mot · GE02A479 · 1991-01-25 00:00:00 — I denna motion föreslår vi att avvisarregeringens fientliga linje mot län. Vi föreslår enrad åtgärder för att vända utvecklingen, stärkasysselsättning och service, behålla ungdomen och ökainflyttningen i län.Vi föreslår att tidigare beslut om att slopastödområde C rivs upp. Stödområdesbegrepp C börbehållas men ges benämningen resursområde.Kommunerna med undantag avförsamlingarna Glömminge, Algutsrum och Torslunda iKalmar län föreslår vi skall införas i resursområde C.Vi föreslår att det framtida regionalpolitiska stödet görsmer individriktat för att utjämna inkomststrukturen i landetoch höja den nuvarande låga inkomstnivån för länsinvånare.Vi föreslår en lokalisering till länet avkollektivforskningsinstitut inom sektorerna trä, turism ochvattenbruk.50 miljoner kr föreslås avsättas tillvuxenutbildningsinsatser och till studieförbundensutbildningsverksamhet i bl.a. län.Särskilda resurser föreslår vi skall särskilt avdelas tilllänet för att bygga upp mottagnings- och utvecklingsenheterför att stödja och utveckla kvinnligt företagande i länet.BefolkningsutvecklingKalmar län är ett avflyttningslän. Det är främst de ungasom flyttar. Situationen i länet harskrämmande likheter med befolkningsomflyttningen under60-talet. Avfolkningen av vissa delar av landet som medförtstora trängselproblem för storstädernas människor, medbostadsbrist, vårdkris och försämrad stadsmiljö, har imycket hög grad gått ut över län.I ett längre perspektiv ser befolkningssituationen ändystrare ut. har befolkningenvarit i län, som rikets befolkningnästan fördubblats. län har således inte fått del avdenna folkökning. Resultatet har blivit att regionens andelav rikets befolkning har minskat från till iöverkant av . Inget annat län kan uppvisa enliknande utveckling. andel av riketsbefolkning har exempelvis endast minskat med 0,5procentenheter under samma hundraårsperiod.I likhet med de flesta län i landet har även länkunnat uppvisa en befolkningsökning de senaste två åren.Men en närmare analys visar att länet fortfarande skiljer sigfrån de flesta andra län. Ökningen var procentuellt mindreän ökningen i de flesta andra län. Utflyttningen till övrigalän är fortfarande mycket hög. På inrikesflyttningaruppvisar t.ex. län ett minus på 1 452 personer för1988.Det är invandrare och framför allt flyktingar som räddarlänet från befolkningsminskning. Detta är i och för sigglädjande. Utan invandringen skulle länet haft enbefolkningsminskning för t.ex 1988 på 227 personer.Även om avflyttningen från länet avklingat under 1988och 1989 kan de aldrig tas som intäkt för att 80-talets svåraavfolkningstrend är slut. I ännu mindre grad ger den beläggför att en mer än hundraårig period avbefolkningsstagnation i länet nu skulle vara bruten. Med enfortsatt svag regionalpolitisk satsning finns uppenbar riskatt länet har att vänta en ny kraftig utflyttningsvåg både tillstorstäderna och till invandrarnas ursprungliga hemländer.Utflyttningen från länet har gjort åldersstrukturenalltmer snedvriden. Det är ungdomarna som flyttar frånlänet i brist på högre utbildning. Efter avslutade högrestudier stannar ungdomen kvar i de expansivauniversitetsorterna. De äldre bor kvar och blirproportionellt allt fler. Tabellen nedan visar antaletutflyttade ungdomar, 16--, från 1982 till 1987.nTabell 1. Antalet ungdomar som flyttat från länet under1982 -- 1988.ÅrUtflyttade 16--19821 16019831 22019841 46019851 70019861 80019871 80019881 875Summa11 015Drygt 11 000 ungdomar har flyttat från län på 7år. Det är av länets befolkning.Samtidigt blir andelen äldre allt större. En jämförelsemed rikets åldersfördelning visar att länet är klartunderrepresenterat i åldersgrupperna 16--och 25--44år men däremot överrepresenterat i åldersgrupper över 45år och särskilt . Den kraftigaste ökningen av äldrehar länet i åldersgruppen . 1988 var 11 756 avlänets invånare eller äldre. Detta är mer än 400 fler änvid föregående årsskifte. Länet har flest antal äldre pertusen invånare i landet näst . Andelen äldre ilänets kommuner och genomsnittet för riket framgår avföljande tabell.Tabell 2. Andelen äldre i länets kommuner 1988 iprocent av hela befolkningen.Kommun65--w år80--w år %%Västervik20,85,0Vimmerby20,24,8Hultsfred22,15,4Högsby25,87,1Oskarshamn19,04,5Mönsterås19,34,3Nybro21,05,2Emmaboda20,44,7Kalmar18,44,5Torsås23,86,4Mörbylånga18,44,4Borgholm24,36,0Kalmar län20,34,9Riket17,84,1Som framgår av tabellen är andelen äldre extremt hög iHögsby kommun, men också och harandelar som klart överstiger länsgenomsnittet. Alla länetskommuner överskrider klart rikets genomsnittsandel, såvälvad avser åldersgruppen totalt som gruppen 80 åroch äldre.Inomregional obalansBland förändringarna i befolkningen märks vidare enkraftig avfolkning på landsbygden och stora skillnadermellan olika kommuner. Den regionala obalansen har ökat.Medan norra länsdelens sex kommuner har svarat för helabefolkningsminskningen är det främstKalmar kommun som ökat sin befolkning.Kalmar län rymmer en regionalpolitisk problematik sompåminner om landets. I vissa delar främst i norra länet finnsNorrlandsproblem medan situationen i andra delar ärljusare.SysselsättningenAvflyttningen från länet har inte enbart medfört attandelen äldre ökat. Den har också medfört attkönsfördelningen blivit ensidigare. Därmed försvårasmöjligheterna att upprätthålla en allsidignäringslivsstruktur. Ensidigare näringslivsstruktur ochdärmed svårare för kvinnorna att få arbete innebär att länetgår in i en ond cirkel där allt fler kvinnor tvingas söka sig tillmer expansiva regioner både för att få utbildning ocharbete. Detta leder till en bristfällig social miljö som i sin turleder till att dynamiken i länets utflyttningsområdenminskar. De sociala problemen riskerar därmed att öka ochutarmningen av de svaga områdena i länet blir än mer svåratt stoppa.Detta är nu synligt i de antal varsel som sker. Totaltomfattas 2 384 personer av varsel. Av dessa är 1 290 berörda av uppsägning och 1 094 av permittering/korttidsvecka. Arbetslösa i länet varden 3 931 personer. Det är en ökning med 1 583 . Detta motsvarar av befolkningen i åldrarna 16--64 år.Kalmar län är ett typiskt småföretagarlän. Länet hardärigenom missgynnats av 80-talets regeringspolitik som ihuvudsak gynnat storföretagen på småföretagensbekostnad. Den ensidiga satsningen som skett på de storaexportföretagen och på ökad koncentration inomnäringslivet har lett till att många små företag i länet köptsupp eller hotas av uppköp från stora företag utanför länet.Det har inneburit att länet har en situation pånäringslivssidan där huvuddelen av näringslivet dirigerasfrån huvudkontor utanför länet. Den lokala förankringenavtar och känslan för sysselsättningsansvaret minskar.Uppköp och sammanslagningar leder oftast tillnedläggningar av mindre enheter i periferien. Länetsarbetsmarknad är därmed mycket sårbar vid den nedgång ikonjunkturen som sker.Löne- och inkomstförhållandenDen kraftiga löneglidningen som skett på grund av denökade koncentrationen till de expansiva områdena har letttill ökade löner i koncentrationsområdena medan en lägreinkomstutveckling kan förmärkas för de förvärvsarbetandei län. Löneklyftorna regionalt har därigenom ökatpå läns bekostnad. Detta framgår mycket tydligt avföljande inkomststatistik.nTabell 4. Taxerad och beskattningsbar medelinkomst länför län och i riket 1987.Pla-LänTaxerad me-Beskattningsbarcering delinkomstmedelinkomst 1Stockholm99 60095 3002Göteborgs och Bohus87 10082 1003Uppsala84 90080 400Riket84 70080 4004Malmöhus84 00079 3005Västmanland83 60078 7006Norrbotten82 50077 8007Södermanland82 30077 0008Östergötland81 60076 5009Örebro81 50076 20010Västernorrland81 30076 00011Älvsborg80 70075 30012Västerbotten80 30075 30013Gävleborg80 30074 70014Halland79 80074 70015Jönköping79 50074 40016Kopparberg79 20073 80017Värmland79 10073 60018Kronoberg78 00072 80019Skaraborg77 60072 30020Blekinge77 00072 50021Kristianstad76 90071 90022Kalmar76 10070 500 23Jämtland75 70069 90024Gotland73 10067 900Hur antalet inkomsttagare fördelar sig på olikainkomstgrupper framgår av följande tabell.Tabell 5. Antalet inkomsttagare fördelade på olikainkomstgrupper i län samt andelen i varje grupp iKalmar län, och riket -- taxerad inkomst 1987.Sammanräknad in-komst, inkomst-Kalmar länStockholmRiket grupp (1 000) krantal%-andel%-andel%-andel 0,1--19,916 8778,77,98,420,0--39,927 79114,38,311,540,0--59,927 39714,99,912,460,6--79,926 13613,610,512,480,0--99,929 72515,313,714,9100,0--119,928 44814,715,115,0 120,0--139,917 8179,211,410,2140,0--179,913 1586,812,09,0180,0--199,92 2081,13,21,9200,0--259,92 7811,44,62,6260,0--299,96210,31,30,7300,0--9750,52,11,0Summa:193 934100,0100,0100,0 1987 fanns det i län 193 934 inkomsttagare. Avdessa redovisade 156 en taxeradinkomst som understeg . För hela riket är densiffran medan av Stockholmsinkomsttagare ligger under denna nivå. I tabellen angesdenna magiska skärningspunkt för länet med den streckadelinjen. Hur fördelningen förhåller sig mellan olikaåldersgrupper framgår av nästa tabell.Tabell 6. Antalet inkomsttagare fördelade på olikaåldersgrupper i län samt andelen i varje grupp iKalmar län, och riket.Män och kvinnorÅldersgrupp (år)län antal%-andelStockholm%-andelRiket%-andel--152 8191,51,71,616--1911 4495,95,45,920--2416 3778,49,28,825--3427 96114,418,516,235--4947 29424,427,425,750--6437 47019,317,818,965--50 56426,120,022,9Summa:193 934100,0100,0100,0En jämförelse mellan medelinkomsterna i olikaåldersgrupper i motsvarande tre fall, län,och riket, ger följande resultat.Tabell 7. Medelinkomsten i olika åldersgrupper i Kalmarlän, och riket -- taxerad inkomst ()Män och kvinnorKalmar länStockholmRiketÅldersgrupp (år)tax. ink.--1510,412,910,616--1925,025,924,920--2469,172,970,525--3483,598,289,535--4995,1122,8105,750--6491,5124,0103,165--60,287,068,5Analysen av inkomststrukturen visar hur länsinkomsttagare har förlorat på den omfördelning av resursersom den socialdemokratiska tredje vägens politik har åstadkommit. län har blivit ett typisktlåginkomstlän. Länet ligger trea från slutet när det gällermedelinkomstfördelning i landet. Huvuddelen av länetsinkomsttagare redovisar en taxerad inkomst understigande120 . Länet är dåligt företrätt bland inkomsttagare ide produktivaste åldrarna och medelinkomsten understigerklart riksgenomsnittet i samtliga åldersgrupper. Inte i någonåldersgrupp uppgår medelinkomsten till 100 000 kr.Inte enbart de regionala obalanserna i sig har ökat. Äveni inkomst- och förmögenhetshänseende har enomfördelning skett som varit till stor nackdel för regionalaproblemområden som län.Några övriga probleminslagDen statliga verksamheten finns lite företrädd i Kalmarlän. Länet har näst lägst andel statliga arbetstillfällen per1000 invånare av alla län.Regeringens försämrade låneregler tillombyggnadsverksamheten hotar nu att bromsabyggsysselsättningen i länet.Skatteutjämningsbidragen till länets kommuner ochlandsting har skurits ner . 1984minskade skatteutjämningen med ca förlänet. blir minskningen 30 miljoner kronor.Neddragningen av resurserna på skolans område somriksdagsmajoriteten beslutat om har medfört att många avlänets små landsbygdsskolor hotas av nedläggning.De statliga investeringarna har varit få i län.Väganslagen har halverats under den närmaste 10-årsperioden.Den nya jordförvärvslagens tillämpning och försämradevillkor för länets jord- och skogsbruksnäring har varit tillstort men för utvecklingen i länet. Jord- och skogsbruk är enviktig basnäring för län. Genomförs LAG-förslagethotas familjelantbruket som bär upp landsbygden ochutgör basen för mer än en fjärdedel av länets sysselsättning.Det är viktigt att riksdagsbeslutet från liggerfast. Den sänkning av gränsskyddet som aviserades isamband med budgetpropositionen äventyrar hela denjordbrukspolitiska uppgörelsen. Lägger regeringen ettförslag om sänkt gränsskydd utan att uppgörelse är träffadmed får socialdemokraterna ta skulden för vad somsker.Stor andel råvarubaserad och arbetskraftsintensivverksamhet inom industrin, små lokala arbetsmarknadermed bristfälliga möjligheter till specialisering och klartotillräckliga resurser från staten för bl.a. kommunikationeroch utbildning är andra faktorer som utgör hinder förutvecklingen i län.Om inte den nuvarande utvecklingen mot ökadkoncentration bryts genom en kraftfull politik för regionalbalans kommer den regionala problembilden iKalmar län att förvärras och ojämlikheten för länetsinvånare att öka.Nytänkande krävsKalmar län har mycket goda naturliga förutsättningar föratt kunna utvecklas. Bl.a. har länet en utmärkt naturmiljö.Småföretagandet och småföretagarandan är väl förankradei länet. Länet har en finmaskig infrastruktur med ett avlandets tätaste landsvägsnät. Länet har 13 avgångar tur ochretur från 3 flygplatser till och förbindelser medmånga andra viktiga centra.Bostadssituationen är jämförelsevis bra och kan erbjudade boende ett marknära boende genom attegnahemsboendet är väl frekventerat. Vad som krävs är enpolitik som tar hänsyn till dessa förutsättningar.Skall län kunna utvecklas krävs det ettdecentralistiskt synsätt med nytänkande och mer rättvisfördelningssyn i de politiska beslut som fattas. Ett sådantsynsätt från statsmakterna skulle öka optimismen ochframtidstron i länet och vara en utomordentlig hjälp tillsjälvhjälp.Politik för regional balansEn samlad helhetssyn med regional rättvisa som grundmåste prägla det politiska handlandet och alla beslut somfattas. Regionalpolitiken och de regionalpolitiska beslutenkan aldrig bli annat än komplement som finjusterar ensammanhållen politik för rättvis regional balans. Om denallmänna inriktningen av generella beslut verkligen ges endecentralistisk och pluralistisk inriktning blir det ocksåmöjligt att nå bättre effekt med de speciellaregionalpolitiska insatserna. Exempel på åtgärder i ensådan framtidsinriktad och offensiv politik för en utvecklingav alla delar av landet och som skulle förändra situationenoch ge rättvisa åt län är bl.a. följande krav om:att de statliga investeringarna fördelas rättvist,attskatteutjämningen förstärks och blir mer rättvis,att ny-och småföretagande främjas genom att ensamföretagensegenavgifter sänks,att beskattningen för i företagarbetande kapital slopas,att löntagarfonderna avskaffasoch fonderade pengar används för satsningar för attutjämna skillnaderna mellan regionerna och skapa regionalbalans,att sänka momsen på maten och införa ettbeskattat vårdnadsbidrag, lika till alla barn,att resurseromfördelas till förmån för förnyelsebara energikällor ocheffektivare energianvändning,att jord- ochskogsbruksnäringen främjas,att ett internationelltmiljöarbete startas som bl.a. inriktas mot att Östersjönsmiljö förbättras och att yrkesfisket främjas,att ettstimulansbidrag på per lägenhet införs tillbyggande av smålägenheter och hyresalternativ pålandsbygden och i småorterna,att ingen offentlig servicepå landsbygden får dras in utan att alternativ nogaprövas,att besluten om försämringarna av ersättningenför resor i tjänsten med egen bil och reseavdragenomgående rivs uppatt turistmomsen slopas ochatt enkonsekvensanalys av skatteomläggningens effekter förglesbygdsboende och för utsatta regioner genomförs.Tidigare motionsförslag för rättvisa åt länInsatser av regionalpolitisk karaktär på en rad områdenär därutöver nödvändiga för att ge länet förutsättningar attpå lika villkor med andra områden kunna utvecklas. Finnsen politik med rättvis fördelning i botten och med regionalbalans som mål finns också förutsättningarna för Kalmarlän. I en rad andra motioner har vi fört fram förslag somskulle främja utvecklingen av län. Det gäller bl.a.förslag om:extra väganslag till länet om 100 miljonerkr,insatser för ett tioårigt program för beläggning avgrusvägarna inom länsvägnätet i länet,utveckling avDackeleden som genomfartsled i norra länsdelen,insatser för utveckling av länsjärnvägarna och kust tillkustbanan,statligt stöd till ochGotlandsflyget från flygplatsomprövning avbensinskattehöjningen och de försämrade reseavdragen ochreseersättningarna för egen bil i tjänsten,åtgärder somtryggar produktionen vid sockerbruket i ,ökade forskningsanslag till högskolan i ochsatsningar på ett triangeluniversitet i sydöstra ,avskaffande av skogsvårdsavgiften,åtgärder motförsurningen i skogen,åtgärder för en levandeskärgård,åtgärder för en bättre läkarförsörjning i Kalmarlän,återupprättande av färjeförbindelser mellan Gotlandoch och och samtåtgärder föratt främja jordbruket i länet och för att upprätta ett särskiltlandsbygdsprogram.Kalmar län -- ett resursområdeSåväl den problembild som tecknats i motionen förKalmar län som REK 87:s analys av den regionalpolitiskaproblembilden talar entydigt för att särskildaregionalpolitiska insatser för län är väl motiverade.Föredragandens förslag till slopande avstödområdesindelningen saknar därför helt bärande motiv.Med hänvisning till utredningensproblemområdesbeskrivning och till motiven ireservationen från centerrepresentanten i utredningen omatt behålla stödområdesindelningen föreslår vi attpropositionens förslag till stödområdesindelning avslås.Namnet stödområde bör enligt vad som framförs icenterns partimotion bytas mot resursområde. Dennuvarande resursområdesindelningen i ett A-, ett B- och ettC-område föreslår vi skall bibehållas. Resursområde C börutökas.I konsekvens med vad som ovan anförs föreslår vi vidareatt följande kommuner i län skall ingå iresursområde C nämligen:Högsby, , , , ,, , , , ochMörbylånga med undantag av brofästesförsamlingarnaGlömminge, Algutsrum och Torslunda som tillhör Kalmarspendlingsområde.LänsanslagenLänsanslaget till regionalpolitiska insatser somlänsstyrelserna administrerar och flexibelt disponerar för attfrämja utvecklingen i de svårast drabbade områdena harvisat sig vara mycket ändamålsenligt. Det är genom sinkonstruktion en effektiv anslagsform som kan möta olikabehov och som når ut till de orter och områden som harspeciellt svårt att hävda sin sysselsättning. Arbetstillfällensom skapas genom glesbygdsstöd, som är en del avlänsanslaget, ger bättre trygghet och varaktighet isysselsättningshänseende för den enskilde, och kan skapastill väsentligt lägre kostnad än t.ex. beredskapsarbeten. Inteminst har så varit fallet beträffande anslagets effekt förKalmar län.För län har länsanslaget varit viktigt bl.a. för attkunna vidmakthålla och utveckla en levande skärgård.Turismen spelar en betydande roll i län och storasatsningar har gjorts både vad gällerutredningsarbete och för uppbyggnad avserviceanläggningar för turister. En levande skärgård medbofast befolkning är en förutsättning för turistnäringensutveckling i läns skärgårdsområden. De hårtexploaterade turistområdena i landet kan knappast ta emotden väntade ökningen av ''Sverigeturism'' under 1980- och1990-talen. Nya områden måste till. Då är det naturligt attområden i läns skärgårdsområden prioriteras.Länsstyrelsen bedömer att behovet av medel förbudgetåret 91/92 uppgår till . Detinnebär en ökning med . Ökningen är välunderbyggd. Anslag i enlighet med vad äskarbör därför lämnas länet. Detta bör ges regeringen tillkänna.Statliga investeringarDe statliga investeringarna är extremt låga i län.Uträknat per invånare ärdetta ett belysande exempel på hur lite statlig verksamhetsom finns företrädd i län. I nedanstående tabellfinns en sammanställning på skillnaden i statligainvesteringar, mellan och län underde senaste budgetåren i några av de vanligastförekommande statliga sektorerna.Tabell 8. Statliga investeringar i län ochStockholm budgetåren 1983/84-- 1987/88. (Kronor perinvånare)1983/841984/851985/861986/871987/881988/89TeleverketStockholm1 2371 0911 4151 6481 456933Kalmar8097105124101426SJStockholm604904292651 227786Kalmar2301314LuftfartsverketStockholm210445110311976Kalmar577528ByggnadsstyrelsenStockholm550700790980 641Kalmar2269 36För att få en rättvisare fördelning av den statligaverksamheten och investeringarna föreslår vi att riksdagenhemställer hos regeringen om åtgärder för ett statligtinvesteringsprogram i län för den närmastefemårsperioden på . Det motsvarar eninvestering som är hälften av den investering perinvånare som staten gjort i de senaste fem åren.Lokalisering av statlig verksamhetLokalisering av statlig verksamhet berörs i propositionenmed en mening i kapitel 12.6. Den innehåller informationom att föredraganden i ett tidigare kapitel föreslagit att denföreslagna myndigheten för glesbygdsfrågor skalllokaliseras till . Någon strategi för endecentralisering av den statliga verksamheten tecknas inte.Det är symptomatiskt för förslagsknappheten idecentralistisk riktning i propositionen.Vi har i en annan avlämnad motion betonatnödvändigheten av att en decentralisering av statligverksamhet kommer till stånd. I nämnda motion föreslår viatt en plan upprättas för en decentralisering motsvarandeminst 1 000 statliga arbetstillfällen till län i en näraframtid.I de av fattade regionalpolitiska beslutenunder senare år har varje gång upprepats enprioritetsordning efter vilken en utlokalisering ochdecentralisering av statliga arbetstillfällen skall ske. Denhar tagit fasta på hur arbetstillfällena är fördelade överlandet och vilka områden som är underförsörjda. Till deunderförsörjda områdena hör som tidigare nämnts Kalmarlän. Enligt denna prioriteringsordning skall i första handNorrlands inland, sydöstra och Sjuhäradsbygdenkomma i fråga. Ordknappheten i detta avsnitt ipropositionen får inte tolkas så att denna prioritetsordningnu skall frångås.Ett arbete med att decentralisera statliga arbetstillfällen,och statliga funktioner eller statliga verk bör nu inledas.Därvid bör den tidigare prioritetsordningen gälla. Detta börges regeringen till känna.Vi föreslår vidare att ett kollektivforskningsinstitut inomträ, speciellt trämöbler, lokaliseras till länet.Kollektivforskningsinstitut också inom sektorerna turismoch vattenbruk föreslås lokaliseras till län.VuxenutbildningsinsatserDen regionalpolitiska kommittén föreslog att 50 miljonerkr skulle avsättas till de prioriterade områdena, däriblandKalmar län för vuxenutbildningsinsatser och som stöd för vuxna. Dessaförslag har avvisats i propositionen. Vi finner förslagen välmotiverade och föreslår att nämnda medel avsätts för avutredningen angivet ändamål.Åtgärder för breddat arbetskraftsutbud.Inför 90-talet kommer kvinnorna att utgöra en viktigresurs i län. Genom den höga utflyttningen harlänet brist på arbetskraft. Kvinnornas roll när detgäller att bredda arbetskraftsutbudet är därför särskiltviktig. Det gäller t.ex. i rollen som egna företagare. Kan flerkvinnor stimuleras till att starta egna företag motverkasensidigheten i näringslivsstrukturen, liksom den ensidigheti könsrollsmönstret som uppstår genom utflyttning.Regionalpolitiken måste förses med kvinnliga förteckenom de unga kvinnornas flykt från glesbygden ska hejdas.Kvinnor måste få rätt till utbildning och arbete i näraanslutning till hemorten.Vi föreslår att särskilda resurser avsätts till länet för attbygga upp särskilda mottagnings- och utvecklingsenheter,dels inom regionalekonomiska enhet och delsinom utvecklingsfonden i länet, som stöd och service åtkvinnor som är beredda att starta eget eller som redan harstartat.Kompletterande förslagDatatekniken med alla dess möjligheter kanåstadkomma ett trendbrott i samhällsutvecklingen. Den nyatekniken är som gjord för ett decentraliserat samhälle, därvi lokalt kan ta tillvara människors kreativitet ochkunnande. Det krävs då att det finns fullgod tillgång tilldatans resurser. Goda telekommunikationer är enförutsättning. Många delar av vårt län måste få bättrekapacitet för datatrafik. Detta måste ges regeringen tillkänna.Det regionalpolitiska stödets inriktning i framtidenFör att det regionalpolitiska stödet skall hinna få avseddeffekt bör indelningen i resursområden vara långsiktig.Samtidigt är det viktigt att områdesindelningen är flexibelså att lokala områden tillfälligt kan tas in respektive tas bortom utvecklingen snabbt skulle förändras.Men även stödformerna och inriktningen av stödet börnoga övervägas för framtiden.