvägar över , vidkommande förhandlingar och konferenser om Östersjönsframtid. Kravet att de baltiska staterna skall blirepresenterade i ESK-förhandlingarna måste drivas vidare.Även en baltisk representation i , liksom,givetvis, i , måste aktualiseras.De svenska konsulatsavdelningarna i och Rigabör få utökade resurser och en svensk närvaro i lämpligform upprättas också i . Ett informationskontor förLettland har upprättats i och liknandepolitiskt fristående kontor för och måstevälkomnas och stödjas. I en situation som hotar är dettasärskilt angeläget. Av samma skäl bör Radiosutlandssändningar på estniska och lettiska omgåendekompletteras med sändningar på litauiska. Om fria baltiskaregeringar aktualiserar frågan så måste vara berettatt lämna ekonomisk kompensation för de baltiskaguldreserver som efter annekteringen egenmäktigtförfogade över.Det är, som liberalerna länge hävdat,naturligt att de fritt valda baltiska regeringarna ochparlamenten får gäststatus i . Därmed stärksde officiella kontakterna mellan de baltiska länderna ochderas nordiska grannländer och en plattform skapas förfördjupat samarbete i framtiden.Den mer restriktiva svenska flyktingpolitikenhar medfört att värnpliktsvägrare från , Lettlandoch riskerar att sändas tillbaka till Sovjetunionensedan de sökt asyl i . Det är viktigt att understrykaatt dessa ungdomar inte bara flytt från pennalism, våld ochtrakasserier i den sovjetiska armén, utan framförallt anseratt denna är en ockupationsarmé. Ockupationsmakter harenligt inte rätt att kalla in ockuperadeländers medborgare till krigstjänst. Denna politiskauppfattning är enligt vår mening tillräckligt skäl för att ingabaltiska värnpliktsvägrare skall sändas tillbaka tillSovjetunionen. Därtill kommer de mycket starkahumanitära skäl som vid det här laget borde vara välkändaför svenska myndigheter.Ekonomisk utvecklingKommunismens förtryck, planhushållning och censurhar i såväl som övriga delar av letttill ett ekonomiskt haveri. Det är därför mycket viktigt attdet svenska intresset för resulterar i olikastödinsatser för att återuppbygga ett fungerande näringslivoch en normal marknadsekonomi.Denna process kan påskyndas och förstärkas om baltiskaföretagsledare, marknadsförare, journalister, högrestatstjänstemän, jurister och lagstiftare kan sätta sig in i hurden svenska marknadsekonomin och svenska företag, inteminst småföretag, fungerar. Just småföretagen kan,tillsammans med återupprättade familjejordbruk,kooperativa organisationer etc., spela en nyckelroll för attunderifrån återuppbygga ett fungerande ekonomisktsystem, även om den formella frigörelsen från Moskvaskulle dröja. Baltiska företagare, politiker, jurister ochandra bör därför framåt inbjudas tillkonferenser, seminarier och utbildning i olika former, pådet sätt som redan börjat komma igång. Ett konkretinitiativ som speciellt förtjänar att nämnas är detmarknadsekonomiska institutet upprättats i med stöd från det svenskanäringslivet. Ett annat är den stödverksamhet genom s.k.seniorexperter, alltså pensionerade företagsledare m.fl.som äger rum genom det svenska Företagarförbundetsförmedling.Införande av konvertibel valuta måste vara ett av fleraled i en fungerande ekonomisk reformprocess. Utanprivatiseringar och åtgärder för att suga upp dagensvalutaöverskott riskerar nya baltiska valutor snart att blilika värdelösa som rubeln är. Konvertibel valutaförutsätter också en tillräcklig valutareserv. För att klarapåfrestningarna i ett övergångsskede från planekonomi tillmarknadsekonomi kan det bli nödvändigt med direktvalutastöd utifrån. Därför bör svenska staten medverka tillatt de baltiska länderna får del av förmånliga lån.Här som vid alla andra ekonomiska stödinsatser ochgemensamma investeringar är det nödvändigt att arbeta iformer som bidrar till den övergripande reformprocessenoch som inte innebär att stödet eller investeringarna hamnarpå fel ställe, dvs. hos de centrala sovjetiska departementeneller hos Moskva-styrda s.k. allunionella företag, där desatsade medlen kan användas till helt andra ting än deavsedda. Insikten om detta har inte alltid funnits vid deprojekt som initierats, vilket bl.a. visas avmisslyckandet att etablera en färjeförbindelseNorrköping -- Riga.En utveckling av de baltiska ländernas eftersattainfrastruktur och kommunikationer med omvärlden skullepå ett betydelsefullt sätt underlätta den ekonomiskautvecklingen. En färjeförbindelse mellan ochTallinn fungerar redan och flygförbindelser mellanStockholm/och och harupprättats. Ett definitivt förverkligande av den längeplanerade färjeförbindelsen mellan och Lettlandoch av flyg- och färjeförbindelser mellan ochLitauen måste på alla sätt uppmuntras.Behovet av förbättringar gäller ocksåtelekommunikationerna, såväl inom som mellanBaltikum och omvärlden. har ett gemensamt s.k.NMT-nät () förmobiltelefoner upprättats för de tre baltiska staterna. Dettakan förbindas med yttervärlden genom . Viföreslår därför att tar initiativ som leder tillatt denna tanke kan förverkligas. Kostnaderna bör utansvårighet kunna täckas inom ramen för de utökade anslagför samarbete med som vi föreslår.KulturSvenska institutet är en statligt finansierad stiftelse meduppgift att främja kultur- och erfarenhetsutbyte med andraländer. Institutet har också till uppgift att förmedla kunskapom svenskt samhälls- och kulturliv genominformationsverksamhet i utlandet.Folkpartiet liberalerna föreslog ett specielltanslag till för detta ändamål. Institutetbör bl.a. kunna medverka till stöd förtidskriftsprenumerationer och litteraturköp till bibliotekeni . Samarbete i denna form bör få utökat svensktstöd.Baltiska institutet bedriver ett förtjänstfullt arbete föratt stärka kontakterna mellan och på detkulturella och vetenskapliga området. Institutet möter nuen allt större efterfrågan på insatser från både baltisk ochsvensk sida. Även här finns behov av utökat stöd frånsvensk sida.Ett stort antal kulturbyggnader och historiskaminnesmärken i de baltiska länderna är i akut behov avupprustning för att inte gå förlorade . Flera avdessa, speciellt i , har en direkt anknytning tillSverige. För upprustning och renovering krävs ett stort måttav kompetens och ekonomiskt bistånd. Den estniskafornminnesföreningen och liknande sammanslutningar iLettland och är en naturlig samarbetspartner vidsådana projekt.UtbildningBaltiska studenter studerar vid flera svenskauniversitet, högskolor, folkhögskolor etc. Detta samarbetebör ytterligare utvidgas. Det är särskilt viktigt inomämnesområden där den egna kompetensen i ärotillräcklig eller har eftersatts av politiska skäl. företags- och nationalekonomi, statskunskap ochmiljövårdsteknik. bör få i uppdrag attutarbeta riktlinjer för ett sådant utvidgat praktisktsamarbete. Studierna bör kunna finansieras med hjälp avspeciella stipendier som Svenska instituet förmedlar.I och i synnerhet i ses kunskaper isvenska som ett ytterst värdefullt hjälpmedel för attåterknyta kontakten med och den vägen också medövriga . Det finns därför starka skäl att inom ramenför det stöd som beskrivits ovan ge särskilt utrymme förundervisning i svenska för baltiska studenter här och iBaltikum, t.ex. genom svenska lärartjänster vid baltiskahögskolor. I kan dessa insatser naturligt kopplassamman med de insatser som görs för att ge nytt liv åt detsvenska kulturarvet i traditionella svenskbygder.Det svenska kulturcentrum som planeras på Nuckö ochden undervisning i svenska som redan bedrivs där bör fågeneröst svenskt stöd. Både i och i harmånga framhållit behovet av svenskundervisning vid någoncentralt belägen skola i . Ett sådant initiativ, isamarbete med svenska , har redan tagits.För att mer långsiktigt återupprätta de språkligakontakterna över vore återinförande av denprofessur i svenska och skandinavistik i Tartu som fannsfram till 1940 ett naturligt steg och en vidareutveckling avdet stöd till en lektor i svenska i Tartu som ges sedan hösten1990. Initiativ av detta slag bör också kunna aktualiseras iLettland och i Litauen.JordbrukJordbruken i de baltiska länderna kollektiviseradesunder skräckvälde . De välfungerande familjejordbruken slogs sönder och ersattes avstorjordbruk i s.k. sovchozer och kolchozer. Dessa håller nualltmer på att omorganiseras till familjejordbruk.Jordbruket i är en näringsgren med storautvecklingsmöjligheter och tillmäts allmänt en central roll idet ekonomiska förnyelsearbetet.Kollektiviseringen av jordbruket har medfört att en stordel av infrastrukturen på landsbygden har gått förlorad.Familjejordbruk och jordbruksanknuten företagsamhet imindre och medelstor skala kan dessutom medverka tillökad miljöhänsyn vilket inte de stora jordbruken förmår.Att återskapa en levande landsbygd uppfattas av mångabalter som något av en förutsättning för att de baltiskafolken långsiktigt skall kunna överleva kulturellt om ettbakslag skulle komma i den politiska frigörelseprocessen.Svenskt lantbrukskunnande efterfrågas i helaBaltikum. I har vi två generationers försprång ifråga om kunskaper på jordbruksområdet. Likaså har dentekniska utvecklingen hunnit betydligt längre. Värdet avsvenska stödinsatser på detta område är därförutomordentligt stort.Svenska LRF och olika har gjort mycketstora insatser för att bidra till att återskapa fungerandefamiljejordbruk i de tre baltiska länderna. I förra åretsmotion från liberalerna om beskrevsutförligt projektet (FFFE). Dettaprojekt har så vitt vi kan bedöma utvecklats mycket lovandeoch kan också få avknoppningseffekter till ochLitauen. Ett fortsatt svenskt stöd till detta och andraliknande projekt är därför mycket angeläget.För att sådana insatser även skall kunnagenomföras är det också viktigt att problemen medtransporterna över kan lösas. Ett utrymme bördärför reserveras för transportstöd inom ramen förÖsteuropa-biståndet för organisationer som tarliknande initiativ.Feriearbete i för baltiska ungdomarNär de baltiska staterna i en förhoppningsvis inte särskiltavlägsen framtid kan bli medlemmar i kande också delta i den fria nordiska arbetsmarknaden liksomi andra nordiska och europeiska integrationssträvanden.Detta kommer säkerligen att ha en stor positiv betydelse förderas ekonomiska utveckling, genom att baltiskamedborgare får möjlighet att skaffa sig direkt egenerfarenhet av hur det ekonomiska livet och samhällslivet istort fungerar i demokratiska marknadsekonomier. Redannu bör vi från svensk sida tillsammans med baltiskarepresentanter undersöka möjligheterna att öppna densvenska och nordiska arbetsmarknaden för ester, letter ochlitauer.En naturlig startpunkt är att ge baltiska ungdomarmöjlighet till feriearbete i . Detta kan ske via detarbetstillstånd som ges inom ramen för internationelltpraktikantutbyte . Det finns fleraolika praktikantavtal som reglerar utbytet. Avtal finns f.n.mellan och en rad länder i , både inomEG och EFTA. Avtalen gäller praktikanter som får arbete ilinje med sin utbildning efter avslutade studier. Avtalengaranterar arbetstillstånd, utan hänsyn till rådandearbetsmarknadsläge, för en viss årlig kvot praktikanter.Praktikanten skall vara godkänd av denmyndighet/organisation som i hemlandet svarar för utbytet.Generellt gäller för utbytesprogrammen attpraktikanten skall vara och hayrkesutbildning eller yrkeserfarenhet. Arbetsgivaren skallsvara för lön enligt avtal inom branschen och ordna bostadåt praktikanten. Denna form av utbytesprogram bör ävenkunna utvecklas med de baltiska staterna. Vi föreslår därföratt tar initiativ till sådana avtal med ,och Litauen.En annan möjlighet till feriearbete för baltiskaungdomar kan skapas inom ramen för det s.k.feriearbetstillståndet. Detta förutsätter att det finns ettkonkret arbetserbjudande som ger full försörjning undervistelsetiden och att bostad är ordnad. Antalet tillståndbegränsas av en kvot som bestäms . Tillstånden kangälla såväl kvalificerade som okvalificerade arbeten. Densökande skall vara , vara inskriven vidutländsk utbildningsanstalt och inte ha avslutat studierna.Även denna form av feriearbete bör kunna erbjudasbaltiska ungdomar. Vi föreslår därför att en viss andel avden bestämda kvoten för denna typ av feriearbetereserveras för ungdomar från Baltikum.Miljökatastrofer och medicinsk hjälpStora delar av hotas av en ekologisk katastrof.I synnerhet barnen har länge lidit i det tysta. Denkommunistiska övermaktens censur har tidigare förnekatproblemen och hemlighållit all information om situationensallvar. Livsvillkoren för barnen inom vissa områden ärkatastrofala.Sverige bör därför ta initiativ till att barn från Baltikumsmest förstörda områden får möjlighet att komma till Sverigeunder kortare perioder. Detta skulle bokstavligen ge dessabarn ett andningshål. Barnen skulle därmed få möjlighet attbygga upp sitt immunförsvar och förbättra sin hälsa. Härfinns med säkerhet stora möjligheter till samarbete mellanstatliga myndigheter och kyrkor och andra ideellaorganisationer.Svenska sjukhus och svensk sjukvårdspersonal har gettbetydelsefullt stöd åt den på många områden eftersattasjukvården i de baltiska länderna. Det stödet kan visa sig bliän mer betydelsefullt eftersom en av de hotelsermot de baltiska republikerna som kommit från densovjetiska centralmakten just innebär att de skulle stängasav från medicinleveranser, såväl från somfrån andra länder. Det stöd som behövs gäller både medicinsom sådan, utrustning av olika slag -- inte minstengångsartiklar, och utbilding eftersomsjukvårdspersonalens kompetens är ojämn. Transportstödär ett sätt för statsmakterna att bidra till dessa insatser, menockså stöd i andra former inom ramen förÖsteuropabiståndet måste övervägas.I anslutning till detta vill vi också påminna om deskrämmande förhållanden som råder för handikappade ochinte minst handikappade barn runt om i de f.d.kommunistdiktaturerna. De baltiska länderna är ingetundantag. Svenska handikapporgansiationer bör därför fådel av det stöd som utgår till ideella organisationers arbetei inom ramen för öde berör alla folk som lever vid dessstränder. Den oerhörda miljöförstöring som i årtiondenpågått i trotsar alla jämförelser med motsvarandemiljöförstöring på svensk, finsk eller dansk sida och berör ihögsta grad oss som bor i . Baltikums kuster är såförorenade att det är möjligt att bada där.Avloppen går i princip helt orenade ut i Östersjön.Problemen förvärras ofta av att de industrier som står förmycket av föroreningarna är s.k. allunionella företag somsorterar under den centrala planbyråkratin i ochdärmed inte är åtkomliga för åtgärder från de baltiskaregeringarnas sida.Svenska miljöpengar skulle ofta göra betydligt störrenytta om de satsades på att bistå de baltiska staterna medreningsåtgärder än på ytterligare reningsinsatser i Sverige.På miljöområdet måste vi därför verka för:att de baltiskastaterna erbjuds teknisk och vetenskaplig kompetens till väldefinierade lokalt förankrade miljöprojektatt de baltiskastaterna får delta med egen kapacitet i det organiseradeinternationella samarbetet i miljöfrågor kring Östersjönatt erbjuder utbildning inom miljöområdet i samrådmed myndigheter och miljöorganisationer i bör därför få ett speciellt anslag förmiljösamarbete i inom den utökade ram förinsatser i som vi föreslår.Ett civilt samhälleI alla nya demokratier ser vi nu hur friaorgansiationer, tidningar, partier, fackföreningar, kyrkoroch andra uttryck för medborgarnas självstyre på nyttutvecklas efter den långa djupfrysning av allt normaltsamhällsliv som präglade den kommunistiska epoken. Detgäller också och har efterhand blivit allt mermärkbart även i . Det är viktigt för dendemokratiska utvecklingen att svenska politiska partier fårmöjlighet att dela med sig av kunskap och erfarenheter tillde nya motsvarigheter som växer fram. I vårbiståndsmotion skisserar vi formerna för ett sådantsamarbete. Också andra ideella organisationer såsomkyrkor, bildningsförbund, nykterhetsorgansationer ochfackföreningar bör få stöd för sitt samarbete med nyamotsvarigheter i Baltikum.Likaså är det väsentligt att den fria pressen i Baltikumfår möjlighet att vidareutvecklas. Samarbete med svenskatidningar har redan inletts. Etermedia i haralltmer börjat fungera som normala radio- och TV-kanalergör i demokratiska stater. Ändå kvarstår, inte minst medtanke på hotet från den sovjetiska centralmakten, behovetav svenska radiosändningar på de baltiska ländernas språk.AvslutningAlla de förslag som presenterats ovan syftar till attlångsiktigt återställa fungerande ekonomier och ett normaltdemokratiskt samhällsliv i de baltiska staterna.Erfarenheterna visar att sådana stödinsatser oftaförutsätter medverkan från den centrala sovjetiskamaktapparaten, där traditionell tröghet i förening medöppen fientlighet mot perestrojkan hos delar av det gamlaetablissemanget, kan blockera eller helt omintetgöra deåtgärder som behövs. Det förefaller som om olikabeslutsfattare i också utnyttjar dessa förhållandenför att allmänt försvåra de baltiska strävandena att byggaupp ett självständigt samhällsliv.Det är troligt att det blir svårare för den gamlamaktapparaten att blockera olika projekt i omliknande samarbete erbjuds andra republiker, iförsta hand den ryska. Detta är också sakligt starktmotiverat. De delar av den ryska republiken som gränsar tillBaltikum eller ligger nära det nordiska området måsteunder alla omständigheter innefattas i varje långsiktigsträvan att åstadkomma ett normalt och fredligt ekonomisktsamarbete både inom och inom i stort. Isynnerhet bör stöd till miljöförbättrande åtgärder och stödtill övergången till marknadsekonomi kunna komma ifråga.Intresset för sådant samarbete kan antas vara lika stort t.ex.i som i de baltiska staterna. Leningradstyrs sedan valen 1990 av reformsinnade politiker och denryska republikens parlament och president har tydligt visatsin vilja att samarbeta med de baltiska staterna och derasfritt valda regeringar och parlament. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att för /92 anslår 50 milj. kr.utöver Östeuroparamen för samarbete med ,och att fördelas på ändamål som anges imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koncentration av dessa medel påmiljösamarbete, kunskapsöverföring, ekonomiskutveckling och folkrörelsesamarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska radiosändningar pålitauiska,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om baltiska vapenvägrare,1]4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förmånliga lån,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för bättretelekommunikationer,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undervisning i svenska förbaltiska studenter,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till utveckling avjordbruket,2]7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om transportstöd,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om feriearbete för baltiskaungdomar,1]8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för barnen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medicinsk hjälp,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser påmiljöområdet.2]