ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk815 · 1991-01-25 00:00:00 — Skatteetik och skatteundandragandeDet alltmer tilltagandemönstret för skatteundandragande är ytterst olyckligt. Delsär förlusten för statskassan stor och därmed bördan påärliga skattebetalare oproportionerlig. Dels, och dettaanser vi vara den allvarligaste konsekvensen, urholkaskänslan för ansvar gentemot samhället genom att denattityden utvecklas att man så långt som möjligt skall luramyndigheterna i skattefrågor. Att man lurar andraskattebetalare beaktas inte, och märkligt nog finns det enviss beundran hos folk i gemen för den som kan sko sig påsamhällets bekostnad.För att råda bot på nuvarande situation måste för detförsta problemets natur inses. Vi diskuterar då följande fallav skattesmitning:skalbolagsaffärer innebärandeavancerad ekonomisk brottslighetsvart eller odeklareratarbete som oftast bedrivs i liten skalamedvetet falskdeklaration av inkomster, traktamenten el. dyl.Ur ekonomisk synpunkt är den första kategorin viktigastatt komma åt, ur etisk synpunkt de två senare.När det gäller metoden att bekämpa brottslighet av dessatyper måste den misstänkte individens rättssäkerhet vägasmot rättssäkerheten för alla de ärliga medborgare sombidrar till samhällets drift och vars bidrag måste öka i ochmed att andra missbrukar förtroendet. Medan vi anser attden första kategorin skall bekämpas genom att man gerökade resurser till skattemyndighetens förfogande förkontroll, så bör de två andra kategorierna bekämpas genomupplysning och genom vädjan till det ansvar för samhälletsom vi menar att människor egentligen har.Vi föreslår att får resurser dels för attfylla sin uppgift när det gäller bekämpandet av storskaligskattesmitning dels för en psykologisk offensiv som syftartill att genom media och på andra sätt framskapa en attitydav ansvarsfullhet hos den gemene skattebetalaren. Viföreslår att RSV för dessa två ändamål får utökade anslagmed , 10 miljoner för vardera projektet.Det är att märka att dessa kostnader kommer att mer än vältäckas av de nya skatteinkomster som kampanjer innebär,varför särskild finansiering inte erfordras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att RSVs anslag skall uppräknasmed ,2. att hos regeringen begär att RSVsansträngningar att avslöja ekonomisk brottslighetintensifieras,3. att hos regeringen begär att RSV initierar eninformationskampanj med syfte att göra medborgarna tillansvariga skattebetalare.
mot · GE02Sk816 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju820 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att upprustaskattemyndigheterna.
mot · GE02Sk819 · 1991-01-25 00:00:00 — Utgångspunkten för skattereformen har varit att 85 %av inkomsttagarna skall erlägga enbart kommunalskatt. Förinkomster utgår därtill i statliginkomstskatt.För det stora flertalet inkomsttagare innebär detta attdet för skall bli rejäla skattesänkningar.Detta är också vad som den officiella presentationen avskattereformen förespeglat. I samband med att depreliminära skattesedlarna kommit ut har mångainkomsttagare med B-skatt, trots att de upprättatpreliminärdeklaration, upptäckt att den enda skillnaden1991 jämfört med tidigare varit att de fått sin skatt höjd med10 %. Detta jämfört med den slutliga skatten för förra året.Den enda positiva effekten av skattereformen underdetta år blir då att påslaget på den slutliga skatten stannarvid istället för som tidigare 20 %.Även skatterådgivare är frågande inför beräkningssättetdå informationen varit mycket bristfällig.Genom konjunkturläget och den för exempelvisjordbruket ovissa situationen är det sannolikt attinkomstökningarna detta år blir klart lägre . Dethade då varit ett minimikrav att det inte hade skett ettpåslag på preliminärskatten utan att skatteuttagetvarit oförändrat eller sänkt med 10 %.Genom att det nu tas ut ett fortsatt högt skatteuttag fårmånga företagare och jordbrukare en försämrad likviditetunder då påkänningarna ändå kan beräknas bli stora.Staten kan precis som tidigare förbättra sin kassahållning låg kostnad.Enligt vår mening skall B-skattebetalarna kompenserasför den uteblivna skattesänkningen. Det kan ske i sambandmed att den slutliga skatten fastställs. En lämplig metod äratt de kompenseras i form av en höjd ränta påöverskjutande belopp. Med hänvisning till vad som anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompensation till inkomsttagaremed B-skatt.
mot · GE02Sk820 · 1991-01-25 00:00:00 — Anstånd med betalning av slutlig skatt Uppbördslagen tillåter inte den lokalaskattemyndigheten att bevilja uppskov med betalning avslutlig skatt om skälet för begäran är studier.Följande kan tjäna som exempel: År ett har en ungmänniska ett eller flera feriearbeten och arbetar dessutomunder och ibland också för att dryga utstudiemedlen. Bland annat på grund av att personen ifrågahar olika arbetsgivare blir avdragen för preliminär skatt förlåga. år två visar den slutliga skattsedelnatt för litet preliminär skatt är betald och att kvarståendeskatt skall betalas senast den 30/tre. Den skattskyldigetar då kontakt med lokala skattemyndigheten och läggerfram sitt problem. Hon eller han blir klar med sina studierunder våren år tre och kommer att börja arbeta den 1 junisamma år och undrar därför om uppskov med betalning avden kvarstående skatten kan beviljas så att den betalassenast samma år.Lokala skattemyndighetens svar är att detta på grund avbestämmelser i uppbördslagen ej är möjligt. Denskattskyldige får i stället besked om att skulden i sinom tidkommer att överlämnas till kronofogdemyndigheten och där kan begära uppskov. För den skattskyldige, i detskildrade fallet en ung människa, förefaller detta intespeciellt förnuftigt utan tvärtom minst sagt stelbent.Det borde vara möjligt att i ett fall som detta beviljauppskov. Lämpligt vore naturligtvis att ränta utgår för dentid som uppskov beviljas, i det skildrade exemplet fram till30/tre. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anstånd med betalning av slutligskatt.
mot · GE02Sk821 · 1991-01-25 00:00:00 — Den övervägande delen av svenska folket är medlemmari . För denna del av landets befolkning är detnaturligt att betala skatt för att finansiera kyrkansverksamhet.Den minoritet av befolkningen som inte tillhör påförs av fastställd församlingsskatt. Två tredjedelar hänförstill kyrkans begravningsverksamhet och en tredjedel tillkyrkans medverkan i folkbokföringen (enligtbegravningskostnadsutredningens betänkande).Genom beslut av har kyrkans uppdrag attsköta folkbokföringen förts över på annan myndighet.Därmed bortfaller, enligt min mening, motivet för dentredjedelen av den reducerade församlingsskatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att den reduceradeförsamlingsskatt som påförs person som inte är medlem isvenska kyrkan sänks från av fastställd församlingsskatt.
mot · GE02Sk823 · 1991-01-25 00:00:00 — Det ursprungliga syftet med generalklausulen var attbegränsa transaktioner vilkas enda syfte var att undgå skatt.Med tanke på att den enskilde har en självklar rätt att vetahuruvida gjorda dispositioner är i enlighet med gällandelagstiftning eller inte utformades generalklausulen medhänsynstagande till rättssäkerheten.När socialdemokraterna fick majoritet valskärpte de generalklausulen avsevärt. Detta var olyckligt urrättssäkerhetssynpunkt.Hösten 1985 föreslog regeringen fortsatt tillämpning avgeneralklausulen enligt den socialdemokratiska modellen.Centern har alltsedan dess i motioner förordat att reglernaav rättssäkerhetsskäl borde utformas i enlighet med detursprungliga beslutet. Detta har dock gång på gång avvisatsav regeringen. Generalklausulen i nuvarande utformning ären typ av lagstiftning som enligt vår uppfattning är oförenligmed rättssäkerhet och rättstrygghet för den enskildemedborgaren. Enligt mening är de principiellarättssäkerhetsaspekterna av sådan räckvidd att riksdagendärför bör upphäva reglerna om generalklausul iskattelagstiftningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar upphäva reglerna omgeneralklausul i skattelagstiftningen.
mot · GE02Sk824 · 1991-01-25 00:00:00 — Taxering av skärgårdsfastigheter m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo815 hemställsatt hos regeringen begär en översyn avtaxeringsreglerna för skärgårdsfastigheter och andrafastigheter i attraktiva områden.
mot · GE02Sk826 · 1991-01-25 00:00:00 — Granskningen av deklarationer, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A504 hemställsatt hos regeringen begär förslag om attriksskatteverket får i uppdrag att presentera en ändradfördelningsmodell av resurser för granskning avdeklarationer.
mot · GE02Sk827 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi428 hemställs1. att beslutar att till /92 anvisa ett förslagsanslag på ,2. att beslutar att till Regional och lokalskatteförvaltning för /92 anvisa ettförslagsanslag på .
mot · GE02Sk903 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju822 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna att bytapersonnummer.
mot · GE02Sk904 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K618 hemställs1. att upphäver sitt tidigare beslut om nyorganisation för folkbokföringen (prop. 1986/87:258) omöverföring av ansvaret för folkbokföringen från till lokala skattemyndigheten samt som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om attsvenska kyrkan även i fortsättningen skall ansvara förfolkbokföringen,2. att -- vid avslag på yrkande 1 -- som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlag om församlingsregister.
mot · GE02Sk905 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U306 hemställsatt begär att regeringen ikompletteringspropositionen återkommer med förslag påen avgift för finansiering i enlighet med motionens förslag.
mot · GE02Sk906 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju226 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om såväl restriktivare användning avpersonnummer som möjligheter att kunna bytapersonnummer.
mot · GE02So202 · 1991-01-25 00:00:00 — Vin- och starkölsförsäljning i livsmedelsbutiker Det finns ingenting som dokumenterar, att justsvenskarna skulle vara oförmögna att hantera ett självklartansvar vid inköp av t ex vin i en vanlig livsmedelsbutik.Svenska monopolförhållanden ifrågasätts allt oftare och alltstarkare -- på alla områden.Om man från samhällets sida vill uppmuntrakonsumenterna att välja drycker med lägre alkoholhalt änspritdrycker, bör man underlätta konsumenternasinköpssituation. öppnar man möjligheterna tillkonkurrens också för andra inköpare än pådetta område. Priserna kan pressas.Ty vad gör att holländarna -- för att ta ett exempel -- kanhandla vin och starköl i sin matbutik som de köpermjölk, smör och ost, när inte svenskarna antas kunna göradet? Alkoholpolitiskt borde en försöksverksamhet kunnastartas för att därmed också verkligen åstadkomma etttrendbrott inom den svenska alkoholkonsumtionen tillvinernas förmån. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till enförsöksverksamhet med vin- och starkölsförsäljning ivanliga livsmedelsbutiker.
mot · GE02So203 · 1991-01-25 00:00:00 — Servering av alkoholdrycker vid teaterföreställningar På våra teatrar serveras i pausen varken spritdrycker, vineller starköl.Vin fröjdar människans hjärta (, 104).För många skulle ett glas vin eller motsvarande bidra till attgöra en festlig kväll på teatern eller Operan ännu festligare.Är vi svenskar ännu icke mogna att axla ett så stort måttav ansvar att vi själva får avgöra, om vi vill dricka någonalkoholhaltig dryck på teatern eller ej? Under allaförhållanden bör -- även med hänsyn till attSverige nu står på tröskeln till EG -- våga ''tillåta'' attservering får ske , i likhet med vadsom förekom . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär sådan ändring i lagen(1977:293) om handel med drycker att servering avalkoholdrycker blir tillåten på teatern, åtminstone under enförsöksperiod .
mot · GE02So204 · 1991-01-25 00:00:00 — Barns talerätt i sociala mål Frågan om barns talerätt i sociala mål har kontinuerligtutretts . Min första motion i ärendet skrev jagi anslutning till socialtjänstpropositionen hösten 1979.Socialutskottet uttalade då att ett offentligt biträde till följdav sina begränsade handlingsmöjligheter inte helt kundefylla funktionen att tillvarata barnets intressen. Utskottetuttalade också, att det måste övervägas att införa enordning som ger barnet en starkare ställning enligt LVU ochatt frågorna var föremål för behandling av utredningen ombarnets rätt.Utredningen om barnets rätt föreslog i betänkandet(SOU 1987:7) bl.a. att det offentliga biträdet också skullevara barnets ställföreträdare i processen, i de fall barnetsaknade egen processbehörighet. Vidare föreslogs attbarnet självt skulle få rätt att föra sin talan från och med 12års ålder.Regeringen borde enligt min uppfattning ha löst frågangenom förslag i prop. 1989/90:28 Vård i vissa fall av barnoch ungdomar. Förslag saknades dock. Socialutskottettyckte också nu med anledning av en motion från mig att detkan finnas skäl att överväga hur barnets ställning i mål ochärenden enligt LVU skall kunna stärkas. Utskottet ansågdock att man borde avvakta regeringens ställningstagandemed anledning av betänkandet från utredningen om barnetsrätt!I prop. 1990/91:8 Vårdnad och umgänge berördes hellerinte frågan, varför lagutskottet med anledning av ett flertalmotioner föreslog att ge regeringen till känna attbarn borde få en starkare ställning i vårdnads- ochumgängesärenden.I anslutning till detta uppdrag bör frågan om barnstalerätt i sociala mål också lösas. Detta bör ske !Frågan har redan utretts . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snara åtgärder för att lösa fråganom barns talerätt i sociala mål.
mot · GE02So205 · 1991-01-25 00:00:00 — Med genomförandet av socialtjänstreformen 1982förändrades det sociala arbetet i grunden. En auktoritativoch i vissa stycken förtryckande lagstiftning ersattes av enlag som vilar på demokratiska och solidariska värderingar.Socialtjänstlagen betonar alla människors rätt till aktivtdeltagande i samhällslivet och den tilltror alla människormöjligheter att utvecklas och att frigöra resurser bådeindividuellt och i grupp. Socialtjänstlagen är unikdärigenom att den inte bara riktar blicken mot påståttofullkomliga individer utan den betonar också samhälletsbetydelse samt nödvändigheten av att livsvillkoren förutsatta grupper förbättras.Med detta synsätt i botten framhåller lagen vikten avstöd till enskilda individer men också av arbete medallmänna och strukturella åtgärder.Socialtjänsten skall -- så står det i lagen -- ''pådemokratins och solidaritetens grund främja människorsekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkoroch aktiva deltagande i samhällslivet''.Ett av de viktigaste verktygen för att uppnå dessa högtställda mål är medverkan isamhällsplaneringen.Socialtjänsten skall enligt gällande bestämmelser isamarbete med andra samhällsorgan, organisationer,föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunerna.Vi måste dock konstatera att det ännu återstår mycketatt göra innan fått det genombrott förförebyggande arbete som man räknade med. En avbristerna är att möjligheter sommedverkande i samhällsplaneringen inte tagits tillvara.Detta har framförts i ett flertal motioner.Riksdagen har i regel delat uppfattningen att detta är enfråga av stor vikt, men man har också regelmässigt hänvisattill att det handlar om ett område för vilket kommunernabär ansvaret.Sedan socialtjänstreformen genomfördes har ettomfattande förnyelsearbete av den offentliga verksamhetenpåbörjats i flertalet kommuner. Bl.a. berörsnämndorganisationen, och detta kan komma att påverkasocialtjänstens möjligheter att medverka isamhällsplaneringen.I årets budgetproposition aviserar socialministern sinavsikt att besluta om en översyn av socialtjänstlagen. Ettviktigt inslag i den översynen bör enligt vår uppfattning blisocialtjänstens roll i samhällsplaneringen. Därvid bör ävenfrågan om hur skall kunna medverka isamhällsplaneringen utan en socialnämnd belysas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i översynen avsocialtjänstlagen bör ingå roll isamhällsplaneringen.
mot · GE02So208 · 1991-01-25 00:00:00 — tog beslut om ansvaret för service och vård tilläldre och handikappade m.m. under hösten 1990.Syftet med förändringen var att skapa klaraansvarsförhållanden och ändamålsenliga förutsättningar föratt utveckla samhällsinsatserna efter de målsättningar somriksdagen tidigare lagt fast i fråga om samhälletsäldreomsorg.Kommunerna har ansvaret för den sociala hemtjänsten.För den enskilda människan har den sociala hemtjänstenstor betydelse när behov föreligger av vård och omsorg. Nuutökas kommunens möjligheter till en klarare helhetssyn påde insatser som den enskilda människan behöver både närdet gäller behovet av omsorg och vård och på nivåerna avbehovet.I beslutet som tog behandlades ävenförtroendenämndernas verksamhet. Någotställningstagande förelåg inte om kommunalaförtroendenämnder utan förväntas behandlas i anslutningtill frågan om permanentning och utbyggnad av nu gällandelagstiftning om de landstingskommunalaförtroendenämnderna.Förtroendenämndernas uppgifter är att främjakontakterna mellan patienterna och hälso- ochsjukvårdspersonalen, samt förmedla den hjälp somförhållanden påkallar.Nämnden har en stor betydelse för den enskildamänniskan. En situation kan lätt uppstå då man har ettbehov av stöd från en 'utomstående''.Vi anser därför att frågan om kommunalaförtroendenämnder borde övervägas för beslut.Den sociala är integrerad i den öppnavården. För att den bästa helhetssynen skall uppnås bör densociala verksamhet ingå i en kommandekommunal förtroendenämnds ansvarsområde. Det blirenklare för den enskilda människan. Och det underlättarför nämnden att vidtaga de åtgärder som behövs i detenskilda ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den sociala verksamhet böringå i den kommunala förtroendenämndensansvarsområde.
mot · GE02So209 · 1991-01-25 00:00:00 — Delegationsförbudet i 48 § socialtjänstlagen ingår tillbaka i det s.k.frikommunförsöket och har inrättat 21stadsdelsnämnder med ansvar för bl.a. socialtjänst.För att underlätta arbetet i nämnden har man ireglementet beslutat att vissa sociala frågor får beslutas avutskott om högst 5 ledmöter.Enligt 48 § socialtjänstlagen råder förbud mot delegationtill utskott av vissa ärenden, bl.a. adoptionsärenden. Medtanke på sekretess och integritetsskäl är det angeläget att såfå personer som möjligt får insyn i dessa ärenden som kanvara av ytterst ömtålig natur.Den ändring som föreslås av delegationsförbudetomfattar inte dessa ärenden som alltså även i fortsättningenmåste behandlas av hela nämnden vilket av ovan nämndaorsaker måste anses olämpligt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avdelegationsförbudet i 48 § socialtjänstlagen.
mot · GE02So210 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt socialtjänstlagen åläggs kommunerna ansvar förvård av missbrukare.Enligt 6 § i socialtjänstlagen kan vårdtagare överklagaett kommunalt beslut om en viss vårdplats och i stället krävavård på annan institution vilket kan innebära väsentligthögre kostnader för kommunen.Som ett exempel kan nämnas att stadsdelsnämndi överskrider sin beräknade budget med5,5 milj. kr. och på motsvarandesätt kräver ytterligare 3,5 milj. kr., till stor del beroende påfördyrningar genom överklaganden.Det är rimligt att kommunerna som betalar kostnadernaför vården också skall ha möjlighet att påverka dessakostnader och att den fria överklaganderätten slopas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om ändring av 6§ socialtjänstlagen med begränsning avöverklaganderätten för missbrukarvård,2. att beslutar om att bestämmelserna i 6§ socialtjänstlagen om den fria överklagningsrätten tasmed i den utredning som skall utvärdera lagen.
mot · GE02So211 · 1991-01-25 00:00:00 — Alkoholhaltiga drycker på hotellrum Svensk turistverksamhet har stora svårigheter.Beläggningen på hotell har gått ner och det svenskaturistnettot är starkt negativt. Genom olika åtgärderförsöker man att öka det utländska turistresandet till vårtland.Den svenska alkohollagstiftningen och beskattningen avalkoholhaltiga drycker ter sig för många utländska gästerobegriplig. Ett kommande svenskt medlemskap i denEuropeiska Gemenskapen kommer otvivelaktigt attmedföra krav på en bättre anpassning av våra förhållandentill vad som gäller i övriga Europa.Detta får inte hindra att man redan nu förändrar sådanaregler som verkar direkt absurda och som medverkar till attställa svenska hotell i en negativ dager. Jag syftar då på deregler som gäller för innehållet i de s.k. barskåpen ihotellrum. I alla länder där alkohol förekommer utom iNorge och har hotellgästen tillgång till öl, vin ochoftast också starksprit i dessa skåp. I får endastmineralvatten, läsk och lättöl förekomma.Undantag finns för de ytterst få rum som ''synats'' ochför vilka särskilda regler gäller om viss personaltillgång.Sheratons ''Tower-våning'' har rättigheter att fylla skåpenmed alkoholhaltiga drycker. medverkardärvid vid 'syningen''och ger detta tillstånd.Det är orimligt att en hotellgäst som betalar dyra avgifterpå ett förstaklasshotell för ett rum skall ha rätt att pårummet beställa upp en öl eller en flaska vin men inte kunnata densamma direkt ur ett i rummet befintligt barskåp.Reglerna är antika och bör anpassas till dagensverklighet. bör därför hemställa att de ses överoch att nya förordningar utarbetas som bättreöverensstämmer med vad som gäller för hotell i den övrigavärlden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya regler för alkoholhaltigadrycker på hotellrum.