ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo736 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid Stensunds folkhögskola finns en av de förstademonstrationsanläggningarna i full skala för rening avavloppsvatten genom vattenbrukstekniken.Principen för vattenbrukstekniken är att renaavloppsvatten med biologiska processer och därmedsamtidigt återvinna viktiga näringsämnen.Vattenbrukstekniken kommer att kunna bli ett effektivtoch realistiskt alternativ för avloppsvattenrening i såväl i-som . De enkla ekologiska principerna förvattenreningen gör att tekniken kan klassificeras somlättillgänglig, speciellt i solrika länder.Utvecklingen av vattenbruksmetoden föravloppsvattenrening är teoretiskt en logisk konsekvens avden verkliga miljösituationen i industrivärldens länder,likaväl som den är en logisk konsekvens av den svenskariksdagens uttalade princip om att avfall och avlopp ärresurser.Anläggningen för demonstration och utveckling avekologisk teknik har varit i drift . Under l990har ett mycket stort intresse visats för projektet genom attca 7 000 personer besökt anläggningen. Artiklar har skrivitsoch radio-TV-program sänts. Projektledaren har ocksåerhållit tidningen Aftonbladets miljöpris.I mars 1991 kommer en internationell konferens omekologisk teknik för avloppsvatten att hållas vidfolkhögskolan.Vattenbruket är initierat och drivs på ideellfolkrörelsebasis. 1987 beslutade regeringen attvattenbruket skulle få användas som metod att renaavloppsvattnet vid folkhögskolan. 1988 anslog regeringen800 . ur anslaget för ny miljöskyddsteknik föruppförandet av denna anläggning. Stöd för att kunna ha enledare för projektet har lämnats av iSödermanland och Styrelsen för teknisk utveckling.För att kunna hålla den ovan nämnda konferensen i mars1991 har Världsnaturfonden anslagit 100 000 kr.Folkhögskolan utgör med sin förankring i skandinaviskfolkbildning och med sin speciella inriktning påtvärvetenskap och samhällsengagemang en unik plattformför projektet. För att kunna tillvarata den stora potentialensom finns i detta projekt är det beroende av ekonomisktstöd. Framför allt för att kunna fortsätta bedriva såvälgrundforskning som tillämpad forskning inom ekologi ochekologisk teknik.För att visa vad tekniken innebär är det viktigt attprojektet kan demonstreras och att undervisning omtekniken kan ske. Det finns redan stor efterfrågan både fråni- och u-världen på kurser för ekologer och ekologiskatekniker.Folkhögskolan har också ett behov av ett ekologisktbibliotek för att kunna klara forskningen ochundervisningen.Regeringen och olika institutioner har som framgår ovanstött satsningen på detta projekt så att det har kommit tillstånd. Det är nu viktigt att det kan fortsätta och atterfarenheterna kan tas tillvara på fler platser i världen.För folkhögskolan, som arbetar på ideell basis underSvenska regi, medför detta projektmed det stora intresse det väckt i omvärlden högakostnader.Då det har stor betydelse för miljön att vi kan kommatillrätta med kväveutsläppen måste projektet kunnafullföljas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Stensunds vattenbruk.
mot · GE02Jo740 · 1991-01-25 00:00:00 — En informationsanläggning vid sjön Vårt lands och norra finaste fågelsjö Tåkernkom till av en slump. Den drastiska sjösänkningen reducerade vattendjupet till knappt en meter ochskapade förutsättningarna för ett rikt fågelliv. ärTåkerns särställning som förnämsta fågelsjö väldokumenterad.Avsikten med sjösänkningprojektet var inte att skapa en fågelsjö utan en landvinning på ca2 för 236 strandägare.Vid har 249 fågelarter med säkerhet observerats.Ytterligare förekommer ett 10-tal arter med någotbristfälligare dokumentation. 100 arter häckar regelbundetoch ytterligare 25 har häckat enstaka år.Till Tåkernbygden kommer numera två tredjedelar avvärldens skogssädesgäss vilket ger och Östergötlandett stort ansvar för arten. Sädesgåsen i ärutrotningshotad som häckfågel.De 45 000--50 000 gäss som kommer till skapar irritation hostraktens markägare genom den stora aptit de har på denväxande grödan. Det bästa sättet , för att begränsagässens ätande av den kommersiella grödan, har varitanläggande av speciella gåsåkrar. Dennaförsöksverksamhet har bedrivits med framgång genomhopsamlade medel.Det statliga anslaget för att vårda naturreservat har interäckt till för att vårda . i Östergötlandhar tillsammans med världsnaturfonden instiftatTåkernfonden WWF i syfte att hålla den löpandeinformationen på acceptabel nivå. Många enskilda företagoch institutioner i har bidragit.Det är glädjande att konstatera att pengar frånTåkernfonden har börjat göra nytta. Ett strandparti vidVäversunda har restaurerats till ett attraktivt ochspännande fågelområde. i närheten har röjningarskapat utrymme för en våtslåttermad som var vanlig vidTåkern . Stöd till djurhållning på strandängarna harsetts som högst angeläget. Förhoppningen är att kunnaförstärka de ekonomiska bidragen ytterligare.Det som fortfarande saknas är eninformationsanläggning i --Ombergsområdet, ensamlande punkt för hundratusentals årliga besökare ibygden, inte minst turister. Det finns få, om ens något,områden i vårt land som har en så spännandesammansmältning av natur, kultur och historia som dettahörn av västra . Här finns , blomsterberget , pålbyggnaden vid , ett centrum för den tidigaste bosättningen i vårtlandskap. Här restes den mäktiga Rökstenen, här anladesSveriges första kloster, Alvastra. Eninformationsanläggning och utställningslokal ser vi som ettverkligt dragplåster och en framtidssatsning för västraÖstergötland.För att kunna etablera en informationsanläggning vidTåkern fordras emellertid ytterligare resurser.Besöksanläggningen vid har kostat 10,5 milj.kr., varav staten bidragit . En liknande statlig insats vid förefallerrimlig. Som vi ser det kan det inte vara enbart enangelägenhet för de boende och verksamma i Ötergötlandatt vårda en riksintressant turistattraktion som fågelsjönTåkern med omgivning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av eninformationsanläggning vid .
mot · GE02Jo742 · 1991-01-25 00:00:00 — Förbättringar av miljön i västra Miljödelegationen västra har i sitt betänkandeSOU 1990:93 redovisat en lång rad förslag med åtgärder för attväsentligt förbättra miljön i västra inom entioårsperiod. I denna motion har vi tagit upp några avförslagen.Den internationella våtmarkskonventionen (CW =Convention on Wetlands) som undertecknat, har tillsyfte att skydda internationellt betydelsefulla våtmarker föratt bl.a. bevara bestånden av flyttande våtmarksfåglar. Deländer som undertecknar avtalet åtar sig att värna om dessaområden. Kostnaderna för dessa områden skall täckas medstatliga medel. Detta innebär att naturreservat kringFoteviken och bör komma till stånd,liksom att reservat bildas i och Foteviken.Skötselplanen för reservaten skall vara utformad så attavsikten i artiklar om att bevarabestånden av flyttande våtmarksfåglar uppfylls.Vid en jämförelse med Västskånes inhemska skogar,som består av lövträd, är barrskogarna och framförallt dågranskogarna artmässigt fattiga miljöer samt dåligarekreationsytor. Granskogen försurar marken mer än vadlövskogen gör. Detta beror bl.a. på granskogens störreförmåga att uppfånga försurande luftföroreningar. Förbudmot granplantering föreslås därför införas i sådana områdendär granens försurande inverkan är mest betydande.Förbudet bör kunna tas bort den dagluftföroreningssituationen avsevärt förbättrats.I finns generellt skydd för vissa hotadebiotoper. En arbetsgrupp under ,har föreslagit att liknande system bör införas i hela Norden.Det generella biotopskyddet innebär att det är förbjudet attaktivt förstöra biotopen. Till detta skydd skall det varakopplat en garanti från samhällets sida att se till att biotopenblir hävdad. Ett förslag i denna riktning är underutarbetande på SNV. är dock miljömässigt ettmera trängt område än övriga landet. Det är därför befogatatt för västra del införa särskilda regler till skydd förett antal biotoper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra miljöni västra .
mot · GE02Jo743 · 1991-01-25 00:00:00 — ''Lövgrodan leker om våren i vatten och håller omsommaren till i lövverket på träd och buskar hoppande medlånga språng från blad till blad på jakt efter insekter.'' Såbeskriver Svenskt uppslagslexikon lövgrodan. Frågan är hurlänge till den kommer att finnas i Sverige.I dag finns endast en spillra av det forna beståndet kvarpå ett fåtal platser i . Dessa platser är nu hotade pågrund av utdikningar och inplantering av kräftor.För att lövgrodan och andra groddjur ska finnas kvar iSverige är det nödvändigt att deras livsmiljö skyddas.Naturvårdsverket har med stöd av 14§ naturvårdslagen fridlyst alla hotade eller sällsyntagrod- och kräldjursarter i landet. Beslutet gäller från ochmed och innebär att det är förbjudet att döda,skada eller fånga de fredade djurarterna. Det är inte hellertillåtet att skada djurens ägg, rom eller bon.Trots detta har det varit svårt att t ex förbjudainplantering av signalkräfta, som utgör ett hot motgrodyngel, i lövgrodans leklokaler. Den möjlighet som idetta fall diskuterats är att besluta om naturreservat och detkan förefalla väl drastiskt när det gäller en mindrevattensamling.Nuvarande lagstiftning är svår att tillämpa för att nå etteffektivt och varaktigt skydd för dessa arter. Därför bör ettantal produktionsinriktade lagar som t.ex. vattenlagen ochfiskeriförordningen ses över och kompletteras medföreskrifter om naturvårdshänsyn. Denna översyn kangärna ske på myndighetsnivå.Groddjuren är bundna till våtmarker och fuktigamiljöer. Försvinner våtmarkerna försvinner groddjuren ochalla andra våtmarksberoende djur- och växtarter. Sedan1985 gäller förbud mot markavvattning utan särskilttillstånd. Detta innebär att från naturvårdssynpunktvärdefulla våtmaker inte bör avvattnas utan bevaras.Förbud eller krav på tillståndsplikt för att fylla igen sådanavärdefulla naturmiljöer med schaktmassor eller annat avfallav liknande slag finns inte. Det råder endast samrådsplikt,innan utfyllnaden kan påbörjas. Detta förhållande är inteacceptabelt, om syftet är att varaktigt skyddavåtmarksområden med hotade eller sällsynta groddjur.Detta gäller naturligtvis också alla andra hotade ellersällsynta växt- och djurarter i våtmarkerna.Sverige har skrivit under från 1979om skydd av europeiska vilda djur och växter samt derasnaturliga miljö. bör leva upp till den konventionenoch ge grod- och kräldjuren ett varaktigt skydd.Fridlysningen måste för att vara meningsfull kompletterasmed ett biotopskydd. Detta kan enklast ske genom attgenerell tillståndsplikt införs för utfyllnad av våtmarker ochvattenområden. Naturvårdslagen bör kompletteras med ensådan bestämmelse.Denna motion väcktes under förrariksmötet men behandlades inte av på grund avden förenklade ärendehantering som jordbruksutskottettillämpade beträffande ''gamla motioner''. Vi anhållervördsamt om att motionen behandlas under innevaranderiksmöte. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till översynav vattenlagen och naturvårdslagen så att utrotningshotadegroddjur ges ett varaktigt skydd,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt fiskeriförordningen måste ses över i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GE02Jo745 · 1991-01-25 00:00:00 — Utvecklingen i det miljöpolitiska arbetet inom Sverigegår mot decentralisering från central statlig nivå till lokalkommunal nivå. Ett sådant exempel är tillsynsarbetet enligtmiljöskyddslagen. Närheten till miljöstörande verksamhetliksom kännedom om effekterna på omgivande natur,mark, vattendrag och människor ger möjlighet tilleffektivare tillsynsverksamhet och beivrande av miljöbrottoch åtgärder.Den pågående utformningen avmiljöskyddsorganisationen både på regional och lokal nivåbehöver påskyndas, förnyas och förändras. Det arbetet gåralltför långsamt. Ännu har inga konkreta åtgärder vidtagitsför förenklingar av regelsystemet. Kommunernas roll imiljö- och naturvårdsarbetet har inte tillräckligt förstärkts.Medborgarna kommer att ställa långtgåendekrav på politikerna och den kommunala organisationen,krav på att lösa akuta miljöproblem men också förändrasamhället i miljövänlig riktning. Till detta arbete krävskunskaper inom miljöområdet samt ekonomiska resurser.Under 1989 har en översyn gjorts av naturvårdsverketsroll i miljöarbetet inför 1990-talet. På uppdrag av deanställda hos har en konsultrapport tagitsfram. Båda rapporterna föreslår förändringar vidnaturvårdsverket.Situationen i är att en mycket stor del avlandets miljökunskaper finns samlad hos naturvårdsverketsanställda. Trenden har varit att naturvårdsverketsom statlig myndighet expanderar. Vi anser att denutvecklingen måste brytas genom att påbörja endecentralisering av uppgifter.Naturvårdsverket bör t.ex. ta initiativ till utlåning avtjänstemän för miljöutbildning, projekt m.m. för att stödjakommunerna i deras miljöarbete.För alla som arbetar med miljöfrågor kommunalt är detväl känt att det är svårt att rekrytera kvalificeradepersoner till miljöarbete. I avvaktan på attutbildningsväsendet hinner utbilda fler inom miljöområdet,anser vi att en omfattande decentralisering måste ske frånstat till kommun, av effektivitetsskäl men också för att mötamedborgarnas framtida krav på kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om decentralisering inommiljövårdsarbetet.
mot · GE02Jo746 · 1991-01-25 00:00:00 — har fått förhållandevis ringa del av destatliga verkens utlokalisering. är den enda myndighet som i sin helhetutlokaliserats till länet. Bland centrala ämbetsverk som ärlämpliga att utlokalisera intar en centralplats. Av flera skäl skulle dessutom vara enlämplig lokalisering för SNV.Regeringen/vill ha en ny inriktning iSNVs verksamhet där långsiktigt policyskapande arbete gesökad tyngd på bekostnad av den direkt operativa ochkortsiktiga ärendehanteringen.SNV har stora svårigheter att rekrytera och behållakvalificerad arbetskraft. Ett par sektioner som särskiltberör vårt län (cellulosa resp. kemi) är praktiskt tagetobemannade beroende på svårigheter att rekrytera iStockholm. SNV verkar i mycket hög grad utåt motlänsstyrelser, kommuner, industrier etc. och har samtidigtett förhållandevis begränsat behov av kontakter iStockholm. Skälen för att vara placerat i är alltsårelativt svaga.Sammanfattningsvis kan sägas att skälen är goda för enutlokalisering från av SNV, och tidpunkten ärutomordentligt lämpligt för ett sådant övervägande.Följande talar för att just borde vara enlämplig utlokaliseringsort. Av flera skäl har undersenare åt tillvunnit sig en miljöprofil. I botten liggersjälvfallet alla de miljöproblem som föranlett aktiviteter påområdet.Miljöprojekt --TimråDetta projekt har med många nya och djärva idéer lyftfram som en nytänkande region imiljösammanhang. ''Världens miljökonferenscentrum''1990 genomfördes den stora konferensen omluftföroreningar. medinrikting på miljöfrågor.Tillgången till kompetens i regionenInom framför allt industrin i finns ett omfattande miljökunnande som på flera sätt skullevara värdefullt för SNV.Den parallella uppbyggnaden av stödjande kompetensHär kan bl.a. räknas en ev. etablering av iLjungaverk, men framför allt givetvis projekt av typenPURUM (Process- och miljötekniskt centrum) som redannu är i gång.Ingen annan region i landet är i så stort behov avny sysselsättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av statensnaturvårdsverk till .
mot · GE02Jo748 · 1991-01-25 00:00:00 — Luftföroreningar upplevs som det störstahotet mot vår miljö. Många sjöar och vattendrag ärallvarligt försurade. Markens ytskikt försuras och har tusentals dricksvattenbrunnar alltför surt vatten.Här krävs radikala åtgärder både när det gäller luft ochvatten.En åtgärdsstrategi mot försurning måste också innefattaandra aktiviteter och verksamheter som påverkarförsurningen än enbart luftutsläpp av försurande ämnen.Särskild uppmärksamhet måste ägnas skogsbruketsnuvarande driftformer. sker i ökande omfattningmarkavvattning inom skogs- och myrmarker. Vattendraginom försurningskänsliga områden måste betraktassom nästan ''döda'' genom en kombinerad påverkan frånförsurning och markavvattning.Förutom en ökande uttransport av försurande ämnensåsom humussyror sker sannolikt en inte obetydligbelastning med metaller. Några undersökningar somsärredovisar effekterna av försurning respektivemarkavvattning finns inte. På ett område är avvattningenseffekter på nedströms liggande vattensystem uppenbara,nämligen transport av humusmaterial. med mereller mindre kraftig inblandning av järnföreningar lägger sigsom ett uppemot centimetertjockt lager på stenar och andrabottensubstrat. Kontroll av bottenfaunan och högre växtervisar en nära nog 100-procentig utslagning. En stor del avKristianstads läns vattendrag inom de försurningsdrabbadeområdena har nått detta tillstånd.I flera vattendrag pågår en omfattandekalkningsverksamhet. Det framstår allt klarare, att det ivattendrag som belastas med humusmaterial i denomfattning som sker, är det inte möjligt att återskapafungerande ekosystem trots omfattande kalkningar.Effekten av markavvattningar i nedströms liggandevattensystem har i alltför liten graduppmärksammats. Naturvårdslagen 18§ har härvid inte varit ett tillräckligt effektivt instrument.Omfattande markavvattningsverksamhet utförs dessutomunder beteckningen dikesrensning. Med dagens maskinellautrustning sker ''rensningarna'' till betydligt större djup ochbredd än de tidigare oftast handgrävna dikena hade.För att komma tillrätta med detta problem måste det skeen förändring av naturvårdslagen så att ett generellt förbudmot markavvattning införs om inte särskilda skäl föreligger.Då problemen som redovisas i motionen kan växla iolika delar av landet, är det lämpligt att regeringenfastställer vilka områden som det generella förbudet skallomfatta. Detta bör då ske efter yttrande från kommuneroch länsstyrelser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förändring avnaturvårdslagen.
mot · GE02Jo750 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K231 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrad information omallemansrätten.
mot · GE02Jo753 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslag för kalkning i Försurningen är ett av våra allra största miljöproblem.Vissa kalkningsinsatser har gjorts men för att i tillräckligomfattning motverka försurningen är behovet av ytterligarekalkning mycket stort. Av en under l989 redovisadutredning framgick bl.a. att det finns omfattandeförsurningsskador i sjöar och vattendrag i inlandoch fjälltrakter, trots de insatser som gjorts. Eftersom vibedömt statsbidragen till kalkningsverksamhet i dessavatten vara otillräckliga har vi motionerat omökade anslag för verksamheten, men fått avslag.I årets budgetproposition (bilaga 16) föreslås, i avvaktanpå en särskild proposition, oförändrade anslag för samtligaposter som -- i likhet med statsbidrag för kalkning -- ingår iavsnittet miljövård.Eftersom det inte varit möjligt att få erforderligaanslagshöjningar för kalkning vill vi attriksdagen -- innan den särskilda propositionenframläggs -- gör ett uttalande om vikten av att erforderligamedel anslås för detta synnerligen betydelsefulla ändamål.Från olika delar av kommer rapporter ombehovet av omfattande åtgärder för att motverkaförsurningen. Vi vill som exempel redovisa förhållandenoch behov i två olika områden.Av läns 3 700 sjöar som är större än etthektar är fiskreproduktionen hotad i 1 600. I ytterligare 1250 sjöar hotas existensen för mer känsliga organismer somkräftdjur, snäckor och sländor. I cirka 1 400 av länets sjöarberäknas att livsmedelsverkets gränsvärde för svartlistningöverskrids. Allt detta kan åtgärdas med ökadekalkningsinsatser, vilka dessutom skapar en betydligt bättrelivsmiljö för boende i länet. För att ökakalkningsverksamheten till en realistisk nivå erfordrasnästan en fördubbling av utgående medel,nämligen från 11 till 20 milj. kr.Ett annat exempel är kommun i Jämtlandslän. Kalkningsbehovet har beräknats efter samråd mellankommunen och . På grund av denaccelererande verkan som försurningsförloppet har i markoch vatten inom berörda områden av kommunen begär mandrygt 52 milj. kr. i statsbidrag för kalkning under l99l. Detframhålls att det är av yttersta vikt för fisket inomkommunen att åtgärder vidtas innan det är för sent.Vi har tagit dessa två exempel för att visa vilka storabehov som finns av kalkning i Norrlands sjöar ochvattendrag. Det bör uppmärksammas att vårt land inte kanundgå att göra erforderliga insatser. Frågan är bara när. Vikan uppskjuta åtgärderna men det blir i så fall dyrareeftersom ytterligare skador hinner uppstå om tillräckligamedel inte anslås . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ökade anslag förkalkning av sjöar och vattendrag i främst .
mot · GE02Jo754 · 1991-01-25 00:00:00 — /med sitt läge mellanEskilstuna och i har i många avseendenkaraktären av en skärgård i inlandet.Området består av 160 öar och omfattande cirka8.700 hektar land. Mälarnaturen är i många avseendenspeciell och har ett högt bevarandevärde.Här finns flera unika naturkvalitéer. Ett av landetsrikaste lövskogsområden där ädellövskogen med ek, al,lind, ask och präglar områdets natur.Ädellövskogen är delvis mycket gammal och har därförkaraktär av lövurskog härstammande från den postglaciäravärmetidens lövskogar.Hagmarkerna, lundområdena, urskogspartierna och defina strandängarna är mycket botaniskt rika med mångainslag av sydliga arter och havsstrandsrelikter. Till exempelär den värmekrävande vintergröna misteln ögruppens mestkända växt och har i dessa trakter sin nordligaste utpost iEuropa. På ingen annan plats finns en rikare förekomst.Mångfalden av olika växtarter har också givit upphov tillett rikt djurliv på öar och . Ett trettiotaldäggdjursarter och 160 fågelarter har noterats förögruppen.Senare tids forskning har också befäst den rika ochsärpräglade förekomsten av vedinsekter och fjärilar, någrahar här sin nordligaste utpost i världen.Som en första etapp på väg mot en nationalparkavdelade länsstyrelserna i och Västmanlandområdet som naturreservat. Statens naturvårdsverkansåg då vid beredning av ärendet ''att det finns skäl somtalar för inrättandet av nationalpark''.Platser för sällsynta växter och djur försvinner nu alltsnabbare. Det måste till insatser som gör att dessavärdefulla områden avsätts som nationalpark.I takt med den ökade industrialiseringen såväl i vårt egetland som i vår befolkningstäta omvärld ökar behovet avskyddade och bevarade områden. Kommande generationermåste också få möjlighet att ta del av de unika värden somfinns i /Sundbyholmsarkipelagen.Ett beslut om inrättande av området som nationalparkskulle medföra att ett mera samlat grepp kan tas på deproblem som finns. Detta är oundgängligt om de höganaturvärdena skall kunna bevaras för framtiden.I motioner till tidigare riksmöten har vi mycket utförligtredogjort för detta speciella naturområde i vårt land.Ett motiv som angetts för att området ej skall klassassom nationalpark sägs vara att en stor del av marken ärodlad jord. Detta förhållande anser vi ytterligareunderstryka vikten av att området blir föremål för bildandeav nationalpark.Denna kombination av urgammal kulturbygd ochbevarat varierande naturområde med sin mycket specifikafauna och flora är enligt vår mening mycket unikt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attRidö/i avsätts somnationalpark.