ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A18 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T53 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en delegation för utarbetande avett ''Värmlandspaket''.
mot · GE02A19 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub69 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Kristianstadsregionens situation.
mot · GE02A20 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub72 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utnyttja tillgängliga resurservid i och Metec i förutbildning av personal som friställts i samband med denpågående strukturomvandlingen i Bergslagen.
mot · GE02A21 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N33 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling avarbetsförmedlingsmonopolet.
mot · GE02A22 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N45 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillförsel av regionalpolitiskamedel till underleverantörerna för forskning och utbildning.
mot · GE02A28 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:113 En ny jämställdhetslag, m.m. FaktaI finns 1 240 statliga företag, 3 269 kommunalaoch 563 847 övriga (=privata)386 257 privata företag har0 anställda55 888 '' '' ''1 anställd65 532 '' '' ''2--4 anställda28 152 '' '' ''5--9 ''14 567 '' '' ''10--19 ''8 453 '' '' ''20--49 ''2 544 '' '' ''50--99 ''Av de drygt 500 000 privata företagen har 25 000 mellan 10 och 99 anställda.2 454 företag har 100 och fler anställda! (Källa: SCBs företagsregister)Planer ger inte jämställdhet!Den föreslagna lagen har vissa brister. Bland annatålägger den företag med 10 och fler anställda att årligengöra skriftliga planer för sitt jämställdhetsarbete. Enredovisning av hur de planerade åtgärderna genomförtsskall enligt lagförslaget ingå i planen för kommande år.Inte någon arbetsgivare, alltså inte heller de med endastfamiljemedlemmar anställda, undgår skyldigheten att ävenutan fastställd plan bedriva ett planmässigt arbete för attfrämja jämställdheten i verksamheten. även småfamiljeföretag omfattas!Kravet att småföretag skall göra planer för sitt aktivajämställdhetsarbete blir inte bara administrativtbetungande. Det riskerar också att bli direktkontraproduktivt. Mycket talar för att jämställdhetsarbeteti stället skulle få en defensiv inriktning. Planen som sådanblir ett självändamål.Den som har någon insikt i de mindre företagenssituation och i företagarnas synsätt inser att dessa åtgärderinte gagnar vare sig jämställdheten eller småföretagen.Jag anser att plankravet bör slopas helt. Med hänvisningtill resonemanget ovan om planer som kontraproduktiva äralternativet att höja gränsen kraftigt inte intressant. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå förslaget i lagen omjämställdhet att arbetsgivaren skall upprätta enplan för sitt jämställdhetsarbete (10§).
mot · GE02Bo21 · 1991-03-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:92 Förslag till ny bostadsrättslag, m.m. Propositionen tar upp vissa revideringar avbostadsrättslagen. Inga åtgärder föreslås för att sanera detuppskruvade marknadsvärdet av bostadsrätter. Regeringenhänvisar till det nya bostadsfinansieringssystemet ochhoppas att det skall dämpa prisbilden.Miljöpartiet de gröna har invändningar mot förslagetfrämst för att inte hembudsskyldigheten utökas och för attinte den kooperativa hyresrätten permanentas. Vivälkomnar en begränsning av juridiska personersmöjligheter att förvärva bostadsrättslägenheter.HembudGenom att bostadsrätten ger en disposition som liknaräganderätten och i praktiken en möjlighet att fritt köpa ochsälja rätten på en begränsad bostadsmarknad harmarknadsvärdet skruvats upp på ett osunt sätt, särskilt ivissa storstadsområden. de gröna kräver enutökning av den mycket begränsade hembudsskyldighetsom nu är möjlig för nyproducerade bostadsrätter. Våruppfattning är att bostaden är en av de viktigastehörnstenarna i välfärdssamhället. En väl fungerandebostadsmarknad kan fördela bostäder så att var och en kansträva efter det boende man önskar, exempelvis utan långaskol- och arbetsresor. En förutsättning är dock attmarknaden inte enbart fungerar efter plånbok ochförmögenhet. Principen måste vara att ingen skall varkenvinna eller förlora på sitt boende eller sina förändradebostadsbehov. Olika upplåtelseformer bör därför finnassida vid sida. I den mån hyresrättshavare önskar överta sinalägenheter som bostadsrätter skall detta ske utan vare sigtvång eller med en bostadsförmögenhet som lockbete. Detär därför viktigt att hembud utökas i första hand till fem årför nyproduktionen. I ett längre perspektiv bör enutvecklad hembudsskyldighet gälla hela bostadsmarknadensåledes att ingen enskild bostadsinnehavare vare sig vinnereller förlorar på att sälja eller köpa sin bostad.Kooperativ hyresrättFörsöken med kooperativ hyresrätt har inte oväntat gettpositiva resultat. Här gäller ett stort inflytande utan atthyresrätten blir en handelsvara och utan storakapitalinsatser. Detta är en form av boende som mångauppskattar. de gröna ser inga hinder att nupermanenta den kooperativa hyresrättsformen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hembudsskyldigheten förnyproducerade lägenheter skall kunna utsträckas till femår,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en generellhembudsskyldighet bör utvecklas för helabostadssektorn,3. att beslutar permanenta den kooperativahyresrättsformen.
mot · GE02Bo25 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt I prop 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxtbehandlas bl.a. fisket och de förändringar som avses ske påfiskets och fiskeorganisationens område och som enligtregeringens mening medför möjligheter till besparingar istorleksordningen 17 milj.kr., varav 7 på anslagen tillfiskenämnder och lantbruksnämnder. Härav anses 4milj.kr. beröra lantbruksnämnderna och 3 milj.kr.fiskenämnderna.Fr.o.m. förs lantbruksnämndernas ochfiskenämndernas verksamhet över till i resp.län, och de resurser som länsstyrelserna då tillförs skallmöjliggöra bl.a. att varje länsstyrelse får tillgång till enkvalificerad länsexpert på fiskets område. I övrigt,framhålls i propositionen, varierar -- liksom --behovet av statliga resurser på detta område. Regeringenpekar på att i vissa län där yrkesfisket och allmänna insatserpå fiskevårdens område är omfattande behövs mer statligaresurser än inom län där uppgifterna domineras avplaneringsuppdrag åt kommuner och privatafiskevattenägare.Vi finner det angeläget att understryka detta uttalande.Halland är , tillsammans med län, ett av landets största fiskelän. Under 1989fångades 28,4 milj. kg fisk av länets fiskare. Både havsfisketutanför och fisket i de halländska åarna ochinsjöarna är av betydelse såväl för yrkesfisket som försportfisket. Den halländska yrkesfiskarekåren utgörs förnärvarande av 230 fiskare. Fritids- och husbehovsfiskarnaär antalsmässigt större och utgör i sig enfolkrörelse för vars utövare såväl sociala som ekonomiskamotiv är drivkrafter för intresset.Hallands län har vid fiskenämnden haft tvåheltidsarbetande konsulenter jämte en heltidsanställdassistent för biträdesuppgifter. Det är av stor vikt att dennabemanning kan bibehållas om det halländska fisket ävenfortsättningsvis skall utvecklas positivt.I det fortsatta arbetet på fiskevårdens område, inomramen för nya och utökade uppgifter,kommer fiskeoch miljövården att få bedrivas i närasamverkan och kännetecknas av hög kunskapsnivå och godframförhållning.Med tanke på situationen i men också iKattegatt i dess helhet är det mycket angelägna uppgiftersom förestår i samverkan miljövård--fiskevård--forskning.Vi är därför angelägna att betona vikten av att det tilllänsstyrelsen i förs resurser av sådanomfattning att länet kan behålla två tjänster förfiskevårdande uppgifter, varav den ena skall vara länsexpertinom sitt område. En reducering av insatserna på fisketsområde, vilket blir en ovillkorlig följd om resurser inte ställstill förfogande, skulle utan tvekan vara till men förfiskevården, inte bara i området utan också sett i ettnationellt perspektiv. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser förfiskevårdande åtgärder i .
mot · GE02Bo26 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo54 hemställsatt beslutar att under ramanslaget D1 Länsstyrelserna m.m. () /92 anvisa . utöver vad som föreslagits i proposition1990/91:100 bil.15.
mot · GE02Bo27 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö RadonmätningI propositionen berörs inte den miljöfaktor sommarkradon utgör och som ger de största tillskotten tillradonhalten i många bostäder. Radon i bostäder är ettallvarligt hot mot folkhälsan. Beräkningar visar att antaletdödsfall i orsakade av radon är av sammastorleksordning som antalet dödade i trafiken, d.v.s. ca 1000 . Mot den bakgrunden är ökade kunskaper omförekomsten av markradon mycket angelägna. Detta borderegeringen ha tagit upp som en särskild fråga ipropositionens avsnitt Geografiska informationssystem förplanering och miljö.Genom flygradiometriska mätningar har SverigesGeologiska Undersökning (SGU) tagit fram ett underlagför var detaljerade radonundersökningar bör genomföras.Dessa mätningar har dock ingått i den systematiskaberggrundsundersökning som i första hand omfattat dedelar av landet som är av intresse för malmprospektering.Det innebär att underlag saknas i många av debefolkningstätaste delarna av landet, bl.a. --Norrtäljeregionen och --Linköpingsregionen.De flygradiometriska mätningarna kompletteras avmarkmätningar. Även beträffande dessa är SGU en viktigresurs som bör utnyttjas i större utsträckning.Under de närmaste åren måste mycket stora resursersatsas för att skydda befolkningen för de hälsorisker som ärförknippade med radon. En rationell användning av dessaresurser förutsätter goda geologiska bakgrundskunskaper.Dessa kan till rimliga kostnader tas fram av SGU som därförbör ges i uppdrag att genomföra ett program förflyggeofysiska mätningar i befolkningstäta områden ochmätningar av radon i jordluft. Eftersom resultaten i förstahand behövs för bebyggelseplanering och åtgärder ibefintlig bebyggelse, är en finansiering genomByggforskningsrådet naturlig. Möjligheten tillomprioritering inom SGU bör givetvis också prövas, varviden bedömning bör göras av vad som är kortsiktigt mestangeläget, radonkartering eller malm ochmineralprospektering. Om så erfordras bör regeringenåterkomma till med förslag till beslut omprogrammets genomförande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett program för mätning avmarkradon.
mot · GE02Bo30 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo105 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning av nollalternativ isamband med att miljökonsekvensbeskrivningar utförs.
mot · GE02Bo31 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo109 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att begreppet ''avsevärtförsvårande av pågående markanvändning'' skall relaterastill hela brukningsenheten och ej till ''berörd del'',2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna förintrångsersättning till markägare skall ändras så att vad somskall anses som avsevärt försvårande av pågåendemarkanvändning relateras till hela brukningsenheten, ej tillberörd del.
mot · GE02Bo32 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo110 hemställs1. att , med ändring i regeringens förslag,beslutar införa en särskild lag ommiljökonsekvensbedömningar i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om innehållet imiljökonsekvensbeskrivningar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav påmiljökonsekvensbedömningar vid politiska beslut,
mot · GE02Bo33 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo111 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt miljöskyddskommittén skall få i uppdrag att konkretiseralagförslaget om miljökonsekvensbeskrivningar,2. att hos regeringen begär nytt lagförslag ommiljökonsekvensbeskrivningar där det tydligt framgår attalternativ för att nå samma syfte som projektet i fråga skallingå i en miljökonsekvensbeskrivning,3. att hos regeringen begär nytt lagförslag ommiljökonsekvensbeskrivningar där allmänheten ges rätt attmedverka genom offentliga hearings och rätt att överklaga,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt är en olämplig instans för att bedöma ommiljökonsekvensbeskrivningar enligt ellagen ochrörledningslagen är tillräckliga,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt är en olämplig instans för att bedöma ommiljökonsekvensbeskrivningar enligt farledslagen ärtillräckliga,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen är en olämplig instans för att bedöma ommiljökonsekvensbeskrivningar enligtkontinentalsockellagen är tillräckliga,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt luftfartsverket är en olämplig instans för att bedöma ommiljökonsekvensbeskrivningar enligt luftfartslagen ärtillräckliga,8. att hos regeringen begär förslag till ändringi vattenlagen som innebär att förbud mot exploatering avorörda vattendrag och biflöden införs.
mot · GE02Bo34 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo113 hemställs1. att för /92 anvisar 20 000 000kr. utöver regeringens förslag till personalförstärkningar vidlänsstyrelsernas miljövårdsenheter i enlighet med vad imotionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett resursbevarande ochmiljöanpassat boende,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en samordningmellan naturresurslagen och naturvårdslagen vad gällervärnet av naturmiljön.
mot · GE02Bo35 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo115 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av 4 kap.naturresurslagen.
mot · GE02Bo36 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo116 hemställs1. att regeringen skall presenteramiljökonsekvensbeskrivningar i propositioner som kan fåväsentlig betydelse för miljö och hushållning mednaturresurser,2. att regeringen skall ge utredningar och kommittéer,vilkas förslag kan få väsentlig betydelse för miljö ochhushållning med naturresurser, i uppdrag att presenteramiljökonsekvensbeskrivningar.
mot · GE02Bo37 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo117 hemställsatt hos regeringen begär förslag påförändringar i aktuell lagstiftning så attmiljökonsekvensbeskrivningar blir obligatoriska ikommunernas översiktsplaner.
mot · GE02Bo38 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo118 hemställsatt hos regeringen begär lagförslag om ändringav expropriationslagen så att mark även kan exproprierasav miljöskäl.
mot · GE02Bo39 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo119 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attbyggnormen skall ses över för att underlätta för långtgåendekällsortering.
mot · GE02Bo40 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T82 hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring iplan- och bygglagen så att miljökonsekvensbeskrivningaralltid skall krävas vid byggande av trafikanläggningar.
mot · GE02Bo41 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Förslaget att i planerings- och beslutssystemet införakrav på att preciserade miljökonsekvensbeskrivningar(MKB) skall utarbetas stöds till fullo av vänsterpartiet.Vi finner den lagtekniska lösningen lämplig.Grundkravet införs i ''paraplylagen'' naturresurslagen(NRL) med möjlighet att krävamiljökonsekvensbeskrivningar vid beslut enligt anknutnalagar samt att miljökonsekvensbeskrivningskravet äveninförs direkt i de viktigaste lagrummen.Som regeringen påpekar kommer några urmiljösynpunkt betydelsefulla lagar, som reglerarverksamhet där det kan föreligga behov avmiljökonsekvensbeskrivningar och som inte är knutna tillNRL, inte att innefattas av kravet påmiljökonsekvensbeskrivningar. Således finns det nuytterligt starka skäl för att genomföra den anknytning avskogsvårdslagen och skötsellagen, som övervägdes redannär NRL infördes.Plan- och bygglagen (PBL) ska enligt förslaget inteobligatoriskt grundas på miljökonsekvensbeskrivning. Detär förståeligt att inte varje liten bygglovsansökan måstekompletteras med en miljökonsekvensbeskrivning. Meneftersom PBL är en av de viktigaste lagarna imiljösammanhang, föreslår vi att möjligheterna att krävamiljökonsekvensbeskrivningar i PLB-ärendena (enl prop)byts mot en möjlighet att inte behöva upprätta enmiljökonsekvensbeskrivning i de ärenden där detuppenbart är onödigt. Detta bör även gälla skogsvårdslagenoch skötsellagen. Då blir grundregeln att konsekvensernaför miljön beskrivs i plan- och bygglovsärenden. En sådanregel bör införas i PBL.Viktigt för tilltron till miljökonsekvensbeskrivningar äratt beskrivningarna blir sakliga och opartiska -- särskilt somdet är de sökande som skall bekosta och ansvara för dem.Ett krav på saklighet och opartiskhet bör införas i lagtexteni NRL, 5 kap, 3 §.Miljökonsekvensbeskrivningen skall vara sakligtgrundad och opartisk. Den skall möjliggöra en samladbedömning.Vi anser att sakkunskap på plan- ochmiljöområdet samt dess kännedom om regionala och vissalokala förhållanden gör att den, i de fall den föreslås få yttrasig om miljökonsekvensbeskrivningar, istället ska fåbeslutanderätt angående godkännandet av desamma. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i naturresurslagen att skogsvårdslagen ochskötsellagen kan anknytas enligt vad som sägs i motionen,2. att hos regeringen begär förslag ommiljökonsekvensbeskrivningar i enligtvad som sägs i motionen,3. att beslutar om sådan ändring avnaturresurslagen, 5 kap. 3 § ommiljökonsekvensbeskrivningars saklighet och opartiskhetenligt vad som sägs i motionen,4. att hos regeringen begär förslag omlänsstyrelsernas utvidgade beslutanderätt ommiljökonsekvensbeskrivningar enligt vad som sägs imotionen.
mot · GE02Bo43 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:110 Bostadsbidrag för Enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag jämställsendast heterosexuella sammanboende med ''makar''. Detfinns inga skäl att vidmakthålla denna diskriminering avsammanboende av samma kön. Lagen (1988:786) ombostadsbidrag, 2§, bör därför ändras så att med makar jämställs enligtdenna lag, om bidragssökanden inte visar skäl för annat,såväl sammanboende av samma som av motsatt kön. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av 2§ lagen (1988:786) om bostadsbidrag.
mot · GE02Bo46 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:110 Bostadsbidrag för Enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag jämställsendast heterosexuella sammanboende med ''makar''. Detfinns inga skäl att vidmakthålla denna diskriminering. Detär rimligt att vidga begreppet ''makar'' i lagtexten så att ävensammanboende av samma kön ingår i begreppet ochger möjlighet att få rätt till bostadsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad rätt till bostadsbidrag.
mot · GE02Bo48 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:109 Avgifter vid bostadsförmedling I regeringens proposition föreslås att avgifter skall kunnatas ut på vissa tjänster som bostadsförmedlingarna kanerbjuda, utöver registrering och anvisning av bostad. Dessatjänster skall fortfarande vara kostnadsfria enligtregeringens förslag.Boverket och också bostadsförmedling har föreslagit att en vissavgift skall kunna tas ut även vid t.ex. registrering. Det finnsgoda skäl för att tillåta att en smärre avgift får tas ut.Vi vet att många anmäler sig tillbostadsförmedlingens kö, trots att deras behov av bostadegentligen inte är så stort. Det innebär att köerna interiktigt speglar det verkliga bostadsbehovet, vilket gör helaförmedlingsverksamheten tungrodd. En litenregistreringsavgift skulle inte avskräcka de verkligtbostadssökande, men det skulle ha en viss tröskeleffekt förden som mest står i kön ''för säkerhets skull''.Om förmedlingarna fick ta ut en mindreregistreringsavgift, så skulle man också få råd att allmänthöja servicenivån till de bostadssökande. Man skulle t.ex.kunna ge ut information om det aktuella läget till desökande, både skriftligt och genom modern teleteknik.Genom en bättre information till de sökande så kan ocksåsjälva förmedlingsarbetet förbättras.Man kan också diskutera olika former avförmedlingsavgifter. Dessa förmedlingsavgifter skulle, rättutformade, kunna användas som incitament för att snabbapå handläggningen, både hos bostadsförmedlingen och hosde enskilda bolagen.För kommuner som inte har någon kommunalbostadsförmedling, så torde det vara lättare att inrätta denviktiga verksamheten om det också finns en möjlighet att taut mindre avgifter.Det är viktigt att kommunerna själva kan bestämma idessa avgiftsfrågor, eftersom det är mycket viktigt attkommunerna kan fullfölja en rättvis fördelning av bostäderoch ge en god service till de bostadssökande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna får rätt attsjälva bestämma om avgifter vid bostadsförmedlingarna.