mot · GE02So428 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningAtt förebygga ohälsa är viktigt av såväl mänskliga somekonomiska skäl. I motionen föreslås en rad åtgärder somsyftar till att förebygga sjukdomar som har samband med delivsstilar människor väljer.Folkpartiet liberalerna vill inrätta ett folkhälsoinstitutmed uppgift att befrämja god hälsa och svara församordningen av folkhälsoinsatserna på riksnivå.Hälsofostran bör införas som ett obligatoriskt moment iskolans undervisning. Kraftfulla insatser föreslås för attkomma till rätta med de sexuellt överförbara sjukdomarnaoch de många aborterna. Vidare föreslås åtgärder för attminska olycksfall, andra skador och självmord.Hälsoupplysningen till invandrargrupperna bör anpassas tillkulturella och andra förhållanden som är specifika för deolika grupperna. Hälsoekonomiska värderingar börgenomföras för hälsoupplysningsaktiviteter och andraförebyggande insatser.BakgrundAtt förebygga, bota och lindra sjukdomar har varitcentrala uppgifter för hälso- och sjukvården sedan urminnestider. Vikten av förebyggande insatser har lyfts fram undersenare år av såväl mänskliga som ekonomiska skäl. I en tidpräglad av ekonomisk åtstramning och svåra prioriteringarmellan olika medicinska behov framstår det som än merangeläget att arbeta för en bättre folkhälsa och förebyggaden ohälsa som är möjlig att förhindra.Avgörande i arbetet för en bättre folkhälsa är kunskapom vilka hälsoproblemen är, i vilken omfattning deförekommer, vad de beror på och hur de kan förebyggas.Vilka är hälsoproblemen?I har vi internationellt sett en god statistik översåväl dödlighet som sjuklighet. Av den förra kan man utläsaatt hjärt-kärlsjukdomar, tumörer och sjukdomar iandningsorganen tillsammans svarar för mer än trefjärdedelar av dödsfallen.Sjuklighetsstatistiken visar en lite annorlunda bild. Härär det sjukdomar i skelett- och rörelseorganen, sjukdomar iandningsorganen och psykiska problem som dominerarbilden. Allergier är ett annat stort hälsoproblem som bl.a.lyfts fram av allergiutredningen (SOU l989:76) och därregeringen nu föreslår (Prop. l990/9l:l00) ett statligt bidragpå l milj.kr. till ett allergicentrum.Mycket av denna ohälsa har samband med de livsstilarmänniskor väljer. Rökningen bedöms bidra till mellan 7 000 och l3 000 för tidiga dödsfall i . Det har beräknatsatt ca 3 000 människor omkommer på grund av alkohol isamband med olyckor och våld. Därtill kommer ett stortantal personer som dör i somatiska sjukdomar på grund avalkoholkonsumtion. Kostfaktorer uppskattades avCancerkommittén (l984) svara för av alla cancerfalli , vilket motsvarar ca l0 000 personer . Statistik från statens bakteriologiskalaboratorium (SBL) innehåller rapport om drygt 40 000 fall av sexuellt överförbara sjukdomar . Itrafiken skadades 24 435 personer l989 varav 904 personeravled. Antalet anmälda arbetsskador uppgick till l57 780 varav l58 dödsfall. I hemoch fritidsmiljön inträffaruppskattningsvis mellan 600 000 och 750 000 olycksfall varav ca hälften behöver uppsökasjukvården. Enligt inträffar ca 20 000 självmordsförsök. Ungefär en tiondel av dessa ledertill fullbordat självmord.Det går att förebyggaMycket av denna ohälsa går att förebygga genomändrade livsstilar, förbättrad boende- och arbetsmiljö,säkrare fordon och andra insatser. Människors val av livsstilbetingas av deras kunskaper om vad som är nyttigt ochfarligt, den kultur de lever i, deras benägenhet att ta riskeroch deras uppfattning om vad som ger livskvalitet.Intervjuundersökningar talar för att man tenderar attundervärdera självvalda och övervärdera påtvingade risker.ÅtgärderDet pågår ett förtjänstfullt arbete på många håll i landetmed målsättningen att förebygga ohälsa. Omfattandeinsatser har gjorts för att sprida kunskap om riskablalivsstilar och hur de kan undvikas. De kampanjer och andrasatsningar som genomförts har dock endast givitövergående effekter vilket visar att steget från kunskap tillbeteendeförändring är stort. Bruket av alkohol och tobakvisar inte på några avgörande trendbrott . De sexuellt överförbara sjukdomarna ochaborterna visar en klar ökning som inger oro.Det är uppenbart att arbetet med att förebygga ohälsamåste intensifieras. Det räcker inte med kampanjer ochpunktvisa insatser. Det behövs en nationell samling där helasamhället engageras i kampen för en god hälsa och dettaarbete måste bedrivas . Att ändra livsstilarkan ta generationer. Kunskapen om hälsoskadliga livsstilarmåste spridas till alla grupper i samhället. Metoder måsteutvecklas för hur kunskapen skall förmedlas så attmänniskor motiveras att använda den och inte upplever densom ovidkommande eller integritetskränkande.Inrättandet av ett folkhälsoinstitutVi föreslår att det åter inrättas ett uppgift att befrämja god hälsa och att svara församordning av folkhälsoinsatser på riksnivå. Ett sådantinstitut skulle vara ansvarigt för bearbetning och analys avhälsodata på riksnivå och därvid samarbeta med desamhällsmedicinska enheter som finns i en del landsting.Folkhälsoinstitutet skulle ta initiativ till olika studier,föreslå åtgärder samt samordna genomförandet av olikainsatser rörande t.ex. information och utbildning. Detskulle också samordna det tvärsektoriella arbete som oftaär nödvändigt för att nå resultat. Vill man t.ex. genomföraförändringar i kostvanorna fordras ett samarbete mellanhälso- och sjukvården, utbildningsväsendet, jordbruket ochlivsmedelssektorn.Institutet skulle vidare ha ansvar för att ta framkunskapsunderlag som skulle kunna användas iutbildningen av hälsoupplysare och andra med ansvar föratt sprida denna information.Preventionsforskning är ett område som institutet skulleta sig an. har lyft fram det som enspeciellt viktig forskningsuppgift i sin rapport omIndivid och samhälle (89:6). Det kan definieras som etttvärvetenskapligt forskningsområde omfattande såvälmedicinsk som samhällsvetenskaplig ochbeteendevetenskaplig forskning.Forskarutbildning är en annan viktig uppgift förfolkhälsoinstitutet. har ont om såväl epidemiologersom samhälls- och beteendevetare vilka behövs förforskning och metodutveckling inom folkhälsoområdet.Möjligheter bör skapas för forskare att utomlands få lära sigmetoder som behövs för forskning inom området.Många av det föreslagna institutets uppgifter åvilar idagandra statliga myndigheter som , statistiskacentralbyrån, livsmedelsverket, trafiksäkerhetsverket och psykosocial medicin.Skapandet av skulle innebära enöverföring av en del uppgifter från dessa och andramyndigheter till det nya institutet. Därmed skapas ocksårationaliseringsmöjligheter inom statsförvaltningen.Landsting och kommuner har också ett ansvar förfolkhälsofrågor, liksom företagshälsovården. Det är därförviktigt att samordnar sitt arbete meddessa för att samhällets tillgängliga resurser skall kunnautnyttjas så effektivt som möjligt.I avvaktan på ett folkhälsoinstitut är det viktigt att detarbete för en bättre folkhälsa som bedrivs centralt,regionalt och lokalt samt inom olika sektorer som hälso- ochsjukvården, utbildningen, idrotten, kulturen ochkommunikationsväsendet, stimuleras och utvecklas.Det är viktigt att satsa offensivt inom olika delområden.I särskilda motioner har vi lyft fram åtgärder mot tobak,åtgärder mot missbruk och åtgärder mot HIV. I motionenAlla barn är våra barn behandlas barnolycksfalleningående.I den här motionen vill vi lyfta fram följandefolkhälsofrågor:Kost och motionFelaktiga matvanor utgör tillsammans med rökning deviktigaste riskfaktorerna för insjuknande i hjärt-kärlsjukdom och cancer. har som nämntsuppskattat att av cancerfallen orsakas avkostfaktorer. Felaktig kost bedöms ligga bakom avkranskärlssjukdomarna.Redan i början av l960-talet kom de förstakostrekommendationerna där man påpekade betydelsen avbegränsning av fettintaget och vikten av fiberrik kost. Sedandess har dessa rekommendationer presenterats i mångaolika sammanhang och kunskaperna om kostens betydelsebevisligen ökat, men effekten på kostvanorna har varitobetydlig.Motion kan motverka övervikt som är riskfaktor förflera sjukdomar. Motion kan bidra till en sänkning av högtblodtryck och förbättring av andning och cirkulation och enökning av fysisk arbetsförmåga. Risken för skador minskareftersom motion förbättrar såväl balans somrörelsekontroll.Mycket står således att vinna med en förbättring avkostoch motionsvanorna. Det är viktigt att såväl statligamyndigheter som landsting, kommuner, skola, förskola ocholika frivilligorganisationer (t.ex. idrottsrörelsen)stimuleras att arbeta med detta.Förskolan och skolan har här ett särskilt ansvar.Måltiderna bör tas till vara som pedagogiskt instrument. Iskolan bör eleverna kunna ta aktiv del i arbetet medsammansättning och kostnadsberäkning av matsedeln.Måltidsmiljön bör utformas så att eleverna får respekt förmåltidens betydelse för hälsan. Program bör utvecklas förhur detta skall kunna genomföras i skolorna.Motionsaktiviteter har minskat bland ungdomar undersenare år. Bland de yngre är deltagandet i idrottsföreningarhögt men sedan sjunker deltagandet under tonåren. Vartredje flicka och var fjärde pojke promenerar inte ens undersin fritid.Det är därför viktigt att idrottsämnet utvecklas ochbevaras på skolans alla stadier, så att alla ungdomar fårkunskap om motionens betydelse och i vilka former mankan motionera utan att för den skulle behöva ägna sig åttävlingsidrott. Idrottsämnet bör fortsätta att utvecklas motett hälsoämne vars huvuduppgift är att få alla eleverintresserade av att sköta sin kropp och hälsa samt att skapaett livslångt intresse för fysisk aktivitet.Sexuallivets hälsoriskerGenitala infektionerStatistik från statens bakteriologiska laboratorium(SBL) visar att antalet fall av den sexuellt överförbarasjukdomen klamydia fördubblats under l980-talet. l990anmäldes 29 3l9 fall. Framför allt drabbas unga människormed hög sexuell aktivitet, många partnerbyten ochbristande kunskaper om hur sjukdomen sprids.Det är kvinnorna som utsätts för den allvarligastekomplikationen av klamydiainfektionen. Äggledarna kaninfekteras och lödas ihop med risk förutomkvedshavandeskap och barnlöshet som följd. Av de cal 600 nya fall av kvinnlig ofruktsamhet som diagnosticerasvarje år beror ungefär hälften på klamydiainfektion.Barnlöshet innebär en stor psykisk påfrestning för pareti fråga och deras förhållande. Där barnlösheten beror påhoplödda äggledare kan s.k. provrörsbefruktning prövas.Väntetiderna är , resultaten än så länge intesärskilt goda och kostnaderna höga. Man räknar med ca per levande fött barn.Också nyfödda barn kan infekteras med klamydiaöverförd från modern med lunginflammation ochinflammation i ögats bindehinna som följd. Dettaunderstryker ytterligare vikten av att förebyggaklamydiainfektionerna genom tidig diagnos ochbehandling.En mer gynnsam utveckling har konstaterats för tvåandra genitala infektioner: gonorré och syfilis. Under l990diagnosticerades l l00 fall av gonorré och 88 fall av syfilis.Kondylom är en virussjukdom som det är viktigt attåtgärda eftersom den kan vara en bidragande orsak tillkvinnors cellförändringar på livmodertappen och mänsutveckling av peniscancer.HIV är den allvarligaste sexuellt överförbara sjukdomeneftersom vi inte har något effektivt läkemedel eller vaccinmot den och den har ett dödligt förlopp. Av de 2 575 fall av HIV-positiva personer som anmälts till SBLt.o.m. l990 var l 788 smittade på sexuell väg. HIV behandlas som tidigarenämnts i en särskild motion.AborterÅr l975 trädde abortlagen i kraft vilket innebar attkvinnor fick möjlighet att själva bestämma om de villefullfölja en graviditet eller ej fram till l2:egraviditetsveckan. Mellan l2:e och l8:e graviditetsveckanskall kvinnor som vill avbryta sin graviditet ges särskildrådgivning. Efter l8:e graviditetsveckan får abort endastgöras på särskilda grunder efter tillstånd av socialstyrelsen.Under de första åren efter abortlagens införandesatsades intensivt på abortförebyggande åtgärder. Nyametoder för att förmedla sex- och samlevnadsundervisningutvecklades. Användningen av p-piller var hög. Sedantrappades verksamheten ner.Antalet aborter ligger nu oroande högt, ungefär 37 000per år mtosvarande 21,5 aborter per l 000 kvinnor i åldernl5-44 år. l985 var motsvarande siffror 30.800 (l7,7).Samtidigt har användningen av p-piller gått ner. l985uppskattades att 260 av l 000 kvinnor i åldersgruppen l5-44år använde p-piller. l989 var motsvarande siffra 215och l990 beräknas den stanna vid knappt 200.ÅtgärderRiksdagen har behandlat abortfrågan vid flera tillfällen.I ett betänkande (1990/91:SoU4) gick man bl.a. folkpartietliberalernas yrkanden i motion 1989/90:So459 till mötes ochgav regeringen till känna ''att det abortförebyggandearbetet måste bedrivas aktivt och att kommuner ochlandsting noga måste analysera behovet av åtgärder för attåstadkomma en minskning av aborterna och avsättaresurser för detta arbete''. I betänkandet betonades attungdomarna är en mycket viktig grupp att nå i detförebyggandet arbetet. Man lyfte också fram de särskildaungdomsmottagningarnas betydelse och socialstyrelsenshandlingsprogram för att förebygga aborter. Utskottetförutsatte att regeringen snabbt prövar de förslag isocialstyrelsens handlingsprogram som förutsätterregeringens medverkan.En abort är alltid en traumatisk upplevelse för dem somberörs. Dagens höga aborttal är ett tecken på att samhälletsabortförebyggande insatser är otillräckliga. Det är därförviktigt att man på riksplanet och i landsting och kommunerintensifierar sina insatser i abortförebyggande syfte. Särskiltviktigt är det att ungdomsmottagningarna bevaras och fårerforderliga resurser.De abortförebyggande insatserna bör samordnas medarbetet att förebygga sexuellt överförbara sjukdomar.Hälsoupplysning är här en viktig insats. Information börriktas till många grupper, t.ex. elever, värnpliktiga,invandrare samt personal som i sitt arbete möter olikaungdomsgrupper som lärare, skolhälsovårdspersonal,militärbefäl och fritidsledare. Kvinnor som just genomgåtten legal abort är viktiga att nå med upplysning om hur mankan skydda sig mot ytterligare oönskade graviditeter.Alltför ofta kommer nämligen kvinnor tillbaka förytterligare avbrytanden.Dessutom bör en undersökning genomföras för att tareda på varför preventivmedel inte används. Ligger rädslaför biverkningar bakom den sjunkande försäljningen av p-piller eller är det kostnadsskäl som gör att kvinnor inteanvänder dem och varför används inte andrapreventivmedel i stället?Olycksfall och andra skadorI dör tio personer till föjd av olycksfall,600 personer tas in på sjukus för vård på grund av skador,400 barn skadas så svårt att det leder till en läkarkontakt och300 personer sjukskrivs till följd av olycksfall i arbetet.Skadornas mänskliga och samhällsekonomiska följder äruppenbara.Jämförd med annan ohälsa är förutsättningarna förförebyggande arbete inom detta område goda. Användningav skyddshjälm, bilbälte m.m. är lättare att få acceptans förän exempelvis förändringar i kost.Genom att systematiskt genomföra förebyggandeåtgärder lyckades man i minskaolycksfallen i hemmet, trafiken och arbetet . Ikontrollkommunen såg man ingen motsvarandesänkning.För en del skador har vi heltäckande statistik, t.ex.trafik- och drunkningsolyckor. Om andra, somidrottskador, skador till följd av våld och övergrepp påbarn, kvinnor och åldringar har vi dålig kunskap. Vi anserdet viktigt att beslut om en länsvis registrering avskador av samtliga fall som kommer i kontakt med hälso-och sjukvården förverkligas. Med hjälp av sådana uppgifterkan vi få kännedom om arten och omfattningen av skadornaoch få helt andra möjligheter att förebygga dem. Vi fårockså möjlighet att uppskatta deras kostnader ochkonsekvenser.TrafikolyckorUnder l980-l989 såg man en ökning av antalettrafikskadade, sannolikt som ett resultat av den ökandetrafiken. För l990 har enligt preliminära uppgifter fråntrafiksäkerhetsverket antalet dödsolyckor sjunkit till 684.Detta kan stå i samband med en minskning av biltrafiken.Under de första tio månaderna minskadebensinförbrukningen med 3,. Man beräknar att densammanlagda minskningen av bensinförbrukningen för helaåret kommer att bli 4%.Av de dödade och skadade personerna är nästan tvåtredjedelar män. Ungdomar i åldern l8-20 år är mest utsattaför trafikskador. Risken att dödas i trafiken som cyklist ellermotorcyklist har minskat medan risken förgående och mopedister är i stort sett oförändrad.Även om skadeutvecklingen inom trafikområdet tycksutvecklas åt ett gynnsamt håll återstår mycket att göra föratt vända utvecklingen. Här kan, utövertrafiksäkerhetsverket, skolan, de som är ansvariga förvärnpliktsutbildningen, fritidsledare m.fl. göra viktigainsatser. Frågan behandlas vidare i liberalernaskommittémotion om trafiksäkerhet.SjälvmordSjälvmord är dubbelt så vanligt hos män som blandkvinnor i de flesta yrkeskategorier. Undantag utgörläkarkåren där självmordsfrekvensen är betydligt högrebland kvinnorna än bland männen. En analys av de socialaförhållandena kring den som begått självmordet visar attmännen befunnit sig i en miljö med hög arbetslöshet ochdålig ekonomi. Kvinnorna däremot har levt under motsattaförhållanden, dvs. där det finns gott om arbete och en godsocial standard. Andra faktorer som spelar in är högarbetsbörda, brist på handledning och möjligheter att självstyra sitt liv, liksom sjukdom och familjesocialaförhållanden. Särskilt oroande är mycket unga människorssjälvmordsfrekvens.Många av dessa människor har före självmordet visatolika tecken på att allt inte står väl till. Här behövs ökadinformation till såväl anhöriga som arbetskamrater om hurde bör handla för att förhindra en så desperat handling somsjälvmord.Såväl kunskapsutvecklingen som kunskapsspridningenom självmord och deras förebyggande behöverintensifieras. Vi anser att detta är en viktig uppgift för såvälett kommande folkhälsoinstitut som socialstyrelsen.Socialstyrelsens allmänna råd ''Att förebygga självmordinom hälso- och sjukvården'' (Allmänna råd l990:8) är ettled i ett sådant arbete.Insatser för invandrareInvandrarnas inställning till ohälsa, sex- ochsamlevnadsfrågor m.m. skiljer sig från våregen, vilket man måste ha i åtanke när man utformar ochgenomför olika hälsoupplysningsaktiviteter. En delinvandrare, framför allt kvinnor, kan varken skriva ellerläsa och kan därför inte tillgodogöra sig skriftliginformation.Det är därför viktigt att socialantropologiska studiergenomförs kring våra invandrares inställning till hälsa ochatt hälsoupplysningen avsedd för dem utformas medutgångspunkt från sådana studier och i samverkan medinvandrargrupperna själva.Hälsofostran i undervisningenEn förutsättning för att kunna förebygga ohälsa specielltnär det gäller sjukdomar beroende på hälsoskadligalivsstilar är att människor har kunskap om sin egen kropp,om hälsoproblem och deras orsaker samt möjligheterna attförebygga dem. Denna kunskap bör förmedlas redan underskoltiden.Vi föreslår att förbättrad hälsofostran ingår som ettobligatoriskt moment i skolans undervisning. Om manlämnar skolan utan kunskaper om hur man kan sköta sinegen hälsa är man dåligt för livet. En del av dennaundervisning kan utgöra ett inslag i idrottsämnet som juutvecklas mot ett hälsoämne.Riskvärdering och prioriteringarFör såväl allmänhet som myndigheter är det ofta svårt attvärdera storleken och betydelsen av olika risker. Få har enklar uppfattning om vad som är farligast -- att röka encigarett eller två , att köra bil till och från arbetet,att korsa en gata eller att ta ett huvudvärkspulver.Det finns också en hälsoekonomisk aspekt påriskvärdering och förebyggande insatser. I avresursbrist då vi inte kan göra allt vi skulle önska måste viha kunskap om kostnader och vinster och konsekvenser avolika förebyggande insatser. Är det t.ex. kostnadseffektivtmed en stor annonskampanj eller kan man nå sammaresultat på annat sätt? Skall man satsa på insatser som hosmånga förebygger ett relativt lindrigt hälsoproblem ellerskall resurserna sättas in på mera sällsynta problem men avallvarlig art?Dessa frågor inrymmer svåra etiska ställningstagandensom fordrar ett bra kunskapsunderlag om riskernas storlek,kostnader för olika insatser och kostnader förkonsekvenserna av olika åtgärder. Vi saknar praktiskttaget helt sådan information. Det är därför angeläget vid genomförande av olika förebyggande aktivitetergör en hälsoekonomisk analys av insatserna. Vi anser attsådana studier bör genomföras både vid folkhälsoinstitutetoch ute i landet, bl.a. vid de samhällsmedicinska enheternai samband med genomförande av olikahälsoupplysningsaktiviteter och andra förebyggandeprojekt. Med hänvisning till det anförda hemställsl. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ettfolkhälsoinstitut och dess uppgifter,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kost och motion, särskilt iskolan,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder beträffande aborter ochsexuellt överförbara sjukdomar,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ungdomsmottagningar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en undersökning rörandepreventivmedelsanvändning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förebyggaolycksfall, andra skador och självmord,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skade- ocholycksfallsregistrering,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda insatser kring hälsa ochhälsoupplysning för invandrare,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hälsofostran som ettobligatoriskt moment i skolans undervisning,1]8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riskvärdering ochhälsoekonomisk värdering av förebyggande insatser.