mot · GE02A497 · 1991-01-25 00:00:00 — -- en konkurrerande region i det framtidaEuropaSammanfattningI denna motion föreslås att skall uttala som sinmening att länen kring bör vidga sitt samarbete föratt skall kunna bli en konkurreranderegion i det framtida . Den avgränsning som förnärvarande råder mellan länen -- inom ramen för såväl denlandstingskommunala organisationen som den statliga --innebär att totala resurser inte tas tillvara på ett optimalt sätt. Genom ett vidgat samarbete inomMälardalen kan utvecklas till en regionvärdig att konkurrera med de framgångsrika regionerna iSyd- och Mellaneuropa.Mål för samverkan i måste ses som en helhet med engemensam arbets- och bostadsmarknad.Mälardalssamarbetet måste syfta till att i samarbete mellanenskild och offentlig sektor inom kommunerna kringMälardalen gemensamt lösa ett antal problem, att rivagränser och finna nya samverkansformer. Genom attutveckla kan den bli en verkligt framgångsrikregion i ett integrerat . En levande och framgångsrikMälardalsregion är av godo för hela landets utveckling.Delar av är hårt exploaterade. Trycketmot framför allt inre delar är betydande.Bostadsbrist och behov av stadsförtätning skapar politiskdebatt, men sällan någon mer långsiktigt inriktad handling.Tillgången på arbetskraft har varitotillräcklig och svårigheterna att skaffa fram bostäder hareffektivt begränsat tillflödet av ny arbetskraft. Samtidigtfinns i storstadens närhet orter med arbetslöshet, liksomorter som har utvecklad infrastruktur, goda miljöer ochvälutbyggd service.Den regionala strukturenGenom en integrerad, flerkärnig Mälardalsregion medgoda kommunikationer mellan de olika delarna skulle vi fåen struktur som liknar andra framgångsrika regioner intebara i utan också i och . Dessa regionerkännetecknas, förutom av kombinationen avhögteknologisk utbildning, kunskapsintensivt näringslivoch goda internationella förbindelser, av ennätverksstruktur där flera orter samverkar och bindssamman med snabba kommunikationer.Det fysiska avståndet till råvaror och konsumenter fårallt mindre betydelse för industrietableringar.Kommunikationerna och transportförutsättningarna blirallt viktigare. Företag har alltmer en tendens att lokaliserasig där de kan rekrytera rätt människor. Därför får denenskildes möjligheter till en god livsmiljö en allt störrebetydelse. För att en ort skall kunna vara ekonomisktexpansiv fordras att det är en plats som människor dras tilloch gärna vill bo på. Fritid, kultur och miljö blir därför alltviktigare ingredienser i konkurrensen om arbetskraften.Att bo och arbeta i MälardalenMälardalen har mycket goda möjligheter atttillfredsställa de flesta smakriktningar när det gäller val avbostadsort. Här finns en pulserande storstad, idylliskasmåstäder, lantlig avskildhet och lagom medelstora städer.Här finns orörd natur och en av världens vackrastehuvudstäder. och skärgården är en uniknaturtillgång. kust, som är hela --öarna oräknade, erbjuder unika boendekvaliteter.Stockholm är en av världens teatertätaste städer. Det ärockså en av de museitätaste. har ett gott ryktesom internationell mötesplats. I finns gott omminnesmärken från en mångtusenårig historia.Eftersom vi alla är högst olika individer finns det ocksåhögst olika uppfattningar om vad som är ett bra arbete, enbra bostad, eller en bra fritid. En del bryr sig inte om vadde har för arbete, bara lönen och arbetstiderna är bra; förandra är jobbet nyckeln till självförverkligande ochidentitet. Det finns de som struntar i hur de bor bara detblir pengar över till utlandssemester, medan bostaden haravgörande betydelse för livskvalitén för andra.I de nya ekonomier som växer fram, där företagen blirallt mindre beroende av var råvaror, kapital och marknadfinns, blir möjligheten att rekrytera kvalificerad arbetskraftallt viktigare för valet av lokaliseringsort. blirarbetskraften mer trögrörlig. När fler än en i familjenförvärvsarbetar och när familjen dessutom är beroende avbarntillsyn och skolor blir det svårt att flytta. Det finnsdärför redan nu en tendens att företagen flyttar dit därarbetskraften finns. Det finns också en tendens attmänniskor lägger allt större vikt vid var de bor, att man ivalet mellan ett bra jobb och en bra boendemiljö prioriterarboendet.En attraktiv boendemiljö blir därför allt viktigare för enregions utveckling. Om de flesta smakriktningar kantillfredsställas inom en och samma region ökarattraktiviteten. I skulle detta vara möjligt omden kunde fungera som en sammanhängande bostads- ocharbetsmarknad.Den nya tekniken kommer att göra det allt mindrenödvändigt att alltid vistas på sin arbetsplats när manarbetar. Datorer, telefax och vidarekoppling av telefonenkommer att vara faciliteter som deflesta har tillgång till i hemmet. Distansarbete kommersäkerligen att bli vanligare. Avståndet till arbetsplatsen kanför vissa typer av arbeten få allt mindre betydelse.Investeringar i infrastrukturenFör att uppnå denna integrerade kreativa Mälarregionkrävs det att en rad saker sker inom de närmaste 10--20åren. De åtgärder som är viktigast och måste genomförasinom är ordentliga investeringar iinfrastrukturen. Investeringar i vägnät och kollektivtrafikhar eftersatts i både och övrigaMälardalen. Med kloka investeringar i vägar, järnvägar ochflygplatser kan utvecklingsmöjligheter skapas, vilka gerförutsättningar för nya bostadsområden och arbetsplatser.Investeringar som behöver göras är bland annat:Utbyggnad av tågtrafiken kring genomSvealandsbanan och MälardalenByggande av enArlandabana mellan och ArlandaUtvecklingav som internationella trafikflygplats medytterligare banor samt utnyttjande av för blandannat regional flygtrafik och utbyggnad av VästeråsflygplatsOmedelbart byggande av ringen (inklusiveÖsterleden)Byggande av VästerledenMotorvägsstandard på mellan Läggesta och EskilstunaYtterligareförbättringar av , sträckan Bro--VästeråsNy riksväg med högstandard sträckan E 18--ArlandaUtbyggnad av Räta Linjen, sträckanGävle------Norrköping.De investeringar som behövs i innebär högakostnader. Enligt vår uppfattning måste staten ta ett störreansvar än för investeringar i infrastrukturen. Därförär det nödvändigt att åstadkomma en gemensam statligorganisation för länen kring . En större andel av deoffentliga resurserna måste utnyttjas till investeringar somär samhällsekonomiskt lönsamma. Investeringar iinfrastrukturen har eftersatts i och det har bidragittill den dåliga ekonomiska utvecklingen. Ett sätt att frigöraoffentligt kapital är att sälja statliga egendomar ochanvända intäkterna till angelägna investeringar.Det är uppenbart att det inte finns skattemedel för attklara alla investeringar som vore angelägna att genomföraunder . Därför krävs ett vidgatsamarbete med näringslivet och nya finansieringsformer.En förutsättning för ett bra samarbete med näringslivet äratt byggherrar och enskilda projektörer kommer in på etttidigt stadium i planeringen. Stora projekt kan komma atttidigareläggas genom samarbete med näringslivet. I förslag om enskild finansiering av bland annatArlandabanan, Österleden och Västerleden. Utrymmet attsäga nej till sådana initiativ är enligt vår uppfattningutomordentligt begränsat om man med allvar vill utvecklaoch förbättra infrastrukturen.Alla är överens om att det fordras nya former avfinansiering för att klara de enorma investeringar iinfrastrukturen som är nödvändiga. De olika förslag i dennariktning som producerats i har i storutsträckning gått ut på att genom fastighetsskatter,investeringsavgifter, bilavgifter och liknande former avpålagor finansiera investeringar i trafikanläggningar ochkollektivtrafik. En stor del av dessa förslag riktar sig motnäringslivet. Genom att på olika sätt tvinga in pengar frånföretagen till det offentliga skall myndigheterna få resurseratt bygga vägar och järnvägar. På detta sätt åstadkoms ingetannat än ytterligare beskattning av ett redan hårt beskattatnäringsliv. Vi har världens högsta skattetryck och ändå harvi inte råd att bygga upp och underhålla nödvändiginfrastruktur. Nya skatter och pålagor kan självfallet intelösa detta problem.Uppbyggnad av infrastruktur med hjälp av privat kapitalmåste ske på frivillig väg och på affärsmässiga villkor. Dettakan ske på olika sätt. Det som ligger närmast till hands ärnaturligtvis att företaget får möjligheter att exploatera ochtillgodogöra sig den markvärdestegring som följer avinvesteringen i infrastrukturen. Ett sådant förfarandestrider emellertid mot grundläggande socialdemokratiskaprinciper, nämligen att markvärdestegringen skall tillfalladet allmänna. Genom att hålla fast vid denna principavhänder man sig också en stor potentiellfinansieringskälla.Avskaffa offentliga gränserGenom att den offentliga sektorn är så stark samtidigtsom man har byggt upp gränser mellan olikaupptagningsområden i län, landsting och kommuner skapasonödiga hinder för en positiv utveckling. Vi vill riva dessagränser. Service till människor måste utgå frånmänniskornas behov och inte från vare sig gamla eller nyagränser för offentlig planering. För oss är det en självklarhetatt man skall kunna välja barnomsorgs- och sjukvårdsplatsvar som helst, inte bara i utan i helalandet. Den offentliga servicen och den offentliga garantinför god service skall inte vara knuten till bostadsorten.Avskaffa länsgränsernaDe nuvarande länsgränserna/landstingsgränserna ärotidsenliga och utgör ett direkt hinder i utvecklingen av enintegrerad Mälarregion. Länsgränserna har varit i stort settoförändrade sedan 1634 års länsreform. Dennalänsindelning byggde i sin tur på de medeltidalandskapsgränserna. Landskapsindelningen härrör från entid då var mycket glest befolkat. Näringslivetbyggde på självhushåll. Jordbruket var grunden för alltsamhällsbyggande. Kommunikationerna var i huvudsakhänvisade till vattenvägarna. Gränserna mellan landskapendrogs genom skogar och annan svårforcerad mark. De harända in i modern tid fyllt funktionen av att hålla sammanlandsbygd och mindre städer runt en centralort. Detta harvarit möjligt så länge produktionsindustrin med fast lokalförankring utgjort stommen i ekonomin. Ända fram till våradagar har också jordbruket spelat en framträdande roll i allaMälardalslänen utom län.Med framväxten av kunskapssamhället, där rörlighetenär viktig och där näringslivets arbetsformer bygger på olikaformer av nätverk, blir länsgränserna hopplöst föråldrade.Näringslivet har redan i stor utsträckning bildat regioneroch samverkan mellan orter som inte på något sätt stämmermed den offentliga administrativa indelningen.Avskaffa landstingenVår uppfattning är att det finns för många nivåer idet offentliga styrsystemet. Kommuner, landsting,länsstyrelser och stat. som det finns ett behov avatt i vissa situationer stärka det statliga inflytandet -- blandannat för att klara investeringarna i infrastrukturen -- vill vibygga utvecklingen på starka kommuner som ges en ökadroll i den regionala samverkan. Landstingen kan avskaffas.Genom att bilda kommunalförbund eller bolag för deuppgifter som sköts av landstingen får kommunernaett ökat ansvar för sjukvården och kollektivtrafiken. Då kandenna verksamhet bättre mätas mot annan offentligverksamhet och onödiga dubbelroller i planeringenundvikas. Utbildningssjukhusen kan i likhet meduniversitet och högskolor läggas under statligthuvudmannaskap.Kommunalförbund, liksom kommunala bolag utgör enfriare form av samverkan där man lättare kan söka desamverkanspartners för olika lösningar som är angelägnavid olika tillfällen. Landstingen är för många en anonymorganisation. Om man överför landstingens uppgifter påkommunerna så kommer de närmare människorna ochkommunerna tvingas också ta ett helhetsansvar förlandstingets nuvarande uppgifter. De kompetensstrider ochde förhandlingar som alltför ofta utvecklas mellankommuner och landsting är av ondo för den offentligaservicen och är för den enskilde skattebetalaren ofta rentlöjeväckande. Ett avskaffande av landstingen får inteinnebära att all verksamhet förs över i annan offentlig regi. Istället måste enskilda alternativ prövas på en rad områden.Statens rollLänsstyrelserna, som har till uppgift att bevakastatsmakternas intresse och vara tillsynsmyndighet, måsteomforma sitt arbete så att gränsdragningarna mellan dessainte blir så definitiva. Även länsstyrelsernas roll måsteomprövas. Någon form av regionalt styre behövsnaturligtvis men både de geografiska och juridiskagränserna behöver ändras så att de stämmer överens medoch underlättar framväxten av ett modernt samhälle där denenskilda människan står i centrum. Den nuvarandelänsuppdelningen bör omgående omprövas i syfte atttillskapa en ny form av län för hela Mälardalsregionen.Enligt vår uppfattning är det väsentliga att det finns enstatlig planeringsmyndighet ovanför kommunerna sombland annat kan svara för beslut och styrning när det gällerinvesteringar i infrastrukturen inom hela Mälarregionen.Högre utbildning och forskningBetydelsen av högre utbildning och forskning äroomstridd för utvecklingen av ett område. Lokalisering avutbildningsoch forskningsinstitutioner har i likhet medinvesteringar i infrastrukturen stor betydelse för ettområdes utveckling. Vid beslut om varforskningsinstitutioner och utbildningsanläggningar skalllokaliseras måste dock utbildningens och forskningens kravvara avgörande. Satsningar som inte ser till dessa kravriskerar att bli mycket kostsamma och misslyckadeinvesteringar som allvarligt kan försämra kvalitén iverksamheten. Fördelarna för högre utbildning liggernormalt inte i stora forskningsenheter. Det är därför intenödvändigt att all expansion sker i omedelbar närhet tillbefintliga institutioner. Tvärtom kan de höga markprisernai bandet mellan och utgöra skäl för attförsöka finna andra platser för forskning och utbildning.Med universiteten i och , TekniskaHögskolan, högre medicinsk forskning och utbildning,elektronikcentrum i , i många fler betydelsefulla utbildningsinstitutioner harMälardalen utomordentligt goda förutsättningar när detgäller högre utbildning och forskning. Den betydelsefullakopplingen mellan dessa utbildningsinstitutioner, forskningoch näringsliv finns redan genom den kunskapsintensivaoch forskningsberoende industrin i . Genomdenna inriktning på näringslivet med goda möjligheter attupprätthålla och utveckla hög kompetens har vi också storakonkurrensfördelar gentemot utlandet.Den forskningskoncentration som finns i Uppsalaoch i delar av norra kommer att bestå.Samtidigt finns förutsättningar för att utveckla annan typ avforskning och kompletterande forskning och utbildning iandra delar av . De platser som är särskiltintressanta är området kring och kringhögskolorna i och Eskilstuna.Västerås har goda förutsättningar att kunna utvecklas tillett forskningscentrum inom bland annat verkstadsteknikenmen också inom andra tekniska områden. Huddingesjukhus och Novums forskningspark har genom desatsningar som gjorts inom den medicinska forskningen ochutbildningen inom detta område kommit att få en särskildprofil. Denna utveckling skall självfallet stimuleras. Denkan komma att ge och de södra delarna avStockholms län och en särskildutvecklingskraft.Den högre utbildningen inom forskningen måsteutvecklas efter de naturliga förutsättningar som råder i varjedel av . Det är uppenbart att de befintligahögskoledelarna inte kan klara de behov som finns avframtida forskning och utbildning. Därför är det viktigt genom politiska beslut möjliggör satsningar som kanutveckla utbildning och forskning i andra delar avMälardalsregionen.Mälardalen i EuropaUtanför gränser förändras världen i rasandefart. De socialistiska diktaturernas snabba och definitivasammanbrott är inte den enda fundamentala förändringsom håller på att genomgå. Informationssamhälletsframväxt, nationalstaternas minskade betydelse och denkraftiga förändring som sker av produktion och distributionav varor och tjänster innebär stora omvälvningar av helavårt sätt att leva.Vi kan naturligtvis välja att ställa oss vid sidan om ochinte låta oss dras med i utvecklingen i . Detta äremellertid en farlig väg. Det skulle göra oss alltmerisolerade och på efterkälken. Vi skulle få lära oss att levamed allt sämre konkurrenskraft och allt lägrelevnadsstandard. Att fatta ett sådant politiskt beslut voreödesdigert. Då kommer tiden och utvecklingen att springaifrån oss.Utvecklingen i är inne i ett avgörande historisktskede. Motorn och kraftkällan är EG. Antaletmedlemsstater i EG kommer att utökas för att på siktkanske omfatta alla länder. måste delta idetta arbete att skapa ett gränslöst Europa.Om väljer att även stå utanför EGkommer problemen att hopa sig. Bara det faktum attSverige ännu ej ansökt om medlemskap i verkar i signegativt på investeringsviljan. Svenska exportinriktadeföretag tvingas investera alltmer utomlands och allt mindrei . Utländska företag investerar knappast alls iSverige. Fortsätter det så riskerar att i det långaloppet utarmas som industrination. Utvecklingen gårsnabbt.Om vi däremot vill vara med, samverka med det nyaEuropa och bli en del av detta, då kan spela enavgörande roll. De regioner som har tagit ledningen i detnya kännetecknas av en kombination avkunskapsintensivt näringsliv, högre utbildning, godainternationella kommunikationer och karaktären av''mötesplats'', vilket bland annat fordrar bra miljö och ettattraktivt kulturutbud. I är det endastStockholmsregionen som har alla dessa förutsättningarsamlade på ett ställe. Men är för liten.Befolkningsunderlaget räcker helt enkelt inte till för attmiljön skall bli tillräckligt ''tät'', för att utbudet avutbildning och kultur skall vara tillräckligt stort, för attmöjlighet skall finnas för att rekrytera kvalificerad personali nödvändig omfattning och variation. Om Mälardalenkunde fungera som en gemensam bostads-, arbetsochutbildningsregion skulle däremot mycket godaförutsättningar finnas.Mälardalen har i stort sett alla förutsättningar somkännetecknar de ledande regionerna i . Ett mycketkunskapsintensivt näringsliv bland annat medelektronikföretagen i , i Flemingsberg ochABB i , en högre utbildning som innefattar bådeuniversitet, teknisk högskola och högre medicinskutbildning, alla i kombination med högre forskning.Kommer tyngdpunkt att förskjutas österut? I såfall kan också ställning förändras. harofta i historien fått stå som symbol för mötesplatsen mellanöst och väst. Kulturellt och historiskt har vi starkabindningar österut mot och . Denfrihetskamp våra broderfolk i utkämpar måste viengagera oss i på flera sätt. Det är mycket svensk traditionoch kultur som håller på att brytas ur det socialistiskajärngreppet. eller senare kommer de att lyckas. Dekommer att behöva svensk hjälp med att restaurera sinaländer, men de kommer också att bli handelspartners i enekonomi där kan komma att få stor betydelse ochdär är den naturliga kontaktytan bådegeografiskt och kulturellt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att insatser som innebär ettvidgat Mälardalssamarbete bör prioriteras,[att begär att regeringen i kommandepropositioner avseende anslag för infrastrukturenprioriterar satsningar inom ,1][att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en gemensam statlig organisation förlänen kring ,2][att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att åtgärder vidtas för att undanröjahinder, regler och upptagningsgränser mellan kommuner,landsting och länsstyrelser i Mälardalen.2]