mot · GE02N68 · 1991-03-12 00:00:00 — producenter av sådana bränslen erhållerdessutom restitution på i verksamheten inbetaldmervärdeskatt.Elskatten avskaffas. Elenergi är ingenenergiråvara. Skatt skall betalas i proportion tillförbrukningen av energiråvara och energiråvaransegenskaper.Koldioxidskatt och i vissa fall svavelskatttas ut på energiråvaran per kilo utsläpp av koldioxidrespektive svavel. Av praktiska skäl omräknas detta tillkr/m3eller kr/ton för de olika bränslena. Förjämförelse bör de också alltid omräknas till utsläppsskattper kWh. Biobränslen, och tills vidare även torv är befriadefrån koldioxidskatt.Normen för uranskatt är detsämsta fossila bränslet: kol. D.v.s. tillförd uranenergibeskattas lika högt per kWh som summan av energiskattoch koldioxidskatt för kol. (Detta ger ett mycket högt elprispå el från kärnkraftverk varför vi föreslår att denna skattinförs stegvis . )Närenergiråvaror används för icke energiändamål bör debeläggas med samma skatter och miljöavgifter somanvändningen för energiändamål. Dekonkurrensproblem som därigenom uppstår behandlasnedan.12.3 KompensationInvändningen mot denna skattepolitik är främst att denger för höga energipriser för industrin. Det framgår avpropositionen att regeringen tar stor hänsyn till industrin.Det gäller exportindustrins kostnader men ocksåhemmamarknadsindustrin i den mån den utsätts förimportkonkurrens.Vi anser inte att sådana hänsyn bör få hindragenomförandet av en principiellt logisk och jämlikenergibeskattning som kan bli en förebild för andra länder.Men för att ej skada industrin blir det nödvändigt medkompensation av viss andel av den kostnadsbelastning somhöga energi- och miljöskatter pålägger industrin.Den nuvarande regeln med begränsning till 1,avomsättningen blir tekniskt delvis ogenomförbar med engenomförd energiråvarubeskattning och måste därföravskaffas. Den är dessutom ineffektiv om man syftar till attstimulera energihushållning. I stället måste man konstrueraett system där den konkurrensutsatta branschen fårersättning för viss del av den kostnadsbelastning somskatterna utgör. Denna ersättning skall inte baseras på deenskilda industriernas skattekostnadsbelastning utan påbranschens genomsnittliga belastning och ersättningen skallutgå per producerad enhet.När energiråvara används för icke energiändamål,såsom vid masugnarna och i plastindustrin, uppstårkonkurrensproblem för berörda industrier. Även här måsteett restitutionssystem införas. För stål kan restitutionenenkelt proportioneras mot kvantitet producerat råstål.Inom plastindustrin torde mer sofistikerade metoderbehöva användas.Den radikala omläggning av skattepolitiken som vi härovan förordat kan inte genomföras utan ett antalutredningar som knappast kan bli klara till varförendast vissa delar av den föreslagna skattepolitiken kangenomföras kommande budgetår under det att övrigareformer får komma senare.12.4 InvesteringsstödInvesteringsstöd för byggandet av produktions- ochkonsumtionsanläggningar för förnybara bränslen, samt förbyggande av vindkraftverk, solenergianläggningar,värmepumpar m.m. behövs för att få igång en snabbomställning av energisystemet i den riktning vi förordar.Detsamma gäller stöd till olika former av effektivareenergianvändning och energihushållning.På sikt borde de skatteprinciper som vi föreslagit varatillräckliga för att erhålla tillräcklig konkurrenskraft för deinhemska energiformerna och energihushållningen, menunder den närmaste femårsperioden är statligainvesteringsstöd nödvändiga. Det gäller särskilt vid den avoss förordade snabba kärnkraftsavvecklingen.Den av regeringen föreslagna kostnadsramen är enligtvår uppfattning helt otillräcklig. Förutom ökat stöd tillenergiforskningen bör investeringsstöd ges till följandeområden:Produktionsresurser för biobränslenFörbränningsanläggningar för biobränslenAnläggningarför förädling av biobränslen (etanol, metanol, biogasm.m. )VindkraftsanläggningarSolvärmeanläggningarEnergieffektivisering iindustrinEnergieffektivisering i byggnaderEnergieffektivisering av belysningEnergieffektiviseringinom transportsektornBeträffande transportsektorn hänvisar vi till våra förslagi andra motioner.Beträffande övriga anförda områden föreslår vi ienlighet med tidigare motioner att över budgeten 2 anslås till dessa ändamål. Dessutom har vireserverat 1 för skatterestitution till industrier varsenergiskatt ligger över 1,av omsättningen. Dessa medelskall i stället användas för kompensation tillkonkurrensutsatta industrier på sätt som redovisats ovan.Dessutom har vi i vår näringspolitiska motion föreslagitatt vattenkraftverk, fossila kraftverk,detaljdistribution och fjärrvärmeverksamhet skall försäljas.Vi räknar med att detta bör tillföra statsverket c:a 50miljarder likvida medel . Vi harockså föreslagit utförsäljning av statens aktier i , vilket kan tillföra ytterligare någon miljard.Vi räknar därför med att c:a 10 miljarder tillföresstatskassan vilka bör användas för investeringar dels i nytransportteknik, 5 miljarder , dels i ny energiteknik, 5miljarder . Under det första budgetåret kommer manknappast upp till dessa belopp, men det är förmodligenockså svårt att så snabbt expandera investeringarna inomdessa områden att 10 miljarder kan absorberas under detförsta budgetåret.De investeringar som dessa 10 miljarder skall användastill skall inte bara vara klart miljövänliga. De skall också påsikt vara lönsamma, inte nödvändigtvis alltid för staten menalltid samhällsekonomiskt. Det samhällsekonomiskabetraktelsesättet bygger då på att importenergin belastasmed skatter och sina verkliga miljökostnader i enlighet medvåra förslag. Vi är då övertygade om att investeringar ibioenergi, vindkraft, solenergi och energihushållningkommer att visa sig utomordentligt lönsamma.12.5 ElbörsSverige behöver en elbörs. behöver enelmarknad där stora och små elproducenter bjuder ut sinelenergi till distributörer och stora kunder, som fritt kanvälja leverantör. Ett val där pris, eventuellatilläggskostnader, leveransförmåga och leveranstrygghet påkort och lång sikt bör vara viktiga faktorer.En sådan marknad förutsätter att köpare och säljare fåranvända högspänningsnätet till rimlig kostnad, helstsjälvkostnadspris. Nätet bör förvaltas av en organisationsom är fristående från de stora kraftföretagen. På en välfungerande elmarknad kommer el som tillförs marknadengenom effektiv elanvändning att visa sig vara en miljövänligoch uthållig energiresurs som blir billigast.Även små elproducenter med sol, vind, vatten, biobränsleoch andra förnybara energikällor kommer att få en chans.Det norska har redan beslutat om att införa enliknande lagstiftning. kommer dennorska energimarknaden att kännetecknas av avreglering,fri konkurrens och effektivare energianvändning.Högspänningsnätet överförs till ett särskilt nätbolag somkommer att erbjuda överföringstjänster tillsjälvkostnadspris.Även distributionen avregleras, och det blir i praktikenfritt fram för kunder att välja en annan eldistributör om deinte är nöjda med den de har. De elverk som kan erbjudatjänster som kombinerar hög effektivitet med lågakostnader kommer sannolikt att klara sig bäst i den nyakonkurrenssituationen. Enligt företrädare från det norskaenergiverket är det fullt rimligt att vänta sig en marknad förterminskontrakt som gör att man kan sälja den el som manräknar med att spara in genom satsningar på effektivareelanvändning.Vi behöver en elbörs också i . Därifrån är stegetinte långt till en nordisk elbörs.12.6 Konsekvenser av styrningenSammantaget kommer förslagen till lagstiftning, skatteroch avgifter utan tvivel att medföra att kärnkraften kanavvecklas inom rimlig tid, att energihushållningen utvecklassnabbt och att de fossila bränslena fasas ut till förmån förinhemska förnybara energikällor.Vidare främjas ett samhälle med hållbarare produkter,cyklisk resursanvändning, minskad storskalighet ochdrastiskt minskade miljöskador. Det bör också kunna bli ettmindre stressigt samhälle där vi inte sliter ned människorsom , med kortare arbetstid och mer tid för informelltarbete och sport- och kulturaktiviteter. Mycket kommer attvara förändrat. Transportarbetet har minskat, individuellatransporter har minskat till förmån för kollektiva.Transporter sker mycket mindre på landsväg och i stället påjärnväg, spårväg, spårbil etc. Behovet av resor ochtransporter har minskat genom en bättre stadsplanering ochökad lokal försörjning.12.7 Regeringens förslagVi avvisar samtliga regeringens förslag under hemställani kapitel 10 i propositionen såsom varande felaktiga ellerotillräckliga. Vi redovisar nedan våra egna förslag.I vissa fall kan vi acceptera de principer som regeringenförordar såsom en normal princip för investeringsstöd på till inhemsk förnybar energi, liksom investeringsstödpå på investeringar till demonstration av energieffektivteknik i lokaler och bostäder. Nedan kommenterar viregeringens hemställan punkt för punkt.1. Vi avvisar regeringens förslag att befria fossilabränslen i kraftvärmeanläggningar från energiskatt.Däremot kan vi tänka oss att befria allafjärrvärmeanläggningar från mervärdeskatt påkapitalkostnaden i fjärrvärmeanläggningen. Detta ärkostnadsneutralt i förhållande till bränsle och förbättrarfjärrvärmeverkens konkurrenskraft i förhållande tillindividuellt eldade fastigheter.2. Av samma skäl säger vi nej till regeringens förslag omskattebefrielse från koldioxidskatt i kraftvärmeverk.3. Vi säger nej till de övergripande riktlinjerna såsomvarande otillräckliga när det gäller kärnkraftsavveckling,energihushållning, satsning på förnybar energi ochavveckling av de fossila bränslena och hänvisar till våra egnaförslag.4. Vi anser att regeringens förslag om stöd tillupphandling och introduktion av energieffektiv teknik ärotillräckligt och hänvisar till våra egna förslag.5. Samma sak gäller regeringens förslag ihemställanspunkt nr 5.6. Samma sak gäller stödet till energieffektiv teknik iindustrin där vi inte anser att det räcker att enbart stödjademonstrations- och pilotanläggningar. Vi hänvisar till våraegna förslag.7. Vi anser att regeringens förslag till stöd förbiobränsleanläggningar är otillräckligt och hänvisar till våraegna förslag.8. Vi kan acceptera regeringens förslag ihemställanspunkt beträffande stöd till försöksanläggningarför storskalig vindkraft och demonstrationsprojekt föranvändning av motoralkoholer och noterar att medel frånenergiteknikfonden kan användas för de ändamål somregeringen anger.9. Vi anser att regeringens förslag till stöd för vindkraftär otillräckligt och hänvisar till våra egna förslag.10. Samma sak gäller regeringens förslag till stöd tillsolvärmeanläggningar, och vi hänvisar till våra egna förslag.11. Vi avvisar regeringens förslag till anslag tillenergiforskning under H6 i enlighet med vad vi anfört underkapitel 10 och hänvisar till våra egna förslag.12. Vi avvisar regeringens anslagsförslag till effektivareenergianvändning under H13 såsom varande otillräckligtoch hänvisar till våra egna förslag.13. Av samma skäl avvisar vi regeringens förslag underH14.12.8 förslagVi har ovan redan anfört våra principiellaställningstaganden. Vi skall här ange de konkretaekonomiska åtgärder som vi anser vara nödvändiga:1. Fastställande av energiskatter för /92i enlighet med vår motion 1990/91:Sk627, Ett gröntskattesystem.2. Avskaffandet av mervärdeskatt på inhemsk energiinklusive restitution på i verksamheten inbetaldmervärdeskatt för budgetåret 1991/92.3. Avvecklandet av elskatten från och med budgetåret1991/92.4. Avvecklandet av all mervärdeskatt på energi medmotsvarande höjning av energiskatterna från och medbudgetåret 1992/93.5. Medgivande att kraftvärmeverk och värmeverk ejbehöver betala mervärdeskatt på kapitalkostnadsdelen avsina el- och värmeleveranser.6. Utarbetandet av ett nytt kompensationssystem förkonkurrensutsatta industrier som drabbas av högaenergipriser fr o m budgetåret 1991/92.7. Statsbidrag till byggande av och ombyggnad avbiobränsleeldade kraftvärmeverk av kostnaden dock högst /kW till nya kraftvärmeverk och högst /kW till ombyggda till en total ram av 400 miljonerkronor för budgetåret 1991/92.8. Statsbidrag på av investeringskostnaden för villaägare som vill byggaom sina hus till biobränsleeldning inom en total ram av 500miljoner kronor för budgetåret 1991/92.9. Investeringslån till producenter av biobränslen förinvesteringar i produktionsutrustning med låg ränta ochmed amorteringsfrihet de första fem åren.10. Investeringslån till anläggningar för förädling avbiobränsle såsom biogasanläggningar, metanolfabriker,peletteringsanläggningar etc., med låg ränta ochamorteringsfrihet de första fem åren.11. Statsbidrag till byggandet av vindkraftverk av investeringskostnaden dock högst /kW inom en ram av /92. Bidragen trappas upp under följandebudgetår enligt vad som anförts tidigare.12. Investeringslån till industrier som investerar iutrustning för leverans av vindkraftverk, med låg ränta ochamorteringsfrihet de första fem åren.13. Statsbidrag till byggandet av solvärmeanläggningarmed inom en ram av för budgetåret1991/92. Bidragen trappas upp för kommande budgetårenligt vad som anförts tidigare.14. Investeringslån för producenter av solfångare ochannan utrustning som är speciell för solvärme, med lågränta och amorteringsfrihet de första fem åren.15. Statsbidrag till energieffektiva anläggningar inomindustrin av investeringskostnaden inom en ram av 270miljoner för budgetåret 1991/92.16. Statsbidrag till demonstrations- ochpilotanläggningar för energieffektiv teknik inom industrinmed av investeringskostnaden inom en ram av 50miljoner kronor för budgetåret 1991/92.17. Statsbidrag till energieffektiva anläggningar inomlokaler och bostäder av investeringskostnaden inom en ram av 250miljoner för budgetåret 1991/92.18. Statsbidrag till demonstrations- ochpilotanläggningar för energieffektiv teknik inom lokaler ochbostäder av investeringskostnaden inom en ramav för budgetåret 1991/92.19. Statsbidrag till industrier som kompensation förminskad konkurrensförmåga på grund av höjdaenergipriser inom en ram av för budgetåret 1991/92.20. Stöd till utarbetandet av energideklarationer ochprototyper för energisnåla hushållsapparater jämteinformationskampanjer kring energihushållning inom enram av för budgetåret 1991/92.21. Stöd till informationskampanjer kringenergieffektivitet i bebyggelse inom en ram av 50 miljonerkronor för budgetåret 1991/92.22. Ökning av det generella statsanslaget med 30miljoner kronor till kommunerna för att kompensera för delav kostnaden för anställandet av energirådgivare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännade synpunkter på energianvändningen som anförts imotionen under rubriken 2.1 Vetenskaplig bakgrund,2. att som sin mening ger regeringen till kännade nödvändiga etiska kraven på energipolitiken i enlighetmed motionens kapitel 2.2,3. att som sin mening ger regeringen till kännade brister som enligt motionens kapitel 2.3 vidlåderregeringens proposition när det gäller vetenskap och etik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavilka krav som med utgångspunkt från vetenskap och etikenligt kapitel 2.4 måste ställas på energipolitiken,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt, i enlighet med kapitel 3, balansprincipen skall tillämpaspå energimarknaden så att koncession för nyakraftanläggningar ej beviljas så länge investeringar ieleffektivisering och hushållning för att frigöra motsvarandemängd elenergi inte är högre per kWh,6. att begär att regeringen skall återkommamed förslag till lag om obligatorisk produktmärkning meddeklaration om elförbrukning och motsvarandedriftkostnader samt med jämförande uppgifter för den mesteleffektiva produkten i samma produktklass på marknaden,7. att begär att regeringen skall återkommamed förslag till lag om normer för högsta elförbrukning påvanliga elförbrukande apparater,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt krav skall ställas på stora energiförbrukare att de skallupprätta energibalanser som en del av underlaget förkoncessionsansökningar i enlighet med vad som anförts ikapitel 3,9. att begär att regeringen skall återkommamed förslag till regler för statliga lån och räntegarantier fören- och flerfamiljshus som innebär att det lönar sig förfastighetsägaren att välja hushållsutrustning som ger lägstatotala kostnad under sin förväntade livslängd med rådandeenergikostnader,10. att begär att regeringen skall återkommamed förslag till lag om obligatorisk produktmärkning meddeklaration om elförbrukning och motsvarandedriftkostnader samt med jämförande uppgifter för den mesteleffektiva produkten i samma produktklass på marknaden,11. att begär att regeringen skall återkommamed förslag till lag om normer för högsta elförbrukning påvanliga elförbrukande apparater,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt krav skall ställas att stora energiförbrukare skallupprätta energibalanser som en del av underlaget förkoncessionsansökning,13. att som sin mening ger regeringen till kännahur man i enlighet med motionens kapitel 4.1 bör betraktakärnenergin,14. att som sin mening ger regeringen till kännaden kritik som enligt motionens kapitel 4.2 måste riktas motregeringens syn på kärnkraften,15. att som sin mening ger regeringen till kännahur kärnkraften enligt motionens kapitel 4.3 bör avvecklas,16. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en snabbavvecklingsplan för kärnkraften måsteutarbetas,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i kapitel 5.1, 5.2 och 5.3 anförts om de problematiskafossila bränslena,18. att som sin mening ger regeringen till kännaden kritik som i kapitel 5.4 riktas mot regeringens politiknär det gäller fossila bränslen,19. att som sin mening ger regeringen till kännaden strategi som enligt motionens kapitel 5.5 bör användasför att eliminera huvuddelen av de fossila bränslena i svenskenergiförsörjning,20. att beslutar att förordningen omsvavelhaltigt bränsle ändras så att eldningsolja med högresvavelhalt än 0,2 viktsprocent inte får användas efter den 1januari 1993,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bränslekvaliteter,22. att som sin mening ger regeringen till kännaatt nya förbränningsanläggningar för kol och olja inte skallfå anläggas,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta villkor för utsläpp avkväveoxider,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om typgodkännande av villapannor,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorisk besiktning avvillapannor,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens kapitel 6 anförts om vattenkraften,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens kapitel 7 anförts om biobränslenasmöjligheter,28. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i enlighet med motionens kapitel 7.4 regeringensotillräckliga insatser för biobränslen gör attkärnkraftsavvecklingsplanen ej är trovärdig, ej hellernedtrappningen av koldioxidutsläppen,29. att som sin mening ger regeringen till kännahur enligt motionens kapitel 7.5 ett effektivtbioenergiprogram bör se ut,30. att som sin mening ger regeringen tillkänna, i enlighet med motionens kapitel 8, att regeringensvindkraftsprogram kan uppskattas ge 1 TWhvindkraft vilket är otillräckligt vid enkärnkraftsavveckling,31. att som sin mening ger regeringen till kännade åtgärder som enligt motionens kapitel 8 bör vidtas för atten vindkraftsutbyggnad av betydelse skall komma till stånd,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens kapitel 9 anförts om solenerginsmöjligheter,33. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringens program försolenergi, nämligen att det är praktiskt taget verkningslöstsom bidrag till kärnkraftsavveckling,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad som enligt motionens kapitel 9 krävs för ett trovärdigtsolenergiprogram,35. att som sin mening ger regeringen till kännavad som enligt motionens kapitel 10.1 är en lämpliginriktning på energiforskningen,36. att som sin mening ger regeringen till kännavad som enligt motionens kapitel 10.2 är en lämpliginriktning på arbete med nya energisystem,37. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionens kapitel 10.3 anförts om bristerna iregeringens energiforskningsprogram,38. att beslutar att ingen ny forskningsreaktorskall byggas i ,39. att beslutar att anslaget till Studsvik ABskall halveras,40. att beslutar att ramen förenergiforskningsprogrammet skall ökas med . genom överföring av utvecklingsmedel frånVattenfall i enlighet med motionens kapitel 10.4,41. att som sin mening ger regeringen till kännaatt energiforskningsprogrammet bör ha den inriktning somanges i motionens kapitel 10.4,42. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den av föreslagna delegationen förekologisk teknik bör ingå bland programråden förenergiforskning,43. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionens kapitel 11.1 anförts om Sverigesnuvarande energibalans och den historiska utvecklingen,44. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den inriktning för energibalans somanges i motionens kapitel 11.1 är en lämplig målsättning förenergipolitiken,45. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den målsättning för elbalans som angesi kapitel 11.2 är en lämplig målsättning för energipolitiken,46. att hos regeringen begär ett lagförslag omen treårig kärnkraftsavveckling med start ,47. att , om yrkande 44 ej bifalls, hosregeringen begär ett lagförslag om en nioårig avveckling avkärnkraften med start ,48. att , om ej heller yrkande 45 bifalls, hosregeringen begär ett lagförslag om kärnkraftsavvecklingmed avslutning senast ,49. att beslutar att det i lag skall fastställas attSveriges energihushållningsmål skall vara ända tills en halvering av energianvändningenskett,50. att beslutar att det i lag skall fastställas attmålet för reduktion av fossilbränsleanvändningen skall vara85% ,51. att beslutar att det i lag skall fastställas attdet i varje kommun skall finnas minst en fast anställdenergirådgivare,52. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en lag om fri transiteringsrätt på högspänningsnätet börutarbetas,53. att som sin mening ger regeringen till kännaatt samarbete med övriga nordiska länder skall tas upp föratt göra hela det nordiska nätet till en ''common '' förtransitering av elström till självkostnad,54. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen bör ta initiativ till skapandet av en elbörs iSverige,55. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen i samarbete med övriga nordiska regeringarbör verka för inrättandet av en nordisk elbörs,56. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de principer för energiskatter och miljöavgifter somanges i motionens kapitel 12.2 skall vara vägledande förskattelagstiftningen,57. att som sin mening ger regeringen till kännaatt all energiskatt skall tas ut på energiråvaran,58. att beslutar att energiråvaror /93 ej skall vara mervärdesbeskattade,59. att beslutar att förnybar energi skall varabefriad från mervärdeskatt,60. att beslutar att producenter av inhemskförnybar energi skall erhålla restitution på i rörelsen erlagdmervärdeskatt,61. att beslutar att elskatten skall avskaffas,62. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatteuttag per energienhet,63. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uranskatt,64. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatt på energiråvara somanvänds för icke-energiändamål,65. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om restitutioner tillkonkurrensutsatt industri,66. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens kapitel 12.4 anförts om investeringsstödoch dess finansiering,67. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens kapitel 12.6 anförts om konsekvenser avden statliga styrningen enligt propositionens förslag,68.