ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So447 · 1991-01-25 00:00:00 — Vård på människors villkor Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf267 hemställs1. att hos regeringen begär förslag som innebäratt rätten till valfrihet i vården skrivs in i hälso- ochsjukvårdslagen,2. att hos regeringen begär förslag till en lag omvårdgaranti i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag tillåterinrättande av en medicinalstyrelse,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett oberoende ochfristående organ för bedömning av högsta möjliga kvalitetoch service inom sjukvården,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av förebyggande vård.
mot · GE02So452 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätten till en god hälso- och sjukvård på lika villkor slåsfast i hälso- och sjukvårdslagen. En lag som är en av de mestpositiva som skapats.Men den ger ingen garanti för att alla människor erhållerlika vård på lika villkor. Många människor upplever det , liksom , som mycket svårt attfå kontakt med läkare, oavsett om det är via vårdcentraleller på annat sätt. I synnerhet gäller detta de människorsom inte bor i de tätast befolkade delarna av landet. Dettaberoende på att läkartätheten inte står i proportion tillbetalningsunderlaget i respektive sjukvårdsregion, förutomvid utbildningsorterna.Vissa landsting har försökt att locka till sig läkare medekonomiska förmåner, som avskrivning av studielån ochhöga löner, men detta har inte hjälpt.I stället har kraftiga punktinsatser från landstingens sidagjorts, till stora kostnader, för att få bort patientköerna.Risker med ett sådant förfarande är att det kan leda tillpåfrestningar som ger upphov till arbetsmiljöproblem förbåde personal och patienter. Och som en följd av det ettförsenande av undersökning, diagnos, vård och behandling.Ett sätt att komma tillrätta med denna ojämnafördelning av läkarresurserna är naturligtvis att utökaantalet platser inom läkarutbildningen. Detta betyder dockinte att de glesare befolkade delarna av landet automatisktfår sina vakanta läkartjänster tillsatta. Möjligen betyder detatt de läkare som inte erhåller tjänster eller uppdrag vid deintressanta tjänstgöringsorterna, eventuellt flyttar ut pålandsbygden.Ett mer verksamt sätt att upprätthålla läkartjänster iglesbygd vore därför att finna någon form av styrmekanismsom gör att läkare i sin tjänstgöring eller utbildning måstetjänstgöra på orter i glesbygd. Läkare som engång har jobbat ute på små läkarstationer eller inomöppenvård ute i landet har mycket stora förutsättningar attbli kvar i sådan tjänst. Personer som aldrig har upplevtstimulansen av att vara verksam t.ex. i , ellerannat glesbygdsområde, får aldrig samma förståelse för deproblem som finns utanför storstadsområdena.Kan man finna styrmetoder för att få piloter att stannakvar i flygvapnet efter erhållen utbildning, att få poliser atttjänstgöra i storstäder, måste det också gå att få en rättvisfördelning av landets läkarresurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av styrmetoder för atttrygga glesbygdernas behov av läkartjänster.
mot · GE02So457 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom sjukvården är tillgången på infusionslösningar ennödvändighet. är starkt importberoende närdet gäller infusionslösningar. Bättre nationellaförutsättningar måste därför skapas för att garanteratillräcklig inhemsk produktion i händelse av avspärrningoch krig.Vårt fullständiga importberoende av infusionsvätskor äri dagsläget ett problem. Det fredstida behovet är ca l2 000l3 . I krig räknar man med att behovetkommer att uppgå till 75 000 -- l00 . Enligtandra beräkningar är krigsbehovet ända upp till l5 -- 20gånger högre än det fredstida behovet.Infusionslösningar tillverkas l987, dåPharmacias tillverkning upphörde, endast vidsjukhusapoteken vid (ca /dygn), (ca ), Malmöallmänna sjukhus (ca ) och (cal ).I utanför kan Kabis nuvarandetillverkning av spolvätskor ställas om till tillverkning avinfusionslösningar med en kapacitet på ca l6 perdygn. Tillverkningen i kommer att flyttas tillHalden i på grund av avtalsskäl.I Hornsberg i kan den nuvarandetillverkningen av fettlösningar ställas om tillinfusionslösningar. Kapaciteten är ca per dygn.Med tanke på Hornsbergsfabrikens ochsjukhusapotekens utsatta läge inom storstadsområdenafinns anledning att vidta åtgärder för att garantera fullgodtillgång på infusionslösningar i händelse av enkrigssituation.Av det anförda framgår att i ett krigsläge intekan klara sin vätskeförsörjning och också i enavspärrningssituation hamnar i ett bekymmersamt läge.Därför bör man inte lägga ner fungerande enheter som deni utan försöka lösa omställningen. Där finns ocksåbra utrustning, goda lokalutrymmen och en ung, mycketkompetent personal. Förutsättningar måste skapas för eninhemsk produktion av infusionslösningar som tillgodoserbehovet i händelse av beredskapstillstånd ochavspärrningar. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Västernorrlands län är i ett mycket bekymmersamt lägesysselsättningsmässigt. Inte minst som inte baradrabbas av Kabis flyttning till i utan ocksåunder fått vidkännas nedläggning av SCAspappersbruk med flera hundra friställda.Kabis fabrik i , är belägen mitt iSverige med mycket goda transportmöjligheter över helalandet. Det är förutom det mycket allvarligaberedskapsmotivet även mycket angeläget att denmedicinska tillverkningen kan bibehållas i . Dettabör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av inhemsk produktionav infusionslösningar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Kabi utmärktaförutsättningar för att producera infusionslösningar.
mot · GE02So458 · 1991-01-25 00:00:00 — Behörighet för akupunkturverksamhet m.m. Vårdformer som kan betecknas som alternativ tilltraditionell medicinering och behandling har väckt ett alltstörre intresse. Nya sjukdomsbilder av t.ex. allergier ellerdet vi betecknar som välfärdssjukdomar har skapat ettbehov av behandling också utanför den traditionellasjukvården. Denna tendens finns både i vårt land och påmånga andra håll i världen.Ett intressant projekt är ''Högskola för alternativmedicin'' i i som erbjuder en tvååriggrundmedicinsk utbildning och en tvåårigakupunkturutbildning av hög kvalitet.Det måste också betecknas som positivt att företrädareför det som betecknas som alternativa behandlingsformeroch den traditionella s.k. skolmedicinen har ett allt starkaresamarbete och utbyte. Allt tyder på att det är en fruktbarsamverkan som främjar människors hälsa och attnytänkande vad gäller behandlingsformer och medicineringkan komma såväl kroppslig som själslig hälsa till godo.Det är viktigt att värna om patienternas bästa ochgarantera sig om seriös behandling i alla situationer. I ensituation då alternativ behandling efterfrågas i ökadomfattning finns risker att mindre seriösa utövare villetablera sig. Därför är kvalitetsfrågor inom utbildningenoerhört viktiga och centrala och säkerligen finns detmöjligheter till ytterligare förbättringar.På senare tid har olika stiftelser för anordnande avutbildning både för grundmedicin och specialiteter kommittill stånd. Flera av utbildningarna torde vara av det slagetatt de skulle kunna införlivas lag om behörighetatt utöva yrke inom hälso- och sjukvård m.m.En sedvanlig översyn och utredning torde dock varaangelägen men den bör igångsättas för attstatsmakten skall kunna ta erforderliga beslut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snabb utredning av alternativamedicineringar och behandlingsformer i avsikt att geverksamma inom akupunktur m.fl. discipliner behörighetatt utöva yrket inom hälso- och sjukvården.
mot · GE02So459 · 1991-01-25 00:00:00 — Vidta åtgärder för att minska tomgångskörningenEtt alltför vanligt miljö- och hälsoproblem är attmotorfordon i onödan går på tomgång. i landetskallare delar är det t.ex. inte ovanligt att bilar lämnasgående på tomgång under det att föraren går in i affären ochhandlar eller uträttar annat ärende! Vanligare är det dockatt man låter bilen/bussen/lastbilen stå på tomgång när manutför kortare ärenden eller sitter och väntar i bilen.Skälet till detta ofog är säkerligen oftast att man vill hållabilen varm. Detta trots att bilen knappast skulle hinnakallna i någon betydande utsträckning i de aktuella fallen.Tomgångskörning ger upphov till stora utsläpp av miljö-och hälsofarliga gaser, i första hand kolväten ochkolmonoxid. Koncentrationerna av dessa gaser iutomhusluften kan bli mycket hög där ett antal bilar står påtomgång utanför affärerna en stilla vinterdag.Kommunerna utfärdar lokala trafikföreskrifter därtomgångskörning i tätbebyggda områden vanligenbegränsas till en eller . Dessvärre uppvisas imånga fall stora svårigheter att övervaka föreskrifterna.Polisen har inte resurser nog för att vakta på folkstomgångskörning och lapplisorna får inte göra jobbet.Annars vore det logiskt att föreskrifter somtomgångskörning följdes upp av just parkeringsövervakaresom ju ändå är på plats. Lagstiftning och regelverk bördärför ses över i syfte att ge kommunerna möjligheter attlåta parkeringsövervakare även övervaka attfordonsförarna följer tomgångsbestämmelserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attlagar och förordningar bör ses över i syfte att gekommunerna möjligheten att låta parkeringsövervakareäven övervaka tomgångsbestämmelser.
mot · GE02So461 · 1991-01-25 00:00:00 — ökade antalet anmälningar hos hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd () från 1980till närmare 1 1988. Den ökande ärendemängdenledde till ett stort antal icke avgjorda ärenden. Regeringengav med anledning härav statskontoret i uppdrag att isamråd med genomföra en översyn av vissaadministrativa frågor vid HSAN.Statskontoret överlämnade en rapporttill regeringen (1988:41). Statskontoret förslog bl.a. efter enomfattande genomgång av olika typer av ärenden hosHSAN, att ordföranden ensam skulle få avgöra vissaärenden efter samråd med medicinska experter.Det skulle vara frågan om ärenden som uppenbart intekunde leda till någon påföljd. Statskontoret räknade medatt närmare hälften av de ärenden som sakprövades hosHSAN skulle kunna avgöras på detta sätt.Sedan den nya bestämmelsen trätt i kraft tillämpadesden till en början på så sätt att ordföranden, experter och handläggare var överensom att disciplinär åtgärd inte kunde komma i fråga. På dettasätt minskade balansen av icke avgjorda ärenden under åretmed cirka 400 i stället för att som skett under de närmastföregående åren öka med i genomsnitt 100 ärenden per år.I slutet av juni 1990 återförvisade emellertidkammarrätten i fyra ärenden som avgjorts hosHSAN genom ordförandebeslut. Motiveringen var isamtliga beslut följande: ''fram till gälldeenligt 21 § lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen) den ordningen attansvarsnämnden, som utom ordförande har åtta ledamöter,vid slutligt avgörande i sak var beslutsför med ordförandeoch sex andra ledamöter''.Riksdagen beslöt genom en lagändring (SFS 1989:210)efter ett förslag från regeringen att ge ordförandenmöjlighet att ensam fatta beslut som innebär att ett ärendeom disciplinansvar avgörs i sak. En förutsättning härför varatt ''det är uppenbart att ärendet inte kan leda till någondisciplinpåföljd''.Efter att dessa ärenden återförvisats från kammarrättenökar åter antalet icke avgjorda ärenden. Det är uppenbartatt 21 § tillsynslagen inte fått den tillämpning som avses ipropositionen och i socialutskottets betänkande. Det ärockså angeläget att bereds reell möjlighetatt lägga ner tyngdpunkten av sitt arbete på de ärenden somkräver mera ingående överväganden. Detta kanmöjliggöras genom att i tillsynslagens 21 § ta bortuppenbarhetsrekvisitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring av 21 § tillsynslagen.
mot · GE02So462 · 1991-01-25 00:00:00 — konstaterar atthjälpmedelsverksamheten i princip fungerar väl, men attdet finns allvarliga problem och brister som bl.a harsamband med ökad efterfrågan på hjälpmedel. Bristernagäller i första hand inte tillgången på hjälpmedel utanfrämst brist på resurser inom den organisation som skallsvara för utprovning och tillhandahållande av hjälpmedel.Utredningen har visat att den i särklass längstaväntetiden förekommer inom hörselvården. Väntetiden tillöronundersökning varierar mellan . Efterundersökningen är det vanligen ytterligare väntetid förutprovning av hjälpmedel; här varierar väntetiden mellaningen alls och två år.Sammanlagt kan en person få vänta mellan en månadoch på att få hörseln testad ochhjälpmedel utprovade på en hörcentral. Viss prioritering avpatienter sker genom bedömning av behov i enskilt fall.Framför allt är det barn och yrkesverksamma personer somges förtur. De långa väntetiderna, som i första hand drabbaräldre hörselskadade, innebär att det i landet står ca 23 000 personer i kö till hörcentralerna. Uppskattningvisdrygt av dessa utgörs av personer över 70år.Detta faktum kan för många få förödande konsekvenserbåde psykiskt och socialt. Det medför också ett ökatservice- och vårdbehov inom andra samhällsektorer, vilketbör uppmärksammas när det gäller framtida resursbehovinom hörselvården.Många hörselskadade nås inte av den rehabiliterandeverksamheten vilket medför stora påfrestningar av bådepsykisk och social karaktär för den hörselskadade.Hörselvårdsutredningen påvisar att äldre hörselskadadeär en lågprioriterad grupp även inom den pedagogiskahörselvården. Orsaken till detta kan vara dels bristanderesurser vid landets pedagogiska hörselvårdsenheter, delsen brist i informationsöverföring och rutiner mellanhörcentral och pedagogisk hörselvårdsenhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurs- ochorganisationsproblem inom hörselvården.
mot · GE02So464 · 1991-01-25 00:00:00 — Inrättande av ett skallskadecenter skadas ca 25 000 personer på grund av våld mothuvudet. Många av skadorna är orsakade av olyckor itrafiken. Ofta är också alkohol av avgörande betydelse. Deflesta skadorna rubriceras som lätta och fordrar endastnågra dygns övervakning på en akutmottagning. Mellan300 -- 500 personer får svårare skador med längre ellerkortare tid av medvetslöshet. Både lätta och svåra skadorkan ge livslånga besvär i efterhand.Det akuta omhändertagandet av skadade ärtillfredsställande i , däremot är både den initialaeftervården och rehabiliteringen eftersatta. Då den akutavården är klar kan de skadade placeras på kliniker där manhar ringa erfarenhet av medvetslösa patienter. Antalet fallper klinik är lågt och personalen har ingen träning i atthandha svårt skall/hjärnskadade personer. Ett annatproblem är avsaknaden av findiagnostik för bedömning avpatienternas rehabiliteringsförmåga.Ett adekvat omhändertagande av skall/hjärnskadadeinnebär att dödligheten minskar, svåra handikapptillståndförhindras och kostnader för långvarig vård undviks. Det ärangeläget att omhändertagandet och rehabiliteringen av desvårt skall/hjärnskadade patienterna utvecklas ochförbättras. För att nå detta mål behövs ett skallskadecenterdär forskning och utveckling kan genomföras.Till ett skallskadecenter kan patienter remitteras frånhela för vård . Genom enkoncentration av resurser kan både prognos och fortsattvård bestämmas. Eftervården kan sedan fortsätta ipatientens hemmaregion, där, i de flesta fall, utvecklingenav vården för skall/hjärnskadade bör förbättras.Vid ett skallskadecenter bör både forskning ochutbildning genomföras. Nämnas kan att WHO i sittinternationella program önskar ett Collaborating centergällande skall/hjärnskador i Sverige.För att finansiera ett skallskadecenter skulle en fondkunna vara ett medel. Fondens avkastning skulle kunna geanslag till skallskadeforskning. Vin- och Spritcentralen ochförsäkringsbolagen borde visa ett intresse som finansiärerav en sådan fond. Dels är, som tidigare nämnts, alkohol envanlig orsak till olycksfall med efterföljandeskall/hjärnskador, dels orsakas försäkringsbolagen storakostnader i samband med olyckor med skall/hjärnskadorsom följd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ettskallskadecenter.
mot · GE02So465 · 1991-01-25 00:00:00 — Att höja hälso- och sjukvårdens kvalitet är ett av de 38mål som antagit (mål nr 31). Allamedlemsstater inklusive har förbundit sig att till år1990 ha skapat metoder för att säkra kvalitet i vården. Iarbetet med att nå kvalitetssäkring föreslår WHO bl.a.:att klarlägga kvalitetsbegreppetatt förbättra metoder förkvalitetsmätningatt utveckla modeller förkvalitetssäkring.Kvalitetssäkring berör i hög grad läkares, barnmorskors,laboriatorieassistenters och sjuksköterskorsarbetsområden. Många arbetar också med olika projekt ochutvecklingsarbeten för att höja och säkra kvaliteten inomomvårdnad och laboratoriemetodik.Den svenska sjukvårdsmodellen befinner sig i envärld av förändring och förnyelse. Begränsade ekonomiskaresurser parallellt med utökade krav och behov driver framförändringar av olika slag. Några exempel är privatisering,bolagisering, decentralisering, olika försök till ekonomiskastyrsystem, interndebiteringar och resultatenheter.I denna mycket snabba utveckling av nya modeller ochförsök talas mycket litet om behovet av att säkra och höjakvaliteten på verksamheten.SPRI har utarbetat ett program för nationellstrategi/kvalitetssäkring i svensk sjukvård. I finansplanen(prop. 1990/91:100, bil.7, sid.10) står: ''Verktyg för att mätasåväl kvalitet som effektivitet och produktivitet måsteutvecklas''.Det ligger således i och landstingensintresse att aktivt bedriva kvalitetssäkringsarbete.Enligt lag, '''', skall fel som begås inomsjukvården anmälas till . Denna lag har inteprövats i full utsträckning. Detta är allvarligt och ärytterligare en anledning till att arbetet med kvalitetssäkringpåskyndas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetet med kvalitetssäkringinom sjukvården påskyndas.
mot · GE02So467 · 1991-01-25 00:00:00 — Allmänhetens förtroende för den svenska läkarkåren ärav största vikt. Genom lagstiftning har samhället utformatregler som anger när en återkallelse av legitimation skallske. Av tillsynslagens 15 § framgår bl.a. att legitimation attutöva yrke inom hälso- och sjukvården skall återkallas omden legitimerade 1. varit grovt oskicklig vid utövning av sitt yrke eller påannat sätt visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket.Av detta framgår således att läkares handlande ävenutanför tjänsten kan föranleda återkallelse av legitimation.Enligt förarbetena till lagstiftningen sägs att dennapunkt skall vara tillämplig endast undantagsvis.Utgångspunkten för bedömningen bör vara om förfarandetkan anses ha undergrävt den tillit allmänheten har rätt atthysa till en legitimerad yrkesutövare. Exempel på ett sådantförfarande är ett allvarligt brott mot annans hälsa. Ettsådant brott behöver dock i och för sig inte medföra att denlegitimerade är uppenbart olämplig för sitt yrke.Förhållandet i det enskilda fallet måste som i så mångaandra liknande sammanhang bli avgörande och det krävs ensamlad bedömning av alla faktorer som inverkar pålämplighetsprövningen.Lagstiftningen är i denna del som synes starkt restriktiv.I rättstillämpningen har dessutom beviskraven föråterkallelse av legitimation skärpts ytterligare. Något somhar framgått av ett uppmärksammat fall.Givetvis måste ett så allvarligt ingrepp som att frånta enläkare legitimation kräva mycket starka skäl. Men det får åandra sidan inte leda till att läkare som människorna intekan ha något förtroende för, eller till och med känner rädslainför får ha kvar sin legitimation.Mot denna bakgrund bör det komma till stånd enöversyn av lagstiftning och praxis vad gäller återkallelse avlegitimation, tillsynslagen 15 §, lag 1980:11 om tillsyn överhälso- och sjukvårdens personal m.fl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av lagstiftningen omåterkallelse av legitimation.
mot · GE02So468 · 1991-01-25 00:00:00 — I sitt slutbetänkande föreslår allergiutredningen en delåtgärder som syftar till att förebygga allergi och allergiskareaktioner. Utredningen föreslår bl.a. att ett allergicentrumbildas.Allergicentrums huvuduppgifter föreslås varainformation och utbildning, dels i form avkunskapsuppbyggnad och biblioteksfunktion, delsanordnande av kurser, konferenser etc., dels att samordnaframtagning av informationsmaterial.samordningsorganför olika forskningsinsatser genom att anordnaforskarkonferenser, ''översätta'' forskningsresultat tillenklare informationsskrifter.Det finns många argument för att förlägga dettaallergicentrum till Sundsvall.Sundsvall ligger mitt iSverige. Ett centrum förlagt där kommer inte att glömmabort vare sig kvalsterallergier i eller demarkanta allergiökningarnas speciella karaktär i de norralandsändarna. är också neutralt i förhållande tillolika forskningscentra i landet.Både kommunoch är aktiva då det gäller miljö-och allergifrågor. har en klart uttaladmålformulering om att bli ett föredöme i miljöfrågor, såvälvad beträffar inne- som utemiljö. '''' skallbli ett begrepp.Genom allergiprojektets treverksamhetsår finns väl uppbyggda kanaler. Bl.a. har etttvärsektoriellt arbete påbörjats, både inom de kommunalaförvaltningarna och mellan kommun och landsting.Allergiprojektet har påbörjat samarbete med andrakommuners miljö- och allergiprojekt, liksom samarbetemed , ochnaturvårdsverket. Dessutom finns goda kontakter , samthögskola med bl.a. informations- och journalistutbildningfinns. Högskolekurser om allergi har arrangerats underprojekttiden liksom konferenser.Det finns ett påbörjatyrkesallergiprojekt där LO och yrkesmedicinsamarbetar.I finns stora möjligheter och goderfarenhet av att ordna kurser och konferenser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av Allergicentrumtill .