mot · GE02Ub186 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:115 Vissa skollagsfrågor m.m. InledningFolkpartiet liberalerna har i utförliga parti- ochkommittémotioner angivit vår syn påskolpolitiken. I denna motion behandlas endast ett antalkonkreta frågor som tas upp i regeringens proposition omvissa skollagsfrågor. För den läsare som önskar ta del av vårsamlade skolpolitik och de grundläggande värderingar sombär upp våra ställningstaganden hänvisas alltså till motionersom väckts från liberalerna och med anledning av regeringensgymnasieproposition.I denna motion behandlas fyra frågor:TidigareskolstartRätten att välja skolaVillkoren förfriskolorElev- och föräldrainflytandeI en annan motion behandlas skolhälsovårdsfrågor.SkolstartenFolkpartiet liberalerna har krävt en sänktskolpliktsålder. Vi har gjort det, för att vi haft tilltro till dendel av den pedagogiska expertisen som menat att det är braockså för svenska barn att börja i skolan tidigare. Vi haribland hänvisat till hjärnforskaren professor om ''hjärnans engångschans'' i 3--6-årsåldern. Vi harframhållit att pedagogiken för sexåringarna självfalletmåste anpassas till deras förutsättningar och attgrundskolan i samband med en sådan förändring börförlängas, och alltså bli tioårig.Regeringen föreslår nu att skolplikten visserligen,liksom , skall inträda det år barnet fyller , menatt barnets vårdnadshavare skall få rätt att kräva plats iskolan även för sexåringar.I regeringens tidigare dokument har de ekonomiskaargumenten lyst igenom mycket tydligt. Regeringenförsöker nu tona ned dessa, dock utan någon störreframgång. konstateras att sexåringarna blirbilligare i skolan än på daghem. Statsrådet betonar att denflexibla skolstarten innebär att den ökning av årskullarna iskolan som är att vänta bara kommer tidigare.Regeringens förslag reser flera frågor.Är dagenslågstadium väl lämpat att ta emot sexåringar?Är detproblemfritt att många elever kommer att lämnagrundskolan yngre än i dagens system?Kan ett nyttläsår i början av skoltiden kompensera bortfallet av detsista? Kommer, med andra ord, resultatet avsexårsreformen bli att många lämnar medmindre kunskaper än ?Är det rimligt attskolpliktsåldern ligger kvar även om de flesta barnbörjar vid sex?Bör inte föräldrarna även i fortsättningenerbjudas det stöd i valsituationen som skolmognadsprovenutgjort? Enligt vår mening bör i samband med ettbeslut av det slag som regeringen föreslår uttala attgrundskolan skall göras tioårig och attskolpliktsåldern, efter en övergångstid av exempelvis denlängd regeringen föreslår, skall inträda det år barnen fyllersex år.Kunskapsstoffet är så stort att ett tionde grundskoleår ärstarkt motiverat. Vi tror att det är bättre att 15--16-åringarna, som , är i än i gymnasieskolan.På flera håll i landet pågår nu verksamhet som innebäratt förskolan och lågstadiet arbetar tillsammans. I realiteteninnebär detta att lågstadiet i de fallen består av fyraårskurser. Vad händer med dessa kommuner omregeringens förslag blir verklighet? Såvitt vi förstår kommerdessa elever att i praktiken berövas ett skolår. Ipropositionen berörs dessa kommuners verksamhet.Regeringens slutsats är att erfarenheterna från dessakommuner kommer att kunna komma skolan till del. Mansynes vara omedveten om konsekvenserna för eleverna.Även i detta perspektiv ter sig vårt förslag om en tioåriggrundskola som den enda rimliga lösningen.Höga kvalitetskrav måste ställas på lågstadiet.Kommuner bör endast acceptera att ta in sexåringar om dehar haft tid att organisera mottagandet på etttillfredsställande sätt. Enligt vår mening bör ettåldersintegrerat, årskurslöst arbetssätt prövas på fler håll.Mognadsspännvidden bland nybörjarna är så stor att ettsådant arbetssätt ger möjligheter att individualiseraundervisningen på ett värdefullt sätt. Det är förvånande attskolministern tror att kan genomföra kraftigabesparingar -- som föreslås i samband medgymnasiepropositionen -- som sexårsstarten skallgenomföras på ett kvalitativt bra sätt.Vi anser att skolan även i fortsättningen bör erbjudaskolmognadsprov, som en frivillig möjlighet för de föräldrarsom vill ha ett stöd i sin valsituation.Rätt att välja skolaFolkpartiet liberalerna presenterade rapporten''Den självstyrande skolan''. I den utvecklas våra krav påvidgade möjligheter för elever och föräldrar att välja skola.Även i vår partimotion om skolan till detta har viutvecklat dessa tankegångar. Vi kommer därför i detföljande bara kommentera propositionens förslag.Oaktat förvirrande signaler från regeringen pågår nu enutveckling i Skolsverige som vidgar möjligheterna för eleveroch föräldrar att välja skola.I flera kommuner har frågan om en vidgad rätt att väljaskola tagits upp. På några håll har förslagen avslagits -- detgäller t.ex. och . Men på andra håll hardet gått bättre. Två förortskommuner till --och -- har infört intressantasystem. Också beslut att släppa framkooperativa skolor är intressant i detta perspektiv.I fick de föräldrar vilkas barn började skolan iaugusti möjlighet att ange vilken av kommunensskolor de föredrog för sina barn. angav en annan skolaän den närmaste. I praktiskt taget samtliga fall kundeönskemålen tillgodoses.I har kommunen infört en skolpeng i denmeningen att elever som flyttar till friskolor ''får med sig''en summa som i princip motsvarar vad eleven kostat i denkommunala skolan.I har socialdemokraterna, ochmiljöpartiet varit positiva till önskan att starta kooperativaskolor. Vi återkommer något till den idén i avsnittet omprofilskolor. I detta sammanhang räcker det att konstateraatt kooperativa skolor givetvis måste kombineras med enrätt att välja. Det strider helt mot den kooperativa idén attnågon skulle tvingas in i ett kooperativ. Med andra ordmåste de elever som inte vill gå i den kooperativa skolanäven om den ligger närmast, ha rätt att gå i någon annanskola.Regeringens förslag har på denna punkt motsattinnebörd: Inget valfrihetssystem skall, enligt regeringen,kunna utestänga en elev från den skola som ligger närmast.Eftersom vi betonar rätten att välja skola anser visjälvfallet också att den som vill gå i den närmaste skolanbör få göra det. Vi stöder dock inte den lagtekniska lösningpå problemet som regeringen föreslår.Vi anser att skolmyndigheterna skall vara skyldiga attinformera om rätten att välja skola samt i största möjligautsträckning söka tillgodose elevernas och föräldrarnas valav skola. ''Närhetsprincipen'' är naturligtvis viktig. De flestaföredrar kort skolväg. Vi förordar dock en mer generellutformning av en lagbestämmelse. Om kommunen ges enskyldighet att i största möjliga utsträckning tillgodoseföräldrars och elevers önskemål, inkluderar det enskyldighet att söka tillfredsställa också dem som föredrarden närmaste skolan. Det bör ankomma på utskottet attutforma en sådan förändring av den föreslagna lydelsen av4 kap 6§ skollagen.Vi anser också, till skillnad mot regeringen, att ävendenna rättighet bör definieras som en ''civil rättighet''. Detinnebär att även beslut om placering vid skolenhet måstekunna överprövas av domstol och inte av den föreslagnanämnden.FriskolorVi anser att det skall stå föräldrar fritt att starta skolorunder förutsättning att de bygger på för det svenskasamhället grundläggande värderingar som demokrati,tolerans och alla människors lika värde samt i rimligutsträckning uppfyller läroplanens krav. Skolor som intedelar dessa värderingar skall inte tillåtas.En sådan rätt att starta skolor måste också följas avekonomiska möjligheter. Det finns ingen anledning attfristående skolor skall leva under sämre villkor än andra.De har ändå speciella förhållanden som kräver ett särskiltengagemang från både lärare och elever. Så är t.ex. defristående skolorna ofta mindre än andra och kan därmedinte utnyttja de stordriftsfördelar som ofta finns inom detallmänna skolväsendet. Vi ser inte i första hand friståendeskolor som en idéstimulans för den vanliga grund- ochgymnasieskolan utan som en självklar rättighet. harockså anslutit sig till flera internationella konventioner därdenna frihet slås fast. Vi anser också att fristående skolorfrämjar mångfalden och erbjuder en välgörandekonkurrens till de allmänna skolorna.Med uttrycket fristående skolor avser man skolor medenskild huvudman. I går av elevernai fristående skolor. Det kan jämföras med där såmånga som av alla barn går i skolor medenskild huvudman. I kallas dessa skolor friskolor.I slutet av 1986 fick 31 fristående skolor i Sverigestatsbidrag för sin verksamhet. Ungefär lika många bedrevverksamhet utan statsbidrag. Ett antal skolor har ocksåkommunala bidrag.Skolplikten får enligt förslaget till ny skollag fullgöras ienskild skola. Regeringen föreslår att frågan omgodkännande av fristående skola skall prövas av statensskolverk. Enligt förslaget skall skolan bli godkänd, om denförmedlar en undervisning som ''ger kunskaper ochfärdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar ochskolan även i övrigt väsentligen svarar mot grundskolansallmänna mål''.Skolverkets beslut skall kunna överklagas tillkammarrätten. Detta förslag överensstämmer i princip medvad vi tidigare föreslagit. Möjligheten att starta, och pårättvisa villkor driva, en fristående skola är en medborgerligrättighet i en demokrati. Den här föreslagna besluts- ochöverprövningsordningen synes stå i bättreöverensstämmelse med den europeiska konvention ommänskliga rättigheter som anslutit sig till.Med godkännande följer, så vitt vi kan förstå, inte enautomatisk rätt till vare sig kommunala eller statliga bidrag.Regeringen har vare sig i denna proposition eller i åretsbudgetproposition klarlagt när och under vilkaförutsättningar rätt till statsbidrag föreligger. Enligtgällande praxis krävs för att en fristående skola skall fåstatsbidrag att den tillämpar en alternativ pedagogik. Denskall också följa en läroplan som har godkänts av SÖ.Skolminister sa i eninterpellationsdebatt följande: ''För det första bör man isamma ögonblick som man godkänner en fristående skolaför skolpliktens fullgörande ge skolan rätt till statsbidrag. Såär det inte enligt dagens system, utanstatsbidragsprövningen sker frikopplad från godkännandetav skolplikten. Jag tycker det är rimligt att dessa båda sakerkopplas ihop: blir skolan godkänd skall den också ha ettstatsbidrag. ''Klarare kan det inte sägas. Vi konstaterar med förvåningatt skolministern inte följt upp sitt klara ställningstagande ipropositionen. Vi föreslår därför att gör det. Enskola som blir godkänd bör därmed automatiskt varaberättigad till statliga och kommunala bidrag.Elev- och föräldrainflytandeTrots mycket vackert tal om decentralisering menar vi attregeringen haft en övertro på vad politisk styrningkan åstadkomma i skolan. Vi tror att de stora, dynamiskaeffekterna i skolans förändringsarbete inte nås genom attsprida makten bland politiker utan genom att släppa in nyaaktörer, nämligen hundratusentals lärare, elever ochföräldrar. Den statliga och kommunala skolpolitiken kanlägga en grund, men sedan är det de verksammasengagemang vi måste lita till.En invändning mot detta resonemang är givetvis att detär kommunalpolitikernas sak att i nästa led sprida maktenvidare. Men vi menar att elevers, föräldrars och läraresrättigheter gentemot systemet är en så viktig fråga att den,åtminstone i viss utsträckning, måste regleras i skollagen.Rätten till elev- och föräldrainflytande i skolan börbetraktas som så viktiga medborgerliga rättigheter, att debör slås fast i lag. Skolministern väljer nu att föreslå attelevernas rätt till inflytande skall garanteras i skollagen.Däremot finns det inget motsvarande förslag för attgarantera föräldrarnas rätt till inflytande. I ställetkonstaterar skolministern att ''i en skola meddecentraliserat verksamhetsansvar kan inte elev- ochföräldrainflytande garanteras av centrala bestämmelser''.Vi delar inte den uppfattningen. Vi anser att det normalabör vara att en skola har en styrelse som leds av rektorn ochi övrigt består av representanter för elever, föräldrar ochpersonal. Därför bör skollagens 4 kap 2§ kompletteras så attäven föräldrarnas rätt till inflytande garanteras.Vi har i den allmänna debatten noterat ett växande stödför idén med självstyrande skolor. Bland annat har denstatliga ungdomsutredningen varit inne på liknande tankar,liksom en expertgrupp som skrivit en bilaga om utbildningtill långtidsutredning.Vi vill alltså ha en lagstiftning som ger de verksamma viden skola viss rätt till medinflytande. En sådan lagstiftningskall innebära att de verksamma vid en skolenhet har rättatt överta vissa beslutsbefogenheter från skolstyrelsen, t.ex.budgetprioriteringar inom givna ramar, ämnesprofil ochsärskild tillvalsprofil, skoldagens förläggning, klasstorlekar,vissa personalfrågor m.m. En sådan organisatorisk lösningbör komma till stånd när flertalet av de vid en skolenhetverksamma så önskar.Vi anser alltså att det vid sidan av de fristående skolornaockså bör kunna utvecklas kommunala skolor med ettlångtgående självstyre.Vi anser att det bör kunna inrättas en styrelse på denlokala kommunala skolan bestående av personal, föräldraroch elever med beslutsrätt i bl.a. de frågor som nyssexemplifierats. Detta är inte möjligt enligt den nuvarandekommunallagen och såvitt vi förstår inte heller enligt detförslag till kommunallag som regeringen nyligenpresenterat för . Vi föreslår därför att iskollagen beslutar ta in en bestämmelse som gör det möjligtför kommunerna att delegera beslut till ett skolråd. Det börankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext.En annan juridisk form som diskuteras i vissa kommunerär att kommunen överlämnar en del av attdrivas av annan, dvs. att ett entreprenadförhållande skapasmellan kommunen och en annan juridisk person, t.ex.styrelsen på en skola. De juridiska förutsättningarna fördetta är inte fullt utredda. Enligt vår mening är det av värdeatt rättsläget klargörs också i detta alternativ.Vi kan se fall där möjligheterna att föra en kommunalskolpolitik som lever upp till kommunens förpliktelserenligt skollagen hindras eller försvåras genom ett systemmed ''självstyrande skolor''. Lagstiftningen bör därförinnehålla en undantagsbestämmelse med innebörden att ifall där det lokala beslutsfattandet uppenbart står i stridmed allmänintresset, som det kommer till uttryck i statligaoch kommunala beslut, kan den lokala beslutsrätteninskränkas.Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolplikten skallinträda när eleven fyller och vara tioårig,2. att beslutar att 4 kap 6 § skollagen skallutformas i enlighet med vad i motionen anförts,3. att beslutar att beslut enligt 4 kap 6 §skollagen skall kunna överklagas hos kammarrätt,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en fristående skola som godkänts av ocksåskall vara berättigad till statliga och kommunala bidrag,5. att beslutar att föräldrars inflytande skallgaranteras i skollagen,6. att beslutar att skollagen skall utformas såatt det blir möjligt för kommuner att delegera beslut till ettskolråd i enlighet med vad i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolmognadsprov.