mot · GE02So310 · 1991-01-25 00:00:00 — InnehållInledning11Att ha ett arbete11Ungdomars ekonomi12Unga tjejer13På lika villkor15Invandrar- och flyktingungdomar15Värna förmågan att älska16Ungdomsmottagningar17Hemställan18InledningAlla har vi drömmar. Drömmar om ett annat liv, ettbättre liv. Dessa funderingar är kanske vanligast när man ärung. I ungdomen frågar man sig hur ens framtid ska se ut,vilka mål man har. Man skapar sig visioner om livet.Denna framtidstro är något av det viktigaste församhället. , i dagens , ser vi hur stängdadörrar möter ungdomars drömmar. Många unga människorväxer upp i ett klimat där de gång på gång stämplas somproblem. Hur får inte ungdomar höra: ''Duär för ung för att förstå sånt här. Vänta tills du blir äldre, dåfår du vara med, för då vet du bättre. ''Ungdomen har hamnat i en situation då man hela tidenstår sist i kön. Man bildar som grupp samhällets B-lag. Nuhöjs högerröster med krav på ökad arbetslöshet som ett sättatt lösa problemen med inflationen. Då blir detungdomarna som hamnar sist i kön och förvägras inträde påarbetsmarknaden. När kommunerna gör nedskärningar såär det ofta ungdomar som drabbas genom besparingar påskolan, avgifter på skolmaten, nedlagda fritidsanläggningarm.m.Men ungdomen är ingen homogen grupp. Det finnssamma typ av klass- och könsskillnader bland ungdomarsom bland andra åldersgrupper. Det gör att arbetslöshet ochkommunala nedskärningar inte drabbar alla lika. Deungdomar som kommer från välbärgade hem klarar sigalltid, det är arbetarklassens unga som drabbas hårdast omungdomens villkor försämras.Vänsterpartiet är skeptiskt till en särskildungdomspolitik på samma sätt som vi är skeptiska till ensärskild medelålderspolitik. De största skillnaderna i vårtsamhälle följer inte åldergränserna. Men vissa delar avsamhället och politiken är särskilt viktiga för ungdomar.Några av dessa områden vill vi lyfta fram i denna motion.Att ha ett arbeteEn av de mest grundläggande förutsättningarna försjälvkänsla och ett aktivt deltagande i samhällslivet är att haett arbete. Detta är särskilt påtagligt när man är ung.Arbetslöshet diskuteras ofta i termer av procentsatser ochprocentuella förändringar. Det är viktigt att komma ihåg attbakom arbetslöshetsstatistikens siffror finns människor avkött och blod. Människor vars vardag, framtid ochsjälvförtroende är starkt beroende av möjligheten attarbeta. Det är därför man enligt vår uppfattning inte kantala om någon ''acceptabel'' arbetslöshetsnivå.Erfarenheter från andra europeiska länder visar att enmedveten ''tillfällig'' ökning av arbetslösheten lättpermanentas. När arbetslösheten växer är det mycket svårtatt driva utvecklingen åt ett positivt håll. Det vore mycketallvarligt om skulle hamna i denna fälla. Då ärrisken stor att vi utvecklar ett s.k. två--tredjedelssamhälleav den typ vi kan se i vissa andra europeiska länder.Generellt sett har tiden från det att man slutar skolan tilldess man får sitt första arbete förlängts . Det beror framförallt på att skolgången har förlängts,går t ex nästan alla ungdomar vidare till gymnasiet.Men situationen på arbetsmarknaden spelar också enavgörande roll. SCBs undersökning om ungdomars inträdei arbetslivet visar en påfallande samvariation mellankonjunkturläge och tiden för inträdet i arbetslivet. Denökande rörligheten och den till ett fast arbeteingår i det tillstånd av påtvingad ''permanent tillfällighet''som många ungdomar fastnar i då efterfrågan på arbetskraftminskar.Särskilt de lågutbildades chans att få ett arbete eftergrundskolan är starkt konjunkturberoende. En långvarigkonjunkturuppgång medför att bristen på ung arbetskraftframstår tydligare än bristen på annan arbetskraft. Skälet äratt ungdomarna utgör den största delen av inflödet påarbetsmarknaden. När antalet nyanställningar är stort kande flesta ungdomar relativt lätt finna ett arbete.Vid lågkonjunktur minskas antalet nyanställningarkraftigt, vilket gör att de nytillträdande påarbetsmarknaden, ungdomarna, får svårare att finna ettarbete. Ungdomar med kort utbildning drabbas särskilthårt.Medan en del ungdomar förmår hävda sig ikonkurrensen tenderar andra att få bestående problem medsysselsättningen. De riskerar att marginaliseras eller kansket.o.m. slås ut från arbetsmarknaden på lite . Desom främst drabbas är lågutbildade arbetarungdomar, avvilka många har invandrarbakgrund. Unga lågutbildadekvinnor har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden.Detta beror bl a på att tillfälliga anställningar ochdeltidsarbeten är vanligare bland dessa kvinnor än blandmännen. Det finns ett starkt samband mellanklasstillhörighet och arbetslöshetstidens längd. Ju högreutbildning föräldrarna har, desto kortare är dengenomsnittliga arbetslöshetstiden.En konjunkturnedgång tycks nu vara på väg. Under år1990 har läget på den svenska arbetsmarknaden försämrats.Inte oväntat steg arbetslösheten bland ungdomar mer än iden övriga arbetskraften. har i andramotioner till årets föreslagit åtgärder för attmotverka arbetslöshet.Det är naturligtvis viktigt att de ungdomar som drabbasav arbetslöshet kan försörja sig. Många ungdomar möterarbetslösheten direkt efter skolan och har därför, avnaturliga skäl, inte möjlighet att få ersättning från någon a-kassa.Men ungdomar har inte rätt till kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) förrän de har fyllt . Detbetyder att arbetslösa 18--19-åringar i allmänhet ärhänvisade till socialhjälp eftersom de sällan har arbetattillräckligt länge för att vara berättigade till ersättning frånnågon a-kassa. Detta är enligt heltoacceptabelt. Åldergränsen för att ha rätt till KAS måstesänkas till myndighetsåldern, . Detta är också den ålderdå föräldrarnas försörjningsplikt och kommunernasuppföljningsansvar upphör att gälla.Ungdomars ekonomiMed den skatteomläggning som socialdemokraterna ochfolkpartiet tillsammans beslutat om, och som börjatgälla, stiger hyrorna kraftigt liksom priset på resor ochlunchätande. I gengäld sänks inkomstskatten. De somtjänar mest får den största skattesänkningen och delågavlönade får minst. har kritiseratskatteomläggningen för dess orättvisa fördelningseffekter.Den som t.ex. tjänar får enskattesänkning på ca medan den som tjänar 30 000kr/mån får mer i plånboken varje månad.De som studerar, som ju många ungdomar gör, får justingenting. Eftersom de studerande bara betalarinkomstskatt på den lilla inkomst man får av arbete på lovoch blir sänkningen av inkomstskatten nästanförsumbar. Men också de studerande skall vara med ochbetala höjda hyror och högre priser. De studerande är enbortglömd grupp som blir särskilt hårt klämda avskatteomläggningens orättvisor. Många ungdomar somredan tidigare hade problem med att finansiera sina studierfår det nu än värre.För ungdomar i gymnasieskolan som är utgårett studiebidrag som fr.o.m. är /mån. Den låganivån gör att många tvingas att arbeta parallellt med sinagymnasiestudier. Vi anser att det är bra att varva arbete ochutbildning också i ungdomen, men det är oacceptabelt attmånga tvingas att arbeta både kvällar och parallelltmed sina studier. Att läsa på gymnasiet är ett heltidsarbeteoch omfattande extraarbete leder till sämre resultat iskolan. Studiebidraget bör ha en sådan nivå att ungdomarinte av ekonomiska skäl tvingas till extraarbete underterminerna.För de gymnasie- och folkhögskoleelever som ärmyndiga men ännu inte fyllt råder en speciell situation.Vänsterpartiet anser att myndiga ungdomar skall hamöjlighet att flytta hemifrån och ha en egen ekonomi utanatt vara beroenda av sina föräldrar. Med nuvarande reglerblir ungdomar som fyllt men inte ''omyndigförklarade'' om de läser i gymnasieskolan eller påfolkhögskola. Det särskilda vuxenstudiestödet kan intetillämpas för dessa ungdomar eftersom de som regel inte hararbetat . Dessa ungdomarsstudiefinansieringsproblem måste lösas utan att de tvingasskuldsätta sig för att få gymnasiekompetens.Även nivån och reglerna för inackorderingstillägg ochextra tillägg behöver ses över för att på ett bättre sätt än idaggöra studier på gymnasienivå tillgängliga för alla ungdomar.Det finns således flera skäl till att reformerastudiefinansieringssystemet för gymnasie- ochfolkhögskoleelever. Det är naturligt att reformerastudiefinansieringssystemet för gymnasie- ochfolkhögskoleelever i samband med den föreståendereformeringen av gymnasieskolan och förändringarna inomfolkhögskolan. föreslår att en utredningsnarast tillsätts med uppgift att föreslå förbättringar när detgäller folkhögskole- och gymnasiestuderande ungdomarsekonomiska villkor.Vänsterpartiet har i annan motion till årets riksmötebehandlat behovet av förändringar i studiestödssystemet förbl.a. högskolestuderande.Unga tjejerI vårt mansdominerade samhälle är kvinnor liksomflickor hänvisade till en underordnad roll. Detta tar sigmånga olika uttryck. Det är därför viktigt att ha ettkönsperspektiv även när det gäller ungdomars situation.Vänsterpartiet har i annan motion till detta t.ex.särskilt behandlat flickornas villkor inom skolan och denhögre utbildningen.På senare år har flickornas fritidssituationuppmärksammats i allt högre utsträckning. Enoproportionerligt stor del av de kommunalafritidssatsningarna görs på pojkdominerade områden. Ävenpå fritidsgårdarna visar det sig att pojkarna dominerar ochi allmänhet tar mest utrymme och resurser.Av fritidsnämndernas årliga driftskostnader på ca går omkring 3 300 miljoner tillanläggningssubventioner. Dessa subventioner fördelas såatt pojkarna får klart mest. Enligt fritidschefen i skulle av budgeten tillbarn- och ungdomsverksamheten behöva omfördelas omidrotten skulle bedrivas också på flickors villkor.Från en undersökning som genomförts bland samtligakommuner i har för två 15-åringars deltagande iverksamheten. Pojken spelar fotboll och ishockey på dekommunala anläggningarna. Flickan spelar fotboll och ridervid de föreningsdrivna anläggningarna. Beräkningarnavisar att pojkens ishockey- och fotbollsspel kostar 7 754 kr.Föreningen eller pojken själv betalar ingenting, kommunenstår för allt. Flickans fotbollsspel och ridning kostar totalt . Kommunen står för medan föreningenbekostar . Flickan själv får betala ur egenficka i form av ridavgifter.Vi tycker att det är helt riktigt och mycket värdefullt attkommunerna ansvarar för olika fritids- ochidrottsanläggningar. Men det finns ingen rim och reson i atten typisk flickidrott, som ridning, jämförelsevis är så dåligtsubventionerad.Ridning är ingen lyx- eller överklassport. Ridningenligger på en ohotad andraplats, efter fotbollen, med 800 000aktivitetstimmar/sammankomster. Mer än 100.000 barn ochungdomar, de allra flesta flickor, är intresserade av hästaroch ägnar sig åt ridning. Av Ridfrämjandets medlemmar under och under 12 år.Ridsporten har genomgått en explosionsartad utvecklingunder de senaste 20 åren.Ridningen är en av de mycket få sporter som till allrastörsta delen är fri från konkurrens och tävlingstänkande.Det stora flertalet barn och ungdomar som ägnar sig åtridning gör det utan att tävla. Intresset för ridning ärknappast kopplat till något tävlingsintresse.Flickor tillbringar eftermiddagar, kvällar, veckoslut ochskollov i stallet. Den går åt till att mocka, fodra,rykta, sopa, smörja, linda, städa osv. Ridningen brukarinskränka sig till en dyr lektionstimme . Oftafungerar stallet som en fritidsgård för flickor.Vi menar att kommunerna bör ta ett långt större ansvarför flickornas fritidsverksamhet . Flickorna ska intebehöva byta till en annan fritidsaktivitet eller idrott för attkomma i åtnjutande av samhällets stöd. Frågan om ett ökatsamhälleligt stöd och ansvar för ridhusen och ridningen är iförsta hand en uppgift.För att uppmuntra kommunerna att satsa även på denstarkt flickdominerade fritidsverksamhet som bedrivs iridhusen föreslår vi ett speciellt stimulansbidrag. Vi föreslåratt kommunerna ges möjlighet att ansöka om statsbidragsom täcker av de kostnader som kommunernapåtar sig för att stödja den breda ridverksamheten.Riksdagen bör för detta ändamål anslå . /92.På lika villkorUngdomar med handikapp av något slag skall självklartha rätt till levnadsförhållanden som är likvärdiga med andramänniskors. Även om i en internationell jämförelsehar gjort mycket på handikappområdet så kvarstår storaojämlikheter. har i andra motioner till åretsriksmöte föreslagit åtgärder för att skapa förbättrade villkorför handikappade.Vi vill emellertid i denna motion ta upp möjligheternaför synskadade ungdomar att bedriva språkstudier. En av detydligaste bristerna på punktskriftsområdet är avsaknadenav aktuella språklexikon.Utgivningen på punktskrift av de vanligaste skolspråkenvisar att av de få lexikon som finns är många mycket gamla.Dessa kan dessutom inte förvärvas för eget bruk.Situationen är oacceptabel. Det är orimligt att blindaskolelever och högskolestuderande inte ska kunna följaundervisningen på grund av att språklexikonen äromoderna. Det måste också vara möjligt förpunktskriftsläsare att kunna köpa ett lexikon, precis som föralla andra.I vår internationella värld där behovet av satsningar påspråkutbildning betonas i många sammanhang är detorimligt att i praktiken ställa en grupp vid sidan om dennautveckling.Vi yrkar därför att medel motsvarande 1 000 000 kronoravsätts för att inleda utgivning av språklexikon påpunktskrift under /92.Invandrar- och flyktingungdomarDet framtida är ett mångkulturellt land. Vårainvandrare och flyktingar, och i än större utsträckning derasbarn, är i det perspektivet en stor tillgång. Tvåspråkighetoch kulturell kompetens kommer att efterfrågas både inäringslivet och i samhället i övrigt. Inom många yrken ärtvåspråkighet en viktig merit och än viktigare blir det iframtiden. En fungerande hemspråksundervisning är enframtidsinvestering.Hemspråksundervisningen gäller inte bara möjlighetenatt skapa det mångkulturella , det gäller framförallttiotusentals barns och ungdomars vardag. Det gäller derasmöjligheter att samtala med sina föräldrar och släktingar,att utveckla en stabil identitet och förstå den kultur som ären del av deras ursprung. Dessutom har kunskaperna ihemspråket en viktig roll när det gäller att lära sig svenska.Om hemspråksundervisningen kraftigt försämras elleravvecklas leder det inte till bättre kunskaper i det svenskaspråket, det riskerar istället att leda till en generation utanspråk.Regeringen föreslår i årets budgetproposition attstatsbidraget till hemspråksundervisningen minskas med300 miljoner kr. Det är av nuvarande anslag somförsvinner!Samtidigt så sänker regeringen ambitionsnivån kraftigt.Skolministern säger att ''en rimlig minsta gruppstorlek i etthemspråk är enligt min mening fem elever.'' Man bortser dåfrån att det finns många små språk som bara har ett fåtalelever inom varje kommun. Dessa elever får i praktikeninte längre rätt till hemspråksundervisning eftersom enkommun skall slippa ifrån sin skyldighet attanordna hemspråksundervisning om det inte går attanordna undervisning i grupper om minst fem deltagare.Regeringens förslag om nedskärningar ger en heltfelaktig signal till det viktiga arbete som bedrivs framförallti de invandrartäta kommunerna. En sådan nedskärningkommer att slå undan fötterna för en utveckling ocheffektivisering som utgår från invandrarelevernas behovoch den kunskap som finns ute på skolorna. Särskilt hårtslår nedskärningarna mot de invandrartäta kommunerna.I de kommuner som har högst andel hemspråkselever(, , ) ärundervisningsgrupperna ofta större , några storaeffektivitetsvinster kan inte påräknas. Dessa invandrartätakommuner har redan en väl fungerande organisation förhemspråksundervisningen. utgör statsbidraget tillhemspråksundervisning en relativt stor del av dessakommuners totala bidrag till skolsektorn. Dessainvandrartäta kommuner kommer att drabbas mycket hårtav nedskärningarna.Vänsterpartiet säger nej till denna nedskärning och tillden sänkta ambitionsnivån (minst fem elever per grupp).Elevernas rätt till hemspråksundervisning måste komma iförsta hand. Vi har i annan motion till detta riksmöteanslagit 300 milj. kr. till hemspråksundervisningen utöverregeringens förslag.Värna förmågan att älskaAtt vara heterosexuell är att ha förmågan att älska ochattraheras av en människa av motsatt kön. Att varahomosexuell är att ha förmågan att älska och attraheras aven människa av sitt eget kön. Den ena förmåganapplåderas, medan den andra förtrycks och osynliggörs.I vårt samhälle råder ett heterosexuellt kärleksmonopol.Både samhället och de flesta människor förväntar sig,kanske utan att reflektera över det, att alla andra ärheterosexuella. Vi får nästanaldrig se, höra eller läsa om homosexuell kärlek och omparförhållanden mellan två tjejer eller två killar.Men osynliggörandet betyder inte att den homosexuellakärleken inte finns; 5--av befolkningen beräknasvara homosexuell!Många unga homosexuella tvingas växa upp helt utanpositiva förebilder, eller som de ibland själva uttrycker det:''Vi finns ju inte ens.'' Alldeles särskilt gäller detta lesbiskatjejer. I skolan förutsätts som regel att alla elever ärheterosexuella. När det talas om homosexuellaoch homosexualitet i skolan förmedlas bilden av ettfrämmande fenomen som eleverna kan komma att stöta påhos andra människor, utanför skolan.Skolans sex- och samlevnadsundervisning behandlas iskolöverstyrelsens anslagsframställan /92. Mankonstaterar där att samlevnadsfrågor endast undantagsvisfinns med i lärarnas grundutbildning trots attsamlevnadsundervisning är obligatorisk. Denhandledning som finns till stöd för lärarna är från år 1977.Skolans undervisning i sex och samlevnad är mycketviktig. Ett av flera skäl är de homosexuella ungdomarnasmöjlighet till en positiv identitetsutveckling. Det är därförnaturligt att denna målsättning för undervisningen klartformuleras i samband med den aviserade omarbetningen avläroplanerna. I detta sammanhang bör även lärarnashandledning för undervisning i sex och samlevnadmoderniseras.Vänsterpartiet har i annan motion till detta riksmöteföreslagit att möjligheten för homosexuella par att ingå s kregistrerat partnerskap skall införas.UngdomsmottagningarAtt vara tonåring på väg in i vuxenvärlden är en jobbigperiod, fylld av motstridiga känslor och upplevelser.Fysiskt, psykiskt och socialt sker en mindre revolution. Detär en av de mest kritiska perioderna i en människas liv.Under puberteten sker stora biologiska förändringar.Psykologiskt handlar det om att hitta en egen identitet. Avomgivningen blir den unga betraktad både som barn ochvuxen vilket lätt skapar konflikter.År 1970 startade den första ungdomsmottagningen av enbarnläkare som såg att den ordinarie sjukvården hade svårtatt tillgodose ungdomarnas behov. Erfarenheterna sedandess har visat att ungdomsmottagningar tidigt kommer ikontakt med flickor i den s.k. riskzonen. De söker sig ditför gynekologiska undersökningar ofta med diffusa besvärsom anledning till besöket och för att samtala ompreventivmedel. Inte sällan är dessa flickor smittade avnågon sexuellt överförd infektion.Flera sexuellt överförda infektioner utgör ett hot motkvinnornas möjlighet att få barn. Det beräknas att ungefär1500 flickor/kvinnor blir sterila i . Främstaanledningen är klamydia som orsakar av allaäggledarinflammationer vilka i sin tur ofta leder tillsterilitet.Under de senaste åren har det skett en utbyggnad avungdomsmottagningarna i landet och fanns ca 90mottagningar. Beteckningen ungdomsmottagning är ingetenhetligt begrepp. Olika huvudmän, öppettider ochyrkesgrupper gör att förutsättningarna för ()definierar begreppet ungdomsmottagning så här: ''De utgörspecialiserade enheter vars inriktning möjliggör insatser avmedicinsk, social och psykologisk karaktär präglade av enhelhetssyn på ungdomar och deras problemformuleringar. ''Mottagningarnas verksamhet kan delas upp i tre delar:personlig rådgivning, utåtriktad verksamhet samtopinionsbildning.Samarbete med andra institutioner i samhället är enviktig del av mottagningens arbete men får inte ske på ettsådant sätt att mottagningens integritet och tydlighet gårförlorad. Att visa respekt för den unge och ta dennesproblem på allvar är grunden för mottagningens existens,annars skulle ungdomarna inte komma. För att göra detlättare för ungdomar att söka hjälp börungdomsmottagningen ligga på ''neutral mark'', dvs utanförskola, socialtjänst eller vårdcentral.Ungdomsmottagningarna betyder mycket förframförallt flickorna, av besöken görs avflickor. Men på många orter och i många kommuner finnsdet ännu inte någon ungdomsmottagning.Vänsterpartiet anser att ungdomsmottagningarnasverksamhet bör byggas ut så att ungdomar överallt i landetkan få tillgång till en mottagning. Verksamheten där ärmycket betydelsefull, framförallt för flickorna. Dessutomfinns det ett stort utrymme för utveckling avmottagningarnas innehåll och metoder, t.ex. när det gälleratt nå även pojkarna.Vi föreslår att för /92 anvisar30 miljoner kr till stimulansbidrag för utbyggnad ochutveckling av ungdomsmottagningar. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkt åldersgräns förberättigande till kontant arbetsmarknadsstöd,1][att hos regeringen begär att en utredningsnarast bör tillsättas om förbättringar när det gällerfolkhögskole- och gymnasiestuderande ungdomarsekonomiska villkor,2][att för /92 anvisar 25000000kr. till ett stimulansbidrag för att uppmuntrakommunerna att stödja ridverksamheten för barn ochungdom i enlighet med vad som anförts i motionen,3][att för /92 anvisar 1000000kr. för utarbetande av språklexikon påpunktskrift,4]att för /92 anvisar 30000000kr. till stimulansbidrag för utveckling och utbyggnad avungdomsmottagningar.