mot · GF02T8 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Infrastrukturinvesteringar, inlandsbananI tilläggsbudget I föreslår regeringen att ettreservationsanslag på anvisas /92 för vissa produktivitets- ochsysselsättningsfrämjande åtgärder inomkommunikationsdepartementets område.Merparten av insatserna avser tidigareläggning avinvesteringar inom väg- och järnvägsområdet. En mindredel avser flyg- och teleområdet.Förslagen innebär i vissa delar en uppföljning av deställningstaganden som den tidigare socialdemokratiskaregeringen gjorde . Andra delar kan sessom en utvidgning och komplettering av de beslut ominvesteringar som då fattades.Vi har mot denna bakgrund inget att erinra mot attinvesteringar inom kommunikationssektorn nu kommer tillstånd i syfte att stimulera sysselsättningen och tillväxten iekonomin. Vi anser emellertid att föreslagna insatser i vissadelar bör kunna finansieras inom ramen för det särskildainfrastrukturanslag som anvisade . Såbör ske i fråga om investeringar för snabbtågsanpassning påsödra stambanan och byggnadsprojekten på och E4,kostnadsberäknat till ca 400 milj.kr.Regeringen föreslår vidare att persontrafiken påinlandsbanan skall återupptas och finansieras under ett s.k.rådrumsår inom en kostnadsram av 100 milj.kr.Vi föreslår att avslår detta förslag och attmotsvarande belopp anvisas för att förbättra riksväg 45mellan och Gällivare.Regeringens förslag beträffande persontrafik påinlandsbanan är illa underbyggt och konstitutionelltbetänkligt. beslutade så sent som iår om persontrafiken på för tiden efter den 10juni 1991. biföll därvid TU:s hemställan ibetänkandet 1991/92:19. Detta innebar att 36 milj.kr. per åranvisades för persontrafiken i fråga. I första hand skulleInlandskommunernas (), somförespråkar persontrafik på , erbjudas att taöver trafikansvaret. Utskottet angav att de merkostnaderför investerings- och underhållskostnader somföljer av en bibehållen persontrafik på främstskulle betalas av de lokala och regionala intressenter somvill driva denna trafik. Om en sådan överenskommelse intekunde träffas med IEF skulle, enligt utskottets mening, detavtal som tecknats mellan transportrådet ochtrafikhuvudmännen godkännas.På den dåvarande regeringens uppdrag fördetransportrådet förhandlingar med IEF utifrån deförutsättningar angett. IEF var inte villig att pådessa villkor svara för trafiken. Därför fullföljdes avtaletmed trafikhuvudmännen. Ett tioårigt avtal är såledestecknat mellan staten och de fyra berördalänstrafikhuvudmännen om persontrafikförsörjning mellanMora och . Den busstrafik som fr.o.m. erbjuds på denna sträcka fyller högt ställdaanspråk på trafikservice. En större turtäthet erbjuds nu änvad som var fallet med tidigare järnvägstrafik.Landsvägsbussarna är för flertalet av de boende i områdetbättre tillgängliga än vad rälsbussarna var av två skäl. Fördet första går landsvägen närmare bostadsbebyggelsen iområdet och för det andra erbjuder landsvägsbussarna fleramöjligheter till av- och påstigning än vad rälsbussarnagjorde.Några sakskäl för att nu komplettera busstrafiken medrälsbusstrafik föreligger således inte. Den förändring avtransportförsörjningen som beslutade ommotiverades framför allt av ekonomiska skäl. En fortsatttrafik året runt för persontransporter på inlandsbananbedömdes kosta ca 100 milj.kr., inräknat såväl bidraget till SJ som banverketsdrift- och underhållskostnader. Därtill kom minst 400 milj.kr. för upprustning av banan. Landsvägsbusstrafiken kundeerhållas för ca en tredjedel av denna driftkostnad och denkräver inga extra investeringskostnader utöver vad som förövriga ändamål erfordras i fråga om väginvesteringar.I ett läge där stor återhållsamhet med statliga driftbidragkrävs på alla områden är det inte en god hushållning medknappa resurser att, som regeringen föreslår, satsa 100 milj.kr. som driftbidrag till persontrafik påinlandsbanan. Denna trafik konkurrerar med en av statenredan starkt subventionerad busstrafik i ett område därtrafikunderlaget är synnerligen begränsat. En sådan politikundergräver allmänhetens respekt för regeringens krav påsparsamhet med allmänna medel.Ur konstitutionell synpunkt är det ytterstanmärkningsvärt hur regeringen agerat utan något stöd avriksdagsbeslut om trafiken på . När riksdageni mars månad beslutade i frågan ställdes förslag omjärnvägstrafik under (reservation 4) motutskottsmajoritetens förslag. Det senare bifölls med stormajoritet av riksdagen.Regeringen begär nu att skall bifalla ocksådåvarande minoritets förslag, vilket skulle leda till att statenbetalar såväl trafik med landsvägsbussar som rälsbussar påsamma sträckor. Men utan att avvakta riksdagensställningstagande till detta förslag harkommunikationsministern överenskommit med SJ om attsätta i gång trafiken. ställs inför fullbordatfaktum.I pressmeddelande från kommunikationsdepartementetden framhålls att regeringen anser att det ärviktigt att trafiken kan starta omgående efter att riksdagenbehandlat frågan. Trafiken, sägs det, skall planeras i samrådmed trafikhuvudmännen så att en samordning kan ske medden busstrafik som bedrivs i området. Någon sådansamordning har inte skett.I förslaget till tilläggsbudget I avgivet den 31 oktober1991 anmäls att en särskild utredare tillkallats med uppgiftatt förbereda och lägga fram förslag till när och i vilkenomfattning trafiken kan återupptas. Dagen därefter, , återinvigde kommunikationsministern självden ifrågavarande trafiken. Ett sådant åsidosättande avriksdagen är inte förenligt med grundlagen.I regeringens proposition redovisas inga tankar omförutsättningar för persontrafik på efter den 1oktober 1992. Är regeringen beredd att fortsättningsvissubventionera två med varandra konkurrerandetrafiksystem? Är regeringen beredd att göra de omfattandeinvesteringar om minst 400 milj.kr. som krävs för attlångsiktigt trygga förutsättningar för persontrafik på helasträckan mellan och ? Om detta sägsingenting. Men regeringens förslag skapar naturligtvisförväntningar om sådana insatser.Enligt vår mening kan trafik året runt på inlandsbananinte upprätthållas utan mycket stora statliga insatser. Dessamedel kan genom alternativ användning på ett mycketeffektivare sätt medverka till utveckling och sysselsättning iNorrlands inland. Vi föreslår att föreslaget driftbidrag om100 milj.kr. till persontrafiken på i ställetanvänds för att göra angelägna förbättringar av mellan och . Därmed skapasomedelbar sysselsättning och investeringarna ger långsiktigtgod avkastning genom effektivare transporter för såvälpersontrafik som godstrafik i området. är en viktig turistled från till Karesuando.Genom den socialdemokratiska regeringens beslut att geden enhetlig numrering som riksväg kommer vägensturistiska betydelse att öka. Vägen är också av storbetydelse för tunga transporter, framför allt virkesfrakter.Ett antal angelägna projekt bör genomföras förförbättring av denna väg. Bland dessa kan nämnas avsnittetVattnäs -- Trunna i , -- Lit iJämtlands län, -- i länoch -- Muddus i . Omfattandearbeten kan igångsättas och i börjanav 1992.På särskilda villkor, bl.a. bidrag från länsstyrelserna iNorrbottens, och om 6milj.kr., har turisttrafik upprätthållits på inlandsbananmellan och -- 15september . Den tidigare regeringen uppdrog den 11 julitill förre landshövdingen att utredaförutsättningar för turisttrafik på banan också kommandeår. Utredningsmannen överlämnade sin rapport den 25oktober.Av utredning framgår att turisttrafiken dennasommar varit mindre omfattande än under de närmastföregående åren. Detta trots en enorm massmedialuppmärksamhet på denna trafik.Det ekonomiska utfallet var också dåligt. Det prelimiäraekonomiska utfallet visar att SJ:s kostnader uppgått till ca12 milj.kr. medan haft kostnader om drygt 5 milj.kr. Totalt drygt 17 milj.kr. Intäkterna uppgick till knappt 11 milj.kr., varav svarat för 6 milj.kr. och kommunerna för 600 000 kronor.Utredningsmannen kommer fram till atttotalkostnaderna för turisttrafik kanuppgå till mellan 26 och 54 milj.kr. beroende på vilketalternativ som väljs. Därtill kommer kostnader förlångsiktig upprustning. Varken kommunerna ellerlänsstyrelserna i området är beredda att ekonomisktmedverka i annan omfattning än med marknadsföring.Även om dessa uppgifter visar på stora ekonomiskaproblem i fråga om turisttrafik på anser viändå att frågan ytterligare bör analyseras. Med detutredningsunderlag som tagits fram bör regeringeningående undersöka vilka aktörer som skulle kunna tänkasvilja medverka till att upprätthålla turisttrafik undersommarmånaderna på hela eller delar av . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att till vissa produktivitetsochsysselsättningsfrämjande åtgärder inomkommunikationsdepartementets område på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /92 anvisa ettreservationsanslag på 1100 milj.kr. för åtgärder på (inlandsvägen),2. att bemyndigar regeringen att förinvesteringar i vägar och järnvägar utnyttja 400milj.kr. från infrastrukturanslaget,3. att avslår proposition 1991/92:25 vad avserrådrumstrafik på .