ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02L703 · 1991-01-25 00:00:00 — Åtgärder mot vålds- och krigsleksaksmarknaden Den stora och lukrativa marknaden för våldsleksakerhar en lång tradition. En sanering av utbudet av vålds- ochkrigsleksaker är enligt vår uppfattning nödvändigt ochnågot som vi alla bör hjälpas åt att aktualisera. Ett önskvärtmål bör vara att få bort våldet i dagens samhälle. Det bör vieftersträva hur utopiskt och svårt det än tycks vara.En sanering bör helst ske på frivillig väg genomleksaksbranschens egna åtgärder och med stöd av de kravsom barnmiljörådet ställer. Ofta är det med leksaker sommed böcker och det skadliga videoutbud som finnstillgängligt i allt större omfattning, hur innehållet hanterasoch upplevs beror på individens egna erfarenheter. Vimenar att om inte propaganda mot vålds- och krigsleksakerhjälper i arbetet för att minska utbudet av dessa, så måsteförbudstanken aktualiseras. Låt leksaker bli lärande i ställetför förstörande. Bra leksaker ger liv, krigsleksaker ger död. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att sanera denalltmer utbredda vålds- och krigsleksaksmarknaden ochvideovåldsmarknaden.
mot · GE02L704 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo722 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljömärkning avkonsumentprodukter.
mot · GE02L705 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T207 hemställsatt beslutar att obligatorisk avgasdeklarationför motorfordon i annonser och försäljningsbroschyrerm.m.
mot · GE02L706 · 1991-01-25 00:00:00 — 1986 fastställde inriktningen påkonsumentpolitiken. En rad förbättringar bl.a. inomlagstiftningsområdet har gjorts för att stärkakonsumenternas ställning. Med de besparingar ochnedskärningar som drabbat den kommunalakonsumentverksamheten kan det bli svårt att leva upp tillde konsumentpolitiska mål som fastställt.Det är av yttersta vikt för konsumenterna att det finnsen väl fungerande konsumentverksamhet på alla nivåer.Behovet av att få stöd och hjälp på olika sätt ökar. Det kanvara i form av information eller förköprådgivning. Främstmärks ett utökat behov av budgetrådgivning. Detta medföratt den förebyggande konsumentpolitiken blir alltangelägnare. Inte minst krävs en intensifierad allmänövervakning av varor och priser för att bilda en motvikt tillhandelns och producenternas allt starkare marknadsföringav varor och tjänster. Köppressen på enskilda konsumenterökar. Det är särskilt angeläget att åtgärder sätts in för attskydda de svagaste konsumentgrupperna.Det kan konstateras att verksamheten påkonsumentområdet i hög grad bör inriktas på dehushållsekonomiska frågorna. För att stödja och samordnakonsumentverksamheten på olika nivåer krävs en effektivoch slagkraftig organisation. Det kan inte förväntas att storaresurser kan avsättas framöver till en utökad verksamhet.Det kan konstateras att statens pris- och konkurrensverkhandlägger prisfrågor som Konsumentverketprioriterar dessa frågor. Det bör därför ske en samladöversyn av de centrala konsumentorganens verksamhet isyfte att skapa bättre stöd och hjälp till konsumenterna.Ett led i den förebyggande verksamheten är attuppmuntra ideella konsumentorganisationer som vill görainsatser på det konsumentpolitiska området. Till detta harockså avsatts pengar i budgetpropositionen. Det voreönskvärt att stödet fick en bred genomslagskraft. Det kandock vara svårt att nå ut till organisationerna och väcka ettkonsumentintresse.Inom detta område har den kommunalakonsumentverksamheten kunskaper om hur man skall nå utoch informera de ideella organisationerna omkonsumentpolitiken för att skapa intresse för att startaprojekt. överväger många kommuner attinskränka på sin konsumentverksamhet. Mot dennabakgrund yrkar vi att den lokala konsumentverksamhetenkommer i åtnjutande av stöd för insatser gentemot deideella konsumentorganisationerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn av densamlade konsumentverksamheten med bl.a. syftet attförstärka den kommunala konsumentverksamheten.
mot · GE02L708 · 1991-01-25 00:00:00 — Detaljhandelspriserna spelar en stor roll ifamiljeekonomin. Flera åtgärder vidtas nu frånstatsmakternas sida för att få ner livsmedelspriserna, vilketär angeläget ur flera aspekter.När det blivit klarlagt att den generella prisnivån skullekunna sänkas avsevärt om systemet med extrapriseravskaffades, har konsumenterna blivit allt mera kritiska tillextrapriserna. I all ekonomisk rådgivning till hushållenframhålls vikten av att planera sina inköp. Det säger sigsjälvt att extrapriserna på ett effektivt sätt saboterar varjeansats till planerade inköp. Därför bör åtgärder vidtas så attextrapriser på livsmedel förbjuds. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot extrapriser.
mot · GE02L709 · 1991-01-25 00:00:00 — En god prisinformation är en viktig konsumentfråga.Under senare år har, trots en överenskommelse mellanhandeln och , många handlare i sambandmed införandet av datakassor passat på att ta bortprislappen på den enskilda varan. Man satsar i stället påhyllkantsmärkning, och anser att detta ger kunden entillräcklig information.Men en hyllkantsmärkning kräver en minutiös ordning iaffären och det är tyvärr inte alltid fallet. Handeln menaratt man skulle spara in mycket pengar på det tidsödandearbetet att prismärka varje vara. Men frågan är om dettaskulle komma kunden tillgodo eller om inte den arbetstidenskulle gå åt till att hålla bättre ordning i affären så atthyllkantsmärkningen skulle fungera.Dessutom består en stor del av kostnaden förommärkning på den stora omfattningen av extrapriser, enavart som vi anser bör försvinna. Extrapriser försvårarockså för kunden att bedöma affärens verkliga prisnivå.Det finns ytterligare nackdelar med hyllkantsmärkningjämfört med pris på den enskilda varan. Handikappade ochgamla kan ha svårt för att läsa på de nedersta och överstahyllorna. Kunden kan inte heller summera ihop varornaspris i kassakön. Det är också svårt att kontrollera att prisetstämmer mellan hyllkanten och kvittot, dvs. En annan viktig fråga är att prismedvetenheten kanminska, då kunden inte kan jämföra priset med den gamlavaran som skall bytas ut, eftersom varorna saknar prislapp.Vi vill påpeka vikten av att prisinformationen ärlättillgänglig för kunden och förordar därför att dagenssystem med pris på den enskilda varan får vara kvar, tillstekniken finner andra och bättre lösningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prisinformation.
mot · GE02L710 · 1991-01-25 00:00:00 — Inriktningen av samhällets konsumentpolitik beslutadessenast år l986. Beslutet innebar att samhälletskonsumentpolitik skulle stödja hushållen i deras strävan atteffektivt utnyttja sina resurser samt att stärkakonsumenternas ställning på marknaden.Närheten till konsumenterna betonades, och därför vardet av stor vikt att den kommunalakonsumentverksamheten utvecklades och att man ökadeengagemanget från organisationer och företag.Vi kan konstatera att vi icke fått den önskvärdautvecklingen av den lokala konsumentverksamheten. I endel kommuner sker det till och med neddragningar av den.Det kan finnas flera orsaker till detta, utöver den attkommunernas ekonomi blivit mer ansträngd. Trycket frånopinonen på de lokala politikerna att göra störrekonsumentpolitiska insatser har varit svag. Kunskapen omkonsumentpolitiken och dess roll har heller inte nått ut påett tillfredsställande sätt i samhället. Dessutom äromfattningen av verksamheten ute i kommunerna mycketvarierande. En verksamhet som i sig själv är bred och somförfogar över jämförelsevis små resurser riskerar att blialltför tunn.Det finns i många kommuner mycket brakonsumentverksamhet och många exempel på hur värdefulldenna varit för många människor. Det vore värdefullt omdetta kunde föras ut till såväl allmänhet som lokalapolitiker, så att man inser betydelsen av att insatserna fördenna verksamhet bör öka. De ca 50 miljoner somkommunerna lägger på konsumentverksamheten är bara entusendel av alla pengar som satsas på reklam. Dessutom gerbudgetrådgivningen lägre utgifter för kommunerna genomatt betydligt färre människor behöver socialbidrag.Utbudet av varor och tjänster växer. Ett närmande tillandra europeiska länder ger ett större utbud, men ocksåsvårigheter att orientera sig då det gäller priser, kvalitet ochbetydelsen för hälsa och miljö. Reklam och andraköpstimulerande åtgärder blir alltmer sofistikerade och gerinte alltid den information som konsumenterna behöver.Barn och ungdomar är särskilt utsatta grupper. Denkonsumenträttsliga lagstiftningen är omfattande. Dessutomär behovet av hushållsekonomisk rådgivning mycket stor.Starka konsumenter är en förutsättning för attmarknadsekonomin skall fungera.Det skulle behövas något av en stridsskrift för den lokalakonsumentverksamheten som skapar en debatt om dessmöjligheter och begränsningar. Ideella organisationerskulle behöva stöd för att stimulera och stärkakonsumenternas möjligheter när det gällerlivsmedelspolitiska prisbevaknings- ochhushållsekonomiska frågor. Konsumenternas situationmåste kraftigt förbättras. Ett program med åtgärder för enbra lokal konsumentpolitik saknas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett program för denlokala konsumentverksamheten.
mot · GE02L712 · 1991-01-25 00:00:00 — Villkoren för arrangörer av studerandeutbyte med utlandet har det utvecklats ett studentutbytemellan och andra länder, speciellt med USA.Antalet studerande uppgår nu till flera tusenungdomar. Allt detta är i linje med den internationaliseringsom skolan strävar efter. Därför har stödet tillverksamheten också varit positiv.Många ungdomar vistas i värdlandet . Men det kanockså vara längre eller . Villkoren förungdomarna varierar. Många ungdomar finner sig vältillrätta. Deras upplevelser och vardag fungerar bra. Mendet finns också exempel på att vistelsen blir allt annat änpositiv. För en del ungdomar blir vistelsen en katastrof.Skälen är naturligtvis många men ofta är boendet ivärdlandet en orsak.Verksamheten med ungdoms- och studerandeutbytetsker på rent kommersiella villkor. Arrangörsorganisationeri har att bygga upp en kontaktorganisation. Dennaskall vara till stöd för ungdomarna. Arrangörerna i Sverigehar mindre inflytande på den organisationen i utlandet.Detta synes vara den svagaste punkten vilket skulle kunnaundanröjas.Själva studerandesituationen är dock som regel bra.Studierna och skolorna får således de bästa vitsord. Det äralltså boendet som kan vara problematiskt. Kontrollen avbostadslösning och kontaktorganisationens stöd tillungdomarna måste således förbättras.Föräldrarna till ungdomarna som åker utomlands på enkortare eller längre studerandeperiod och ungdomarnasjälva gör även stora ekonomiska uppoffringar. Ett årsstudier i kostar . Dessutom förlorarungdomarna om de är det förlängdabarnbidraget. Både den ekonomiska uppoffringen ochrisken för att tragedier för de enskilda ungdomarna uppstårtalar för att hela verksamheten med studerandeutbytetmåste ses över. Då denna verksamhet med säkerhetkommer att öka blir det ett större behov av att tillse attungdomarna får bra villkor under vistelsen istuderandelandet.Regeringen bör därför ge i uppdragatt ingå en överenskommelse med berördaarrangörsorganisationer som resulterar i en ökad insyn ideras verksamhet samt ger ökade möjligheter tillekonomisk gottgörelse till de ungdomar som drabbas avoacceptabla boende- och studievillkor. Konsumentverketbör även få i uppdrag att överväga någon lämplig form avlegitimering av de arrangörsorganisationer som bedriverstudentutbytesverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkoren för arrangörer avstuderandeutbyte mellan och andra länder.
mot · GE02L713 · 1991-01-25 00:00:00 — De många uppmärksammade fall av mindre seriösaåtgärder, ibland t.o.m. direkta oegentligheter, i sambandmed försäljningar av fastigheter har bl.a. lett till en översynav lagen om fastighetsmäklare.På bostads- och fastighetsmarknaden står ofta storaekonomiska värden på spel för både säljare och köpare.Handeln med bostäder och fastigheter tenderar att blialltmer komplicerad. En växande marknad och ökadkonkurrens om objekten ställer allt större krav påfastighetsmäklarens kompetens och kunskaper. Denne haren, ofta välbetald, ställning som konsult till både säljare ochköpare. Därför är det av största vikt att man kan varaförvissad om att förmedlingen sker efter seriösa principer.Utbildning och examination av mäklare, vilken skerantingen inom vuxenutbildningen, branschorganisationeneller som korrespondensstudier, är inte enhetlig. Det är enförutsättning för branschens renommé att det sker enkompetenshöjning då det gäller kunskaper inom såvälekonomi, juridik, teknik som marknadsföring. Åtskilligaexempel pekar på att undermåliga objekt har förmedlats tillalltför höga priser, och att objekt köps in av mäklare till lågtpris i rena spekulationssyften.Det är i samhällets intresse att kraven sätts högt påpersoner som vill verka som fastighetsmäklare. Därför börhela utbudet av utbildning bli föremål för en översyn.Behovet av olika moment måste analyseras och kravenställas så att de motsvarar vad som krävs inom jämförbarayrkesområden. Det är också angeläget att utbildningen skerunder starkt samhällsinflytande och inte överlåtes påbranschorganisationerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn ochkompetenshöjning av fastighetsmäklarutbildningen.
mot · GE02L714 · 1991-01-25 00:00:00 — Tilläggsdirektiv till översynen av lagen om fastighetsmäklare Vi konstaterar med tillfredsställelse attjustitiedepartementet igångsatte översynen avfastighetsmäklarlagen. Det är dock mycket oroande attutbildningsfrågorna nästan helt lämnats utanför denpågående översynen.Finansbolagskrascherna har tydligt visat attfastighetsbranschen i har behov av högreutbildningsnivå.För att starta en fastighetsvärderingsrörelse krävs endastgrundskoleutbildning. För att starta enfastighetsmäklerirörelse krävs endast grundskoleutbildningplus mycket begränsade fackstudier.I den pågående översynen av fastighetsmäklarlagensynes man förbise det stora behovet av förstärkt utbildning.En objektiv utvärdering bör göras av vilka kunskaper, somfaktiskt erfordras, för att man skall kunna bedrivafastighetsmäkleri- eller fastighetsvärderingsverksamhet pådet sätt, som den svenske konsumenten har rätt att fordraav den konsult man anlitar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utvidgade direktiv tillden pågående översynen av fastighetsmäklarlagen .
mot · GE02L715 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo514 hemställs1. att till projekt i syfte att stärkakonsumentinflytandet i samband med omläggningen avlivsmedelspolitiken för /92 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit eller således5000000 kr.,2. att beslutar förbjuda s k extrapriser i dennuvarande utformningen,3. att hos regeringen begär ett förslag i syfte attsanera reklamen inom livsmedelshandeln,4. att beslutar angående prismärkning ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02L718 · 1991-01-25 00:00:00 — skedde en kraftig satsning påkonsumentpolitiken. Ett led i denna utbyggnad var attkonsumentverket inrättades . Förutom sinakonsumentpolitiska uppgifter fick verket även vissa resurserför forskning.Under de år som följde fick den konsumentpolitiskaverksamheten ej den ökning av resurserna som behövdesför att bevara dess realvärde. Anslagen till forskningreducerades i löpande penningvärde och indrogs helt av denborgerliga regeringen i början av 1980-talet.Konsumentpolitiken blev föremål för en statligutredning (SOU 1985:32) som ledde till att nya mål förverksamheten formulerades (prop. 1985/86:121, LU1985/86:34). Det ansträngda budgetläget gjorde dock attnågon förstärkning av de reella resurserna ej kom till stånd.Den kommunala konsumentverksamheten, som ävenden utbyggdes kraftigt och har blivitallmänhetens påtagliga stöd och hjälporgan vid inköp ochreklamationer etc., hotas genom kommunernas trängdaläge att reduceras, uppgå i annan verksamhet eller heltförsvinna. Från /91 har konsumentverketåter fått ett begränsat anslag (2 miljoner) för att initiera ochstimulera forskning. Detta belopp kan givetvis inte räcka tillnågra större satsningar.Samtidigt som man kan konstatera denna otillräckligasatsning på konsumentpolitik och konsumentforskninganvänder näringslivet enorma summor på reklam ochmarknadsföring. Ur MTC-kontakten, dubbelnummervintern 89/90, kan man inhämta att enbart direktreklamenkostade 5 600 milj.kr . Butikspromotion och annonsbladkostade 3 320 milj.kr. Det är svårt att få en helhetsbild överföretagens kostnader för reklam och marknadsföring mendet borde röra sig om ett belopp om minst 25 miljarderkronor per år.TV-reklamen når redan en betydande andel av desvenska hushållen och vi måste nu räkna med reklam äveni . Det har mycket litet diskuterats TV-reklamens effekter och till vilken nytta för konsumentenreklam i detta medium kan vara. Det är dock utan tvivel såatt TV-reklamen inte är informerande utan suggestiv. Dengör även konsumenten mera utsatt genom att den trängersig in i den privata sfären på ett mera markant sätt än annanreklam.Behovet av en seriös konsumentupplysning ochkonsumentforskning är därför stort och växande. Det ter sigutmanande att näringslivet och däribland storamultinationella företag kan satsa miljarder för att övertalakonsumenterna att köpa deras produkter medan samtidigten seriös och opartisk konsumentupplysning sätts påundantag.Det är därför sakligt riktigt och rimligt att reklamen tillnågon del får bidra till kostnaderna förkonsumentupplysning och konsumentforskning. Frågan omhur en ökning av reklamskatten kunde utformas och hurmedlen lämpligen kan användas för konsumentupplysningcentralt och lokalt borde, enligt vår uppfattning, övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förstärkning avden konsumentpolitiska verksamheten ochkonsumentforskningen.
mot · GE02L719 · 1991-01-25 00:00:00 — I propositionen föreslås bland annat attkonsumentverket skall få förstärkta resurser för stöd tillforskning på konsumentområdet. Enligt förslaget skallkonsumentverket stödja såväl grundläggande forskningsom tillämpad forskning och sprida information omforskningen. Verket tilldelas för sådanainsatser under /92.Vi godtar förslaget om ökat stöd till forskning påkonsumentområdet. Vi motsätter oss emellertid attkonsumentverket skall tillföras de aktuella resurserna. Stödtill konsumentpolitisk forskning bör beslutas avhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, vilkettorde ha bättre förutsättningar än attpröva frågor om forskning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt -- med avslag på förslaget i proposition1990/91:100 bil. 15 i denna del -- beslutar att skall besluta i frågorgällande stöd till forskning på konsumentområdet och attdet föreslagna anslaget för detta ändamål överförs tillforskningsrådet.
mot · GE02L721 · 1991-01-25 00:00:00 — Förbud mot skönhetstävlingar för barn I anordnas många skönhetstävlingar med barn. Iallt väsentligt rör det sig om flickor. Hanteringen har alltsåen könsdiskriminerande karaktär. Tävlingarna anordnas imarknadsföringssyfte. Alla ålderskategorier kanförekomma, från spädbarn till tonåringar. Många flickor iförskoleåldern exploateras hårt av sina föräldrar och avaffärsmän. Skönhetstävlingar för barn är en storindustri iUSA. Många barn tar skada av exploateringen.Sverige har varit förskonat från den här typen avexploatering av barn. Men finns det ekonomiskaintressen, som även här vill få i gång en sådan verksamhet.Möjligheterna att med lagliga medel förhindra denutvecklingen måste bedömas som osäkra.Marknadsföringslagen, ochsocialtjänstlagen torde i fråga om skönhetstävlingar utgöraett bräckligt skydd för barnen.Att i vårt samhälle tillåta exploatering av barn iskönhetstävlingar strider uppenbarligen mot dengrundlagsfästa principen om barnets bästa. För att vara påden säkra sidan bör ett förbud meddelas motexploatering av barn i skönhetstävlingar och andra liknadearrangemang innan hanteringen hinner växa sig stark äveni vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lag motexploatering av barn i skönhetstävlingar eller andraliknande arrangemang, som företas i marknadsföringssyfte.
mot · GE02L722 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom aggressiv marknadsföring och generösa krediterutan borgen har vissa kontokortsföretag och kreditinstitutvarit orsak till att många människor ådragit sig storaskulder, vilka dessa ofta har mycket små möjligheter attbetala. Detta har i åtskilliga fall lett till tragedier.Människor har fått sin framtid förstörd.Vid upprepade tillfällen har det på olika sätt pekats påbehovet av kraftfulla åtgärder från samhällets sida för attkomma till rätta med dessa missförhållanden. Frågan harbehandlats i . Regeringen har tagit initiativ, mentrots i och för sig goda beslut och insatser har intemissförhållandena förbättrats i tillräckligt stor omfattning.Det är nu nödvändigt att samhället vidtar ytterligareåtgärder för att komma till rätta med dessamissförhållanden. Ökat ansvar måste läggas på den som gerkredit. Bedömningen av låntagare måste skärpas. Reglernaför marknadsföring bör ses över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av översyn av gällandebestämmelser om kreditgivning.
mot · GE02L723 · 1991-01-25 00:00:00 — nI ett rättssamhälle genomförs otaliga rättshandlingar.Många av dessa är av stor betydelse, får ingripande verkaneller ger omfattande ekonomiska följder.I allt flera fall blir det nödvändigt att anlita hjälp och dåjuridisk eller ekonomisk sådan. Särskilt angeläget är detnaturligtvis när fallet handlar om stora ekonomiska värden.Typexemplet är fastighetsöverlåtelser. Här uppkommerofta behov av fastighetsmäklare och ibland även advokatmen inte sällan dessutom särskild fastighetsvärderare.Fastighetsvärderingsmannen spelar en viktig roll och fårett stort inflytande vid fastighetsaffären. Hans medverkanfår ofta en avgörande betydelse för prisnivån ochbelåningsmöjligheterna. Bristande kompetens och/ellerdålig moral hos en fastighetsvärderare som resulterar i enövervärdering kan få förödande konsekvenser. Köparen fårerlägga ett för högt pris som långivaren beviljarför stora lån. Kontinuerliga uppvärderingar av ettfastighetsinnehav för att öka belåningen kan ytterst skapaproblem på finansmarknaden.Inom pågår en översyn av lagen omfastighetsmäklare. Det förefaller i hög grad lämpligt attutvidga denna utredning till att avse ävenfastighetsvärderingsmän. Mellan dessa bådayrkeskategorier föreligger ju ett synnerligen nära samband.Det finns ett stort lagstiftningsbehov beträffandefastighetsvärderingsmän, varvid vissa punkter särskilt börprövas. Det gäller frågor om kompetens (utbildningskrav,praktikbehov och ansvarsförsäkring) och om tillsyn(registreringsbehov och sanktionsmöjligheter).En lagstiftning om fastighetsvärderingsmän skulleförhoppningsvis förebygga många problem som ärförknippade med fastighetsöverlåtelser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetenskrav förfastighetsvärderingsmän,2. att begär att regeringen ger pågåendeutredning om mäklaröversyn tilläggsdirektiv beträffandefastighetsvärderingsmän.
mot · GE02L726 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub820 hemställsatt hos regeringen hemställer om att enutredning tillsätts med direktiv att lägga fram förslag till enbättre konsumentrådgivning och utbildning ikonsumentfrågor i enlighet med vad i motionen anförts.