mot · GE02N253 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehåll 1.Välfärd och frihandel12 2.Frihandelns regelverk13 3.Europas frihandel14 3.1Sverige, EFTA och EEA-förhandlingarna14 3.2Sverige och Central- och Östeuropa14 4.Frihandel med utvecklingsländer15 4.1Frihandel och biståndsfrågor15 4.2Råvaruavtalen16 4.3Teko-politiken16 5.Fri rörlighet av företag och kapital16 6.Effektivare statlig handelspolitik17 7.Kostnader för handelspolitiska restriktioner17 Hemställan171. Välfärd och frihandelFör ett litet land som är fri handel medomvärlden avgörande för möjligheten att upprätthålla ochutveckla välfärden. Svensk industri har kunnat nåbetydande framgångar genom att den har haft tillträde tillfrämmande marknader. Exporten har givit svenska företagde stora volymer av produktion och handel som är ennödvändig förutsättning för att kunna avsätta resurser förutveckling av en tekniskt avancerad industri. En del svenskaindustriföretag har kunnat utvecklas och uppnå storaframgångar på det internationella planet.Socialdemokraternas politik, bl.a. med höga skatter, hardock under allvarligt hämmattillväxtförutsättningarna för det svenska näringslivet. SkallSverige kunna återvinna ekonomisk styrka, efter denekonomiska kris som landet nu går in i, måsteförutsättningarna för näringslivet förbättras. Ett stort antalkonkreta förslag framförs i andra motioner.Det svenska näringslivets fortsatta utveckling är dockockså till stor del beroende av frihandelns fortsattautveckling. En avancerad industrination med litenhemmamarknad är mer beroende av frihandeln än andranationer.Det är av detta skäl av centralt intresse för svenskhandelspolitik att säkerställa en så omfattande globalfrihandel som möjligt.Inom EG arbetar länderna nu på att skapa en gemensaminre marknad -- en marknad där handeln mellan ländernainte inskränks till följd av nationella särregler. Moderatasamlingspartiet anser att skall söka medlemskap iEG under innevarande år. Som medlem av EG kan Sverigeverka för att EG i än högre grad arbetar för vidgadfrihandel.Internationell handel liksom rätten till investeringar ifrämmande länder måste bygga på lika behandling avinhemska och främmande företag. får inte vika fråndenna centrala ståndpunkt. Det är därför nödvändigt attSverige accepterar och välkomnar utländska investeringaroch företagsköp i vårt land. Endast i fråga om vitala svenskasäkerhetsintressen bör företagsköp kunna underställassvenska myndigheter för prövning.Reformering av nuvarande svensk rätt måste görasutifrån målsättningen att skall bli medlem av EGoch måste utformas i överensstämmelse med utvecklingenav den internationella ordningen för frihandeln, som denutvecklas inom ramen för . Försök att medhänvisning till så kallat ''nationellt kapital'' öka denkollektiva kapitalbildningen och att därmed försöka skärmaav från de internationella kapitalmarknadernasinflytande måste avvisas. I förlängningen av ett sådantsynsätt finns risker för planekonomi och isolationism ochframför allt för förlust av internationellt förtroende.Handeln nationer emellan har en djupare dimension änden materiella. Den fria handeln är ett effektivt sätt att banaväg för demokratisk utveckling. Fri handel väver nätverkmellan människor, företag och ekonomier, som ger de bästaförutsättningarna för en varaktig fred. Frihandeln är denmest framgångsrika demokrati- och fredsrörelse världenskådat.2. Frihandelns regelverkEn internationell frihandel under en global handelsregimutgjorde en väsentlig del av den så kallade Bretton Woods-överenskommelsen . Visserligen kom aldrig denhandelsöverenskommelse som ingick i Bretton Woods-överläggningarna att ratificeras, men den ersattes senare avGATT-avtalet (General on Trade and Tariffs).GATT-avtalet representerar de deltagande nationernassträvan bort från krig och orättvisor mot ekonomiskutjämning och fred mellan världens folk och nationer.GATT-avtalets innehåll har förändrats och utvecklats underett antal så kallade förhandlingsrundor där den ursprungligatanken utvecklats vidare och där existerande tullmurarstegvis rivits.Sverige har anslutit sig tillfrihandelstanken. Genom att i Punta del tillträda dendeklaration som inledde den senaste förhandlingsrundanunder -- Uruguay-rundan -- har Sverigeåtagit sig att medverka till att utvidga GATT-reglernasjurisdiktion till tjänstehandelns område. har ocksåaccepterat att frihandel i större utsträckning tillämpas inomhandel med jordbruksprodukter och livsmedel.Misslyckandet att avsluta Uruguay-rundanframgångsrikt får inte accepteras som slutgiltigt. Sverigemåste inom ramen för sin förmåga och inom ramen för sittallt närmare samarbete med andra europeiska nationersöka nya lösningar för att bryta dödläget i Uruguay-rundansförhandlingsarbete.De främsta hindren för framgång i Uruguay-rundanligger inom det jordbrukspolitiska fältet därmotsättningarna främst finner sin grund i olika verkandesubventioner, finansierings- och stödsystem. Det är frånhandelspolitisk synpunkt viktigt att svensk jordbrukspolitikunder utformas så att i störstamöjliga utsträckning medverkar till att stärka den globalafrihandeln och GATT-systemet. får inte tveka attbekämpa protektionismen, även om den skulle utövas avmäktiga stormakter.Sverige måste också verka för att exportkrediter ochexportkreditgarantier lämnas av alla nationer på likavillkor. Subventionsinslag i sådana krediter och garantierbör endast komma i fråga beträffande utvecklingsländer. Isådana fall skall subventionerna följa internationelltaccepterade normer.Kostnader för förmånlig kreditgivning tillutvecklingsländer bör räknas som en del avbiståndsanslagen. Så sker i redan för verksamhetsom nu påbörjas. Även kvarvarande kostnader för tidigarepåbörjad kreditgivning bör finansieras på detta sätt.De fyra så kallade friheterna, som nämns i samband medEG:s inre marknad -- rätten för varor, tjänster, kapital ocharbetskraft att fritt röra sig över gränserna -- borde inom ennära framtid utsträckas till alla industrialiserademarknadsekonomier. Dessa länder har redan i ettsamarbetsorgan som borde kunna få ytterligareuppgifter i syfte att på detta sätt ytterligare stärka frihandeloch konkurrens. Svensk politik inom ramen för börutformas i syfte att nå detta mål.3. frihandelModerata samlingspartiet redovisar i motionen''Medborgarnas '' sin syn på ställning iEuropa och på detta framtid, vilken kommer att ihögsta grad påverka den svenska vardagen, i all synnerhetsedan riksdag beslutat att ansöka om medlemskapi EG. I detta avsnitt skall vissa synpunkter anföras som haranknytning till den nu pågående utvecklingen inom EFTA,avseende med EG och vidare vissa synpunkterpå andra handelsfrågor inom Europa.3.1 , EFTA och EEA-förhandlingarnaSverige har haft stor nytta av samarbetet inom EFTA ochskall givetvis fullfölja sin medverkan inom EFTA lojalt ochaktivt intill dess inträtt som medlem i EG.De pågående EEA-förhandlingarna skall föras så att dekan avslutas med så långtgående avtal som är möjligt. skall, efter ratificering i riksdag, genormerna för relationer till EG fram till dess attett svenskt medlemskap i kan gå i verkställighet. Medlångtgående lösningar såvitt gäller institutionella frågor ochsåvitt gäller tillträde till EG-marknaden blir ,och dess genomförande, en utmärkt förberedelse förmedlemskapet i EG.Även om ett blivande kan förutses ge storahandelsmässiga vinster för kan det inte ersätta ettsvenskt medlemskap i ställning som den dominerande ekonomiskakraften i framgår av att EG 1988 svarade för 85,3procent av hela BNP i de marknadsekonomiska länderna iEuropa, medan EFTA-länderna blott svarade för 12,4procent och övriga länder . skallemellertid understrykas att EFTA-länderna sammantagnautgör en större handelspartner till EG än och USAtillsammans. Såväl EG som EFTA-länderna har allså storahandelspolitiska fördelar av att närma sig varandra. Allerfarenhet visar att med en tätare internationellhandelspolitisk regim utvecklas handeln länderna emellankraftfullt. Så skedde i samband med frihandelsavtalenmellan EFTA-länderna och EG 1972. Så kommer att ske pånytt efter ett kraftfullt EEA-avtal.Med ett långtgående och väl genomarbetat EEA-avtalkan behålla en nära koppling till de kvarvarandeEFTA-nationerna efter det att inträtt som medlemi EG.Frihandeln med fisk och fiskeriprodukter är åtråvärd försvenskt fiske och dess beredningsindustri. Öppnandet avnya fria marknader för svensk fisk bör dock ej ske till prisetav förlust av svenska fiskerättigheter utan att dessakompenseras med motsvarande nya fiskerättigheter inomEGs havsområde. Skulle en omställning bli nödvändig ärdet angeläget med rimliga övergångstider så att svenskfiskeindustri kan anpassas till en ny marknadssituation.3.2 och Central- och ÖsteuropaDen djupa svenska gemenskapen med de baltiskarepublikerna måste komma till uttryck i ett nära svenskthandelspolitiskt samarbete med dessa länder. Händelsernaunder slutet av 1990 och av 1991 visaratt utan en nära anknytning av de baltiska republikerna tillVästeuropas handelspolitiska och ekonomisk-politiskasystem kommer det att finnas stora ekonomiska svårigheterför de baltiska republikerna att nå nationell suveränitet ochfrihet. Svensk handelspolitik bör utformas så att den kanutgöra ett stöd för dessa länders strävan efter frihet ochnationell suveränitet.Sverige skall på varje sätt som är möjligt verka för attden ekonomiska utvecklingen i Öst- och Centraleuropasnarast leder till marknadsekonomi, fri prisbildning ochpolitisk pluralitet där. En del av dessa insatser kan Sverigeutföra i samverkan med övriga EFTA-länder, vilka haravslutat deklarationer med , ochUngern om samverkan i strävandet mot att uppnå ettfrihandelsavtal.Intill dess bör tillåta fritt tillträde till Sverigesmarknad för de öst- och centraleuropeiska nationerna iminst samma utsträckning som dessa nationer får tillgångtill EG-marknaden. Som en del av svensk handelspolitikgentemot de öst- och centraleuropeiska nationerna skallgoda investeringsmöjligheter för svenska företag och försvenska produktionsinvesteringar där åstadkommas.Moderata samlingspartiet lämnar i en särskild motionyrkanden om hur ökat svenskt samarbete med de öst- ochcentraleuropiska nationerna skall organiseras.4. Frihandel med utvecklingsländerFör ekonomiska utveckling är fri handel ochen expansiv världsmarknad viktigare än bistånd. Genomexport skapas en grund för välståndsuppbyggnad. Genomimport från industrialiserade länder öppnas nya kontaktnätför överföring av kunskap.Såväl utvecklingsländernas som svensk ekonomi kangöra vinster på en friare handel. måste stödja ensådan utveckling genom en aktiv medverkan i arbetet iGATT för att stödja utvecklingsländerna.4.1 Frihandel och biståndsfrågorRegeringen föreslår att, såsom en del av svenskbiståndspolitik, en ny organisation för industri ochnäringslivsstöd skall bildas för stöd till utvecklingsländer. Iföredragande statsråds beskrivning av den tilltänkta nyaorganisationen förekommer användning av olika begreppför den nya organisationen. På sidan 74 i bilaga 5 tillbudgetpropositionen beskrivs den nya organisationen somen ''myndighet''. Med en sådan organisationsform förverksamheten går en stor del av de grundläggande idéer somförslaget inrymmer förlorade.Enligt det utredningsförslag som ligger till grund förföredragande statsråds beskrivning skall organisationenarbeta med en affärsmässig prägel i syfte att åstadkommaen positiv utveckling av utvecklingsländernas näringsliv. Vianser det vara olyckligt och felaktigt att den nyaorganisationen får ställning av myndighet.Under den slutliga prövningen av organisationensuppbyggnad bör det därför undersökas om inteorganisationen i större utsträckning än som planerats kanfrikopplas från statlig verksamhet. Näringslivet bör i högregrad delta i verksamheten. Det kan ske såsom delägare i ettaktiebolag.4.2 RåvaruavtalenInom ramen för främst harSverige inträtt i flera så kallade råvaruorganisationer, vilkasyftar till att skapa stabila marknader för avsättning avutvecklingsländernas råvaror och vissa produktertillverkade av råvaror.Råvaruavtalen använder olika system för att uppnå denangivna målsättningen, t.ex. buffertlagring och/ellerkvoteringssystem. Gemensamt för alla råvaruavtalen är attdessa syftar till att manipulera villkoren på marknaden föratt åstadkomma en fast, konstlad prisnivå och/ellerefterfrågan på de berörda råvarorna.Avtal med sådan inriktning medför inte sällan avsevärdaskadeverkningar. När ett avtal som manipuleratmarknadens villkor bryter samman drabbas i första handproducenterna -- de fattiga utvecklingsländerna.Produktion och handel enligt marknadsekonomiskaprinciper ger i längden bättre förutsättningar förintressenterna på råvarumarknaden. En i internationell regibedriven manipulation av priser och andrakonkurrensvillkor är på lång sikt direkt skadlig.Sverige bör därför medverka till att det avtalsbundnainternationella samarbetet på råvaruområdet successivtavvecklas.4.3 Teko-politikenSverige har i ett hänseende alltför länge avvikit från denglobala frihandelns krav. Tillsammans med andraindustriländer medverkade till att begränsautvecklingsländernas möjlighet att exportera textil- ochkonfektionsvaror.Sverige har emellertid , i enlighet med moderataförslag i , beslutat att låta de svenska så kallademultifiberavtalen upphöra att gälla den 31 juli 1991.Sverige intar en ledande ställning i avvecklingen avimporthinder och subventioner inom teko-sektorn. EG förpå denna punkt en annorlunda politik och utnyttjar alltjämtimportreglering och subventioner såsom en del av teko-politiken. måste inom ramen för och senaresåsom medlem av EG verka för att EG liksom Sverigeavvecklar handelshinder mot utvecklingsländer även inomteko-området.Sverige bör självfallet fullfölja den nu snart genomfördaavvecklingen av multifiberavtalen och subventionspolitikeninom teko-sektorn.5. Fri rörlighet av företag och kapitalDen obarmhärtiga betygsättningen av företag följer avden fria konkurrensen och den fria etableringen utgör denviktigaste drivkraften för förnyelsen av ett lands näringsliv.Utländska banker och försäkringsbolag kan bidra tillförnyelsen av den svenska marknaden och stärka tillgångentill kapital i . Svenskt kapital skulle stanna i Sverigeom det kan utvecklas i sund konkurrens och på en frimarknad här. Utländska investerare för kunskaper ochresurser till vårt land.I en särskild partimotion om effektiva finansiellamarknader lägger moderata samlingspartiet förslag somsyftar till att ge förutsättningar för effektivafinansiella marknader som kan ge ställning av ettfinansiellt centrum.6. Effektivare statlig handelspolitikStatens resurser inom det handelspolitiska fältet är förnärvarande splittrade på olika myndigheter. Huvudorgan,vid sidan av ärkommerskollegium. Utredningsresurser av betydelse finnsvid och ochKonkurrensverk. Genom jordbruks- ochlivsmedelspolitikens ökade handelspolitiska betydelsemåste även jordbruksnämnden räknas till de myndighetersom i hög grad påverkar handelspolitiska beslut i Sverige.För att effektivisera och rationalisera svenskhandelspolitisk verksamhet bör statens resurser inom dettafält sammanföras till en slagkraftig och effektiv organisationsom kan upprätthålla ett nära samarbete med näringslivetsföretag och organisationer för utvecklingen av en svenskhandelspolitik för framtiden. Väsentliga besparingar ocheffektiviseringar bör kunna åstadkommas genom en sådansammanföring av statens resurser till ett rationellt ocheffektivt verk.7. Kostnader för handelspolitiska restriktionerEn utredning av kostnaderna för den svenskakonsumenten och för det svenska samhället av deexisterande handelsrestriktionerna bör genomföras. Avstegfrån principen om frihandel får negativa verkningar för deländer som exporterar till och för svensk ekonomiliksom de svenska konsumenterna. De prishöjande effektersom uppkommer genom handelspolitiskaskyddsåtgärder är indirekta och till sinstorlek okända för konsumenterna och för politiskabeslutsfattare. För att undanröja denna kunskapsbrist börregeringen föranstalta om en utredning omfattande såvälmetodutveckling som frågan om ansvaret för det löpandeberäkningsarbetet avseende handelsrestriktioner. En sådanutredning bör resultera i ett förslag om utvärderingar avhandelsrestriktioners priseffekter i konsumentledet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående den globala frihandelnsbetydelse för ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående GATT-förhandlingarna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående subventioner avexportkrediter och kreditgarantier,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående agerande inomOECD,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående handelspolitikens roll föratt stödja de baltiska republikerna,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående handelspolitiskamålsättning vad avser handel med central- ochösteuropeiska länder,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående ny organisation förindustri- och näringslivsstöd,1]7. att avslår regeringens förslag att underindustridepartementets huvudtitel till C3 Ersättning förextra kostnader för förmånlig kreditgivning till , /92 anvisa ett förslagsanslag av ,8. att bemyndigar regeringen att /92 använda medel frånreservationsanslaget C2 Utvecklingssamarbete genomSIDA under huvudtitel i enlighetmed vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående avtalsbundetinternationellt samarbete på råvaruområdet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående svenska handelspolitiskamålsättningar vad avser handel med tekoprodukter,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående ett gemensamt verk förhandelspolitiska frågor,12. att hos regeringen begär en utredning avkostnaderna för handelspolitiska restriktioner i enlighetmed vad som anförts i motionen.