mot · GE02A760 · 1991-01-25 00:00:00 — Efter Britanniadomen 1989 förbjöds fackliga aktionermot arbetsgivare som har kollektivavtal, oavsett avtalensinnehåll. Regeringen lovade se över MBL, men än synsinget resultat. Är det eller kanskearbetsgivarfronten som stoppat regeringen?Arbetsdomstolens dom i det s kBritanniamålet har mycket stor principiell betydelse påarbetsmarknaden. Genom domen har fredsplikten enligtparagraferna 41 och 42 i medbestämmandelagen utvidgats ien omfattning som förhindrar normal facklig verksamhet.Omständigheterna i målet var i korthet följande.Svenska Sjöfolksförbundet försökte inom ramen för (ITF = ) att få till ståndkollektivavtal med hjälp av fackliga stridsåtgärder. Föremålför stridsåtgärderna var det Cypernregistrerade fartygetBritannia. Fartyget hade filippinsk besättning vilkentidigare varit ansluten till påFilippinerna. Denna organisation hade ett kollektivavtalmed arbetsgivaren som ITF godkänt. Men arbetsgivarensade upp detta avtal och träffade i stället avtal med en ''gul''fackförening som inte var medlem av ITF. Det senareavtalet innebar lönesänkningar på 30--50 %.När anlöpte hamn krävde och att ett s k samt nyaanställningsavtal skulle tecknas i stället för de befintliga förfartygets besättning. När rederiet vägrade att gå med påkraven förklarade fartyget i blockad.Transportarbetarförbundet beslutade om sympatiåtgärdersom innebar en blockad av arbetet med lossning ochlastning av Britannia.Arbetsgivarsidan hävdade att stridsåtgärderna varolovliga med hänvisning till det ''gula'' avtalets existens.Arbetsdomstolen delade arbetsgivarsidans uppfattningoch förklarade att stridsåtgärderna stred mot paragraferna41 och 42 i MBL. Enligt arbetsdomstolen gällde detta ocksånär fackliga stridsåtgärder vidtas i för att undanröjaeller åstadkomma ändring i ett avtal mellan utländskaparter för en utländsk arbetsplats. Detta underförutsättning att sådana fackliga stridsåtgärder är olovligaenligt tillämplig utländsk lag.Två exempel visar domens praktiska konsekvenser:1. Ett portugisiskt företag bedriver verksamhet iSverige. Företaget har anlitat portugisisk arbetskraft. Ensvensk facklig organisation kräver att ett svensktkollektivavtal skall tillämpas på arbetet och ersätta gällandeportugisiska avtal. Stridsåtgärderna betraktas som olovligaoch arbetsdomstolen kan döma den svenska fackföreningenatt betala skadestånd till den utländske arbetsgivaren.Svenska fackföreningar kan inte längre upprätthållaprincipen att arbete utfört i skall omfattas avsvenska kollektivavtal. Denna princip har utgjort enväsentlig del av grunden för den svenska fackliga rörelsensarbete att åstadkomma anständiga löne- ochanställningsvillkor för sina medlemmar. Konsekvenserna avden nya situationen kommer att bli mycket mer långtgåendeän -- om och när -- genom ett ellergenom ett medlemskap i omfattas av dess ''fria rörlighetför männsikor, kapital, varor och tjänster''.2. En facklig konflikt pågår t ex i ellerBrasilien och är olaglig enligt det landets lagstiftning. i internationell solidaritet skänkerpengar till sina kämpande broderorganisationer striderdetta mot paragraf 42 i MBL, och det svenskafackförbundet kan av arbetsdomstolen i dömas attbetala skadestånd till den utländska arbetsgivaren.Starka krafter är i rörelse för att stoppa en nödvändigförstärkning av MBL. Efter påtryckningar från redarna ochövriga i arbetsgivarfronten mot fackliga rättigheter harregeringen skjutit upp sitt ställningstagande. Regeringen,som efter Svenska Sjöfolksförbundets protester, via MonaSahlin ställde i utsikt att den skulle ''se över MBL'' har eftermer än betänketid ännu inte presterat något förslag ifrågan.Statens pris- och konkurrensverk (SPK) har ingripit föratt stötta arbetsgivarsidans argument. SPK säger nej till enändring av MBL med hänvisning till att EG skulle uppfattaen ändring till fackförbundens fördel som ett''handelshinder''. SPK menar dessutom att en lagändringskulle förhindra den nödvändiga importkonkurrens, somSveriges ekonomi behöver för att marknaden skall blieffektivare. Vi menar att SPK:s yttrande är mycketintressant. SPK anser inte att facken skall ha rätt att slutaavtal, rätt att kämpa för dessa avtal eller rätten till fackligsolidaritet överhuvud taget i framtiden.Vi anser att yttrandet är mest avslöjande för EG:sambitioner och den kapitalistiska marknadensineffektivitet. Om ekonomier inte tillåterfackets rätt att försvara sig eller rätt att agera mot''slavskepp'' som t ex -- var ligger då detgrundläggande felet? Vi tycker att svaret är enkelt. Feletligger i hela EG:s ideologi om att nyliberalismen ärräddningen. Vi tror att hela den fackliga rörelsen är på vägatt inse detta. Innan det är för sent!Vi tror inte på EG. Det är odemokratiskt till hela sinkonstitution. Det är därför SAF, högern och borgerlighetenjublar över regeringens EG-anpassning. ökar dessaskrav på försämringar, t ex i arbetsrätten. Nyligenpresenterades regeringens utredning om tvångsmedling,kraftigt höjda strejkböter och att fackliga förtroendemängodtyckligt kan bötfällas, om de inte tar avstånd från enkonfliktåtgärd. Förslagen är upprörande på samma sätt somBritanniamålet.För att lösa de oacceptabla konsekvenserna avBritanniadomen som vi anfört ovan, måste det till ändringari medbestämmandelagen:I anslutning till paragraf 42 i MBL bör det införas enregel om att bestämmelsen i paragrafen inte skall tillämpasifråga om utländska kollektivavtal eller när fredspliktannars föreligger till följd av tillämplig utländsk lag. Detkrävs också en regel om att avtal som slutits efter attstridsåtgärder vidtagits är ogiltiga endast om åtgärden varitatt anse som olovlig enligt svensk rätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till regel somkompletterar medbestämmandelagen (MBL) i enlighetmed vad i motionen anförts.