mot · GE02N68 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken En målmedveten energipolitik 1. InnehållAvsikten med denna motion är att område för områdeklarlägga de Grönas energipolitik. För varjeområde jämför vi den därefter med regeringens förslag ochframställer slutligen våra egna slutsatser och förslag.Innehållsförteckning:1.Innehåll1 2.Etiska och vetenskapliga utgångspunkter3 2.1Vetenskaplig bakgrund3 2.2Etisk grundsyn5 2.3Brister i propositionens syn på vetenskap och etik6 2.4Miljöpartiets förslag8 3.Effektivare energianvändning9 4.Kärnenergi12 4.1Miljöpartiets analys12 4.2Regeringens förslag16 4.3Miljöpartiets förslag16 5.Fossil energi17 5.1Kol18 5.2Olja19 5.3Fossilgas19 5.4Regeringens förslag20 5.5Miljöpartiets förslag21 6.Vattenkraft23 7.Bioenergi24 7.1Skogsbränsle24 7.2Energiodlingar24 7.3Förädlade biobränslen25 7.4Regeringens förslag26 7.5Miljöpartiets förslag26 8.Vindkraft27 9.Solenergi27 10.Forskning och framtidsalternativ29 10.1Energiforskning29 10.2Nya energisystem30 10.3Regeringens förslag31 10.4Miljöpartiets förslag31 11.Energisystem32 11.1Sveriges totalförsörjning32 11.2Sveriges elförsörjning34 12.Styrmedel35 12.1Lagstiftning och miljöavgifter36 12.2Skatter och miljöavgifter36 12.3Kompensation37 12.4Investeringsstöd38 12.5Elbörs39 12.6Konsekvenser av styrningen40 12.7Regeringens förslag40 12.8Miljöpartiets förslag41Hemställan422. Etiska och vetenskapliga utgångspunkterBåda dessa element är enligt uppfattninglika viktiga när det gäller att förstå sammanhangen kringenergiförsörjning och energianvändning.Utan etik urartar varje samhälle: Det blir antingenanarki där den starke får all makt eller ett kollektivtförtryck, ett fångläger. En av de flesta omfattad etik måsteligga bakom den lagstiftning och andra styrande åtgärdersom exempelvis beslutar om.Utan vetenskaplig kunskap -- i vid bemärkelse --kommer all planering och all lagstiftning att ske på måfå ochde samhälleliga besluten kommer inte att få de följder manhoppas på.2.1 Vetenskaplig bakgrundVi kan inte i en motion gå på djupet i dessa frågor.Samtidigt är det nödvändigt att ha en grundläggandeförståelse för vetenskapliga fakta.Energiflödena är grunden för allt liv. Utan ett ständigttillflöde av energi från solen skulle intet liv existera.Det finns så vitt man vet bara en primär energikälla ivärldsalltet och det är de radioaktiva processerna istjärnorna fusion och fission. Jorden har ''sedan skapelsensmorgon'' varit beroende av den ständiga energitillförselnfrån den gigantiska fusionsreaktorn solen. Den är placeradpå lämpligt säkerhetsavstånd från jorden (). Energileveranserna till jorden,med ljusets hastighet, är miljövänliga och mycket stora. Dehar räckt till för att upprätthålla energiflöden --vindar, regn och vattenströmmar -- och ett rikt växt- ochdjurliv på planeten.Enligt värmelärans andra huvudsats ökar graden avoordning i varje system som förändras -- entropin stiger.Däremot kan, genom uppoffring av energi i ett system,entropin minska i en del av systemet som dentotala entropin ökar.Det allra viktigaste exemplet på detta är fotosyntesen,som är praktiskt taget den enda källan till biologiskt liv.Människan kan också med sina tekniska metoderåstadkomma ökad ordning -- minskad entropi -- i ettdelsystem. Ett typexempel är hur man genom storaenergiinsatser förvandlar järnmalm -- järnoxider -- till rentstål.Fram till omkring 1970 var mänskligheten till hundraprocent beroende av energitillförseln från solen. Därefterbörjade människans försök att efterlikna de himmelskaprocesserna -- fissionsenergin -- få en mindre plats i demänskliga energisystemen.Men inträdde en viktigförändring av energiomvandlingen på jorden. Då börjadenämligen användningen av de förnybara, flödandeenergikällorna -- ved, vind, vattenkraft -- delvis att ersättasav kol. Kol är ju lagrad solenergi liksom de senare tillkomnafossila bränslena olja och fossilgas. Det var en principielltviktig förändring. Från att vara hänvisad till den löpandetillförseln av energi från solen började mänskligheten -- läsvästerlandet -- alltmer gå över att förbruka jordens lagradeenergikapital. Detta är en i längden ohållbar metod.Dessutom har det visat sig att den medför tidigare oanadeproblem. Genom att förflytta den materia sominnehåller den solenergi som lagrats under årmiljoner upp iluften ändras jordens atmosfär på ett sätt som hotar livet påplaneten. Detta förutsåg den svenske nobelpristagarenSvante Ahrrenius redan i början av detta sekel.Uranenergin som används i atombomber ochfissionsreaktorer skiljer sig från de övriga lagradeenergikällorna i det att den inte är lagrad solenergi.Samtidigt liknar den dessa i det att den är ändlig. Somenergireserv vid nuvarande användningssätt är denjämförbar med oljan, vilken som bekant är i högsta gradbegränsad. De kända reserverna av olja har vid nuvarandeförbrukningsnivå en livslängd . De lättillgängligareserverna är redan förbrukade på de flesta håll i världen.Sannolikt är dock koldioxideffekten den omständighetsom kommer att sätta stopp för den totala användningen avfossila bränslen innan reserverna är slut.Vi kommer att närmare analysera de vetenskapligaproblemen med uranenergin under kapitel 4.Genom användningen av fossila bränslen och uranenergipågår en utarmning av ändliga resurser och en tillförsel aven ökad mängd emissions- och avfallsprodukter, d.v.s. totalten entropiökning av skrämmande mått. Det är dennautveckling som måste hejdas. Vad som redan gjorts ärirreversibelt; det är framtida energipolitik som måstepåverkas av den kunskap som finns.Energianvändningen resulterar inte bara i sopberg som bliralltmer problematiska utan framför allt av spridningen avmolekylsopor till luft, mark och vatten.De stora energiproblemen som finns i världen -- ochvårt land -- heter: uran, kol, olja, fossilgas. Detta kan ansesvetenskapligt fastlagt.Till detta kommer ytterligare ett problem: den modernacivilisationen använder energin ineffektivt och slösaktigt.Mänsklighetens energiproblem förvärras naturligtvis avatt världsbefolkningen växer. måste dåkonstateras att det är de industrialiseradeländerna med av världsbefolkningen som förbrukar . Olyckligtvis är det också i-ländernas energislösandeteknik och livsstil som med stor framgång sprids även till , vilket gör att framtiden ser mycket mörk ut.För som har en liten befolkning i förhållande tilllandets area är dock problemen måttliga. Om vi löser defem problemen: uran, kol, olja, fossilgas och bristandeeffektivitet så kan vi konstatera att vi har godaförutsättningar att i stort sett helt försörja landet med hjälpav den flödande solenergi som tillför c:a 400 000TWh eller drygt 1000 gånger vår nuvarande tekniskaenergiomsättning. (Vi skriver teknisk energiomsättning föratt skilja den från exempelvis fotosyntes i naturen ochväxtodling. Omsättningen avser nyttig energi i form avbränslen och elektricitet som tillförs förbrukarna i landet. )Vi betraktar ovanstående, grundläggande vetenskapligafakta som en nödvändig utgångspunkt för energipolitiken.2.2 Etisk grundsynDet har redan framgått av föregående avsnitt att det ärsvårt att skilja de vetenskapliga betraktelsesätten från deetiska. Det gäller särskilt när även samhällsvetenskapligabetraktelsesätt kommer in. När vi talar om etik så rör detinte den beskrivande vetenskapen utan den normativaetiken som sätter upp regler för vårt handlande.Etiken har framför allt till uppgift att balanseraintressen. Den skall ställa upp regler för individerna så attde ej skadar varandra. Den ålägger individeråterhållsamhet och plikter för att gynna helheten --gruppen, nationen, mänskligheten. Den säger att det är felatt vissa folk skall exploatera andra. Den säger att de somlever nu skall ta en rimlig hänsyn till kommandegenerationer och också till alla levande varelser, växter ochdjur.Dessa regler har i princip blivit accepterade av de flestaeftersom man inser att de gynnar alla på . Delångsiktiga intressena råkar dock ofta i konflikt medgruppers och enskildas kortsiktiga intressen, som ofta ärskadliga på . Det gäller då att se detta och hävdade långsiktiga intressena. Statlig verksamhet: lagstiftning,beskattning, administration, skydd, utbildning, socialomvårdnad har sin grund i etiska krav. Därför är det viktigtatt inför varje samhällsingripande diskutera vad somstämmer med västerländsk etik.Västerländsk etik är dock ett suddigt begrepp ochMiljöpartiet de Gröna har därför försökt sammanfatta deetiska principer som vi anser bör vara vägledande i politikeni de fyra solidaritetskraven:Solidaritet med djur ochnaturSolidaritet med kommande generationerSolidaritet med andra folk -- främst u-ländernaSolidaritetmed vårt eget folk -- främst svaga grupperDet gäller sedan att tolka dessa principer på varjesamhällsområde. Eftersom energin är av så grundläggandebetydelse för allt fysiskt liv och all materiell aktivitet, ärtillämpningen på energiområdet av avgörande betydelse församhällsutvecklingen.Det är för oss självklart, att samtliga solidaritetskravleder till en kritisk inställning till den civilisation som genomsin energianvändning förslösar ändliga naturresurser ochutarmar planeten. Denna civilisation skadar djur och naturoch därmed de ekologiska systemen och den lägger beslagpå en orimligt stor del av energitillgångarna. Dencivilisationen måste besinna sig och tänka om från grunden.Det etiska betraktelsesättet leder till samma slutsats somdet vetenskapliga betraktelsesättet:Vi måste lösa de fem stora energiproblemen: uran,kol, olja, fossilgas samt ineffektiv och slösaktigenergianvändning.Hur detta skall ske skall vi konkret söka visa i detföljande. Vi skall dock först granska hur regeringensproposition kan tolkas ur vetenskaplig och etisk synpunkt.2.3 Brister i propositionens syn på vetenskap och etikNär regeringen lägger fram en så kalladsamlad energiproposition borde man kunna kräva att denpresenterar sina utgångspunkter på ett klart ochsystematiskt sätt. Läsaren av denna proposition blir dockbesviken. Regeringen är inte intresserad av vare sig desakliga utgångspunkterna för energianvändningen eller deetiska konsekvenserna av energipolitiken.Trots snart två årtionden av energidebatt koncentrerarsig regeringen på tillförseln av energi och särskilt el som omknapphet på energi vore ett stort problem i det svenskasamhället. Naturligtvis finns det med vissa honnörsord omförnybara energikällor och energihushållning, men ingenläsare kan missförstå det verkliga budskapet:''Trygga tillgången på el och annan energi påkonkurrenskraftiga villkor''. ''Landets elförsörjning skalltryggas''. ''Stabil och tillräcklig tillförsel av energi -- -- --''. ''En säker tillgång på el till ett rimligt pris''. Detta är ''ettgrundläggande krav''. Alla dessa uttryck finns med på de 25första raderna av kapitlet ''Energipolitiskautgångspunkter''.Det finns ingen diskussion om de verkliga problemen ienergipolitiken som anförts ovan: uran, kol, olja, naturgasoch en energieffektiv teknik och samhällsstruktur. Det finnsinte heller någon diskussion om sambandet mellanenergiförbrukning och ekonomisk tillväxt.I stället kan man lätt få det intrycket att det är deinhemska energikällorna, biobränslen, solvärme ochvindkraft, som är problemen eftersom det är de som skallstödjas med skattepengar. Så är naturligtvis inte fallet. Detär uran och de fossila bränslena som är för lågt beskattade.Skatten svarar inte mot den skada och utarmning av jordensom användningen av dem förorsakar.Det är uppenbart, att den sortens ekonomiska tillväxtsom regeringen i realiteten förordar, som redovisas somtillväxt i BNP och som kräver ökad energitillförsel, är entillväxt som i realiteten gör oss alla fattigare. Det syns inteett spår av den kritik mot det klassiska tillväxt- och BNP-begreppet som fått genomslag i alltfler länder, och som tagitsig uttryck i tillsättandet av utredningar om en ''grön BNP''även i Sverige.Regeringen kör i denna proposition vidare i gamla spårdär man registrerar tillväxtens debetsida med ökadvaruproduktion, ökade exportinkomster som kan utnyttjastill vad man kallar ökad välfärd, men man försummarkreditsidan. Kreditsidan är: uttömningen avmänsklighetens ändliga tillgångar i form av lagrad energi,andra ändliga råvaror, matjord, friska skogar ochmångsidiga ekosystem, ren luft, rent färskvatten och renahav. Detta existerar inte i regeringens sinnevärld. Attökningen av debetsidan automatiskt också ökar kreditsidanhar man ej förstått. En korrekt kalkyl av tillväxten därkreditsidan redovisas i ekonomiska termer skulle visa attden år varit negativ i vårt land, åtminstone på senaretid.En korrekt redovisning av den ekonomiska tillväxtenoch dess pris skulle visa att hela världen har en förfärandehög ''negativ tillväxt'' och att den normalt är mest negativ iområden som berömmer sig av hög BNP-tillväxt.Den enda tillväxt som utan tvivel är positiv i världen ärbefolkningstillväxten, vilken man -- hur mycket man änälskar människor -- dock måste medge försvårarproblemen.Dessa problem är inte obekanta. De har redovisats iotaliga skrifter alltsedan och slog larm . Miljö- ochfredsrörelsen liksom de gröna partierna söker fördjupa ochsprida denna kunskap. ger uten årsbok som sammanfattar de globala problemen. Denfinns numera även på svenska.Även politikerna börjar ta detta på allvar även om de avskäl som vi redogjort för i tillväxtpropositionen harsärskilda svårigheter att acceptera den verkligaproblematiken. Ett konkret uttryck för insikten ärBrundtlandkommissionens i energisammanhang ytterligtväsentliga rekommendation, att industrivärlden börhalvera energiomsättningen i industriländerna. Även ienskilda länder börjar man sätta upp nationella mål attminska energianvändningen.Av allt detta syns knappast ett spår i propositionen.Regeringen tycks vara storindustrins fånge ochstorindustrin är förmodligen den sista som kommer tillinsikt om det nytänkande som behövs om vi skall få en etisktoch vetenskapligt acceptabel energipolitik, fången som manär i ett kortsiktigt lönsamhetstänkande och ett föråldratBNP-begrepp.Läsningen av energipropositionen gör oss nästanmållösa av förvåning eftersom den är så mållös. Alltframställs i allmänna ordalag. Regeringens mål -- utövergod tillgång på energi -- är utomordentligt vaga ochpropositionen kan bäst karaktäriseras med uttrycken:mållös och planlös. uppfattning är att ''politikär att vilja'' och denna vilja måste ta sig i uttryck i konkretamål samt anvisningar hur man skall nå målet.Detta kräver planekonomi säger man då. Självklartkrävs det planer. Om detaljregleringar och administrativtvångsstyrning är en fara så är total planlöshet också en fara.Visserligen säger regeringen att beslutet att avvecklakärnkraften står fast, men den politik somanvisas av regeringen är uppenbarligen helt otillräcklig föratt nå det målet. De små insatser som föreslås för att främjaenergihushållning och inhemsk energi är helt otillräckliga.Därför är påståendet att man fasthåller målet totalkärnkraftsavveckling ett bedrägeri emot svenskafolket. Målet är inte på något sätt trovärdigt utifrån vad somföreslås i propositionen.Inom industrin har man insett detta.Ledande företrädare har uttalat att propositionen betyderatt det inte blir någon kärnkraftsavveckling inomöverblickbar framtid. Det var för övrigt uppenbart långtinnan propositionen presenterades genom beslutet på densocialdemokratiska partikongressen att slopa beslutet attavveckla två reaktorer 1995/96.Statsministern har framhållit att det var viktigt med enbred parlamentarisk förankring när det gällerenergipolitiken. Det hade inte funnits någon svårighet förregeringen att med ett röstetal 239 mot 110 ånyofastställa att avvecklingen av de första två reaktorernaskulle ske /96.Problemet var att socialdemokratin föll till föga förstorindustrins och kraftindustrins kortsiktiga ochansvarslösa argumenterande. Regeringen verkställer dessakrafters politik men under utläggande av vissa dimridåer.Till detta har man även förmått att medverka såsom framgår av propositionen. Vi underskattar ingalundaregeringens svårigheter. Kärnkraftsetablissemanget -- tillvilket man kan räkna praktiskt taget hela storindustrin -- ärbåde starkt och hänsynslöst. Situationen har ytterligareförsvårats beroende på regeringens anpassning till dessakrafters krav på EG-anslutning. Inom EG dominerarsamma typ av kortsiktig företagsekonomisk styrningbeslutsfattandet.Regeringen har uppenbarligen förhäxats avkärnkraftsproblematiken. Det är inte förvånansvärt meninte desto mindre beklagligt. Det gör att man betraktarelförsörjningen som ett separat problem utan att sätta den isammanhang med landets totala energiförsörjning ochenergianvändning. Redan i de inledande riktlinjernakommer som avsnitt 1.2 ''Åtgärder för ny kraftproduktion''.Som kapitel 2 kommer ''Vissa miljöfrågor'' vilket i och försig är tacknämligt även om ordet vissa indikerar att det intefinns ett integrerat synsätt på sambandetenergianvändning -- miljö, utan att miljöhänsyn är någotsom tillkommer som ett extra krav vid sidan av ett antalandra.Som kapitel 3 kommer sedan ''Elförsörjningen''. Trotsatt propositionen heter energiproposition finns inget kapitelsom ger en helhetssyn på energiförsörjningen. El är jufaktiskt bara en omvandlingsprodukt och ofta bara ett sättatt överföra energi som därför ingår som en del av det totalaenergisystemet. Detta är avslöjande för regeringens brist påvetenskaplig och etisk bakgrund för sina förslag.2.4 förslagUtifrån den helhetssyn som vi presenterat i avsnitt 2.1och 2.2 ovan men också med hänsyn till den kritik avregeringens brist på grundläggande analys vill vi preciserade grundläggande utgångspunkterna som enligt våruppfattning bör gälla för energipolitiken:Världens energisystem måste i grund förändras. Bådevetenskapliga och etiska utgångspunkter leder till dennaslutsats. Mänskligheten måste komma bort frånanvändningen av de ändliga och miljöförstörandeenergikällorna: uran, kol, olja och fossilgas.Medlen att nå detta mål heter:Effektiv energianvändning och utveckling av de påsolen grundade flödande och förnybara energikällorna.Sverige skall utifrån detta formulera en konkretenergipolitik med konkreta mål, konkreta tidsplaner ochkonkreta medel för genomförandet.Miljöpartiet har preciserat ett antal grundkravför energipolitiken som vi upprepar här:En årlig minskning av den totala energianvändningenmed tills en halvering uppnåtts. (Det tar . )En snabb avveckling av kärnkraften som startar med denförsta reaktorn 1991.En gradvis omställning av energisystemet till inhemskaförnybara energikällor.En avveckling av de fossila bränslena på 25 år.Detta kräver planmässighet vilket inte är detsamma somplanhushållning. Det kräver att marknadshushållningenmed hjälp av normala statliga styråtgärder såsom skatteroch lagstiftning anpassas till målsättningarna. Det kräver attstaten på energi- och kommunikationsområdena helhjärtatinriktar investeringarna för att nå målet.Sverige måste givetvis ta hänsyn till den internationellaomgivning vi lever i, men det får inte betyda kritiklösanpassning. Tvärtom bör gå före med enenergipolitik som bättre än andra länders anpassas till devetenskapliga och etiska kraven. I den mån detta leder tillsvårigheter för vår exportindustri skall de lösas individuelltför varje exportgren. En ansvarslös politik i andra länder fåraldrig bli norm för . Om svensk industri får betalaför de skador den gör på miljön och andra länders industriinte betalar, så är det de andra länderna som gör fel. Dettafår ej döljas genom generella energisubventioner till svenskindustri. Däremot kan de motivera helt öppna subventionertill de utsatta industrierna.3. Effektivare energianvändningI detta kapitel redogör vi för de teknisk-ekonomiskamöjligheterna för energieffektivisering och hushållninginom de olika samhällsavsnitten. De konkreta styrmedlenför att förverkliga dessa möjligheter återges i kapitel 11.Effektiv energianvändning kan man uppnå genom vadstatens energiverk kallar ''balans till lägsta kostnad''. Ökadeffektivitet i energianvändningen ger tillgång till inbesparadenergi, en energiresurs som kan ersätta eller kompletteraandra energiresurser. Effektivare energianvändning kanvara ett billigt och bra alternativ till att bygga nya kraftverkoch kraftledningar för att möta ökade behov. I ett heltbalanserat energisystem kombineras effektivareenergianvändning och utbyggd kapacitet på tillförselsidanpå ett sådant sätt att man uppnår lägsta kostnad förenergitjänsterna.Energitjänst, ett nyckelbegrepp ienergisammanhang, är den nytta som energin uträttar föranvändaren. Exempel på energitjänster är uppvärmning avlokaler, kyla till matförvaring, smältning av stål ellerpumpning av pappersmassa. Till ett och samma behov avenergitjänst kan det gå åt olika mycket energi beroende påhur effektivt man använder energin. Eltjänst är en form avenergitjänst.Minskade utsläpp på köpet. Effektivareenergianvändning är oftast det effektivaste och billigastesättet att undvika icke önskade utsläpp från energisektorn,t.ex. sådana som förvärrar växthuseffekten och påverkarklimatet. kan utsläppen minskas utannettokostnader för samhället, därför att kostnaden för attminska energibehovet genom effektivare energianvändningär lägre än vad motsvarande ny energitillförsel skulle kosta.Därför kan minskade koldioxidutsläpp uppnås genomeffektivare energianvändning somenergikostnaderna minskar.Men dagens marknad gynnar tillförsel av ny energi påbekostnad av effektivare energianvändning i så hög grad attvi betalar mycket mer för energitjänster och får mernegativa miljöeffekter än om vi balanserar systemet genomatt ta vara på kostnadseffektiva möjligheter att spara ochanvända energi effektivare.Hur mycket kan elförbrukningen i minskasmed effektivare elanvändning?De tekniska möjligheterna att minska elförbrukningengenom effektivisering presenteras i rapporten ''Att väljaväg -- Tekniska alternativ för den svenska elsektorn'' somVattenfall givit ut. En bearbetad sammanfattning avrapporten finns i skriften ''Att utveckla Sverigesenergieffektivitet och förnybara energiresurser'' av EvanMills. Den kan beställas från RiksdagensTryckeriexpedition och innehåller också beskrivningar påhinder och möjligheter att genomföra energieffektivisering.I rapporten räknar man med en BNP-ökning med och en ökning av behovet avenergitjänster i elsektorn från till . Omman skulle tillämpa den mest effektiva teknik för attproducera eltjänster som fanns tillgänglig 1987, ochinstallerar motsvarande utrustning när det är dags att bytaut den gamla utrustningen i naturlig takt, skulleelförbrukningen ändå bara bli . Det motsvarar enteknisk effektiviseringspotential på om man tillämpar balansprincipen d.v.s. baraanvänder de effektiviseringsmöjligheter som kostar mindreän att bygga ut på tillförselsidan. Det förutsätts också går över till andra energikällor än el i sådanauppvärmningssystem som kan använda el ikombination med andra bränslen, t.ex. i kombipannor medelpatron, men däremot räknar man inte med konverteringav direkt elvärme.Hans Nilsson som leder Statens energiverks arbete föreffektivare energianvändning räknar med att 10--30 TWhkan effektiviseras bort beroende på hur stor delav den tekniska potentialen som kan tas tillvara under dekommande 9 åren.Hinder för effektivare elanvändning och förslag tillhur de kan övervinnas eller röjas ur vägenDet finns många hinder för fortsatt ökning aveffektiviteten i användningen av energi i . Det ärinte brist på teknisk kunskap eller lönsamma möjlighetersom hindrar men man utnyttjar inte möjligheterna, mantillämpar inte sin kunskap. Det är bl.a. elmarknaden sominte fungerar! Mer stöd till forskning och teknisk ochkommersiell utveckling skulle öka möjligheterna. Statligforskning och utveckling inom området ny effektiv teknikkan vara mycket kostnadseffektiv och lönsam.Lönsamhetsgapet är ett av de allvarligastehindren. Det finns en skillnad mellan lönsamhets- ochavkastningskraven för nya elkraftverk och för utrustningsom spar el genom effektivare elanvändning.