mot · GE02N88 · 1991-03-12 00:00:00 — avser att minska sinakoldioxidutsläpp med till år 2005.Australien, , och har redanbeslutat om en 20-procentig reduktion . Fleraländer förbereder liknande beslut.Regeringens motstånd mot koldioxidtaket var lätt attförstå så länge den stod kvar vid linjen att påbörjanedläggningen av kärnkraftverk . Ettkoldioxidtak skulle då omöjliggöra byggandet aversättningskraftverk. Men när nu regeringen inte längresäger sig vilja ersätta kärnkraften med fossilkraftproduktion kvarstår egentligen inte längre behovet avatt med olika slags metoder ignorera eller upphävariksdagens beslut om koldioxidtak.Vi anser, liksom tidigare, att koldioxidtaket inte fåröverskridas. De svenska utsläppen skall därför framgentunderstiga nivå. Därutöver anser vi att de svenskakoldioxidutsläppen skall minskas till år2005.För att skall klara dessa långtgåendeminskningar fordras en genomarbetad klimatstrategi somfrämst riktas mot energi- och trafiksektorn. I första handmåste denna vila på ekonomiska incitament i form avdifferentierad beskattning av olika energiformer utifrånderas klimat- och miljöpåverkan.5. Miljöanpassad beskattningVi har tidigare lagt fram förslag om en genomgripandeförändring av energibeskattningen i . Grunden fören ny energibeskattning bör vara omtanken om miljön.Därför bör nuvarande punktskatter på bränslen ochenergi ersättas med en koldioxidrelaterad skatt. Varjebränsle bör således beskattas utifrån hur storakoldioxidutsläpp som uppstår. Ju större koldioxidutsläpp,desto större beskattning. Biobränslen ger inte upphov tillnågra varaktiga utsläpp av koldioxid. Därför bör inte hellernågon koldioxidskatt utgå på biobränslen. Det innebärockså att vatten- och kärnkraftsproducerad elenergi intebelastas med någon skatt. Reglerna för uttag avmervärdeskatt ändras inte, med ett undantag -- försäljningav värme eller ånga bör ha momssatsen noll. Därigenomkan den miljövänliga tekniken i fjärrvärmen tillvaratas.Omläggningen av energibeskattningen bör inledningsvisske inom ramen för ett oförändrat skatteuttag frånenergisektorn. Den pågående Europaintegreringenkommer emellertid att leda till en lägre skattebelastning påbland annat energi.5.1 Effekter för biobränslenRegeringen föreslår en rad subventioner i syfte attfrämja framväxten av efterfrågan på biobränslen. Sådanaåtgärder kommer inte att vara effektiva. Investeringar ifastbränsleanläggningar, särskilt för biobränslen, ochbiobränsleodlingar är mycket dyrbara. Tillfälligasubventioner kommer inte att ge tillräckligt långsiktigaspelregler för att olika aktörer skall vara beredda att satsapå ny teknik.Det av oss tidigare framlagda beskattningsförslagetskulle ge en sådan långsiktig konkurrensfördel för olikabiobränslen.LRF:s näringspolitiska sektion har i en promemoria1990--12--04 beträffande konsekvenserna av olikabeskattningsförslag skrivit:De beskattningsregler som införs 1991--01--01medför:att konkurrenskraft skapas för inhemskabränslen i befintliga hetvattencentraler.attkonverteringar från fossila bränslen till inhemska bränsleni befintliga hetvattencentraler knappast kommer tillstånd. Det gäller speciellt i mindre anläggningar där denspecifika konverteringskostnaden är hög. Möjligen kankolanläggningar konverteras om investeringskostnaden ärlåg.att konkurrenskraft skapas för inhemska bränslen vidnyinstallation av hetvattencentraler.Vidare skriver LRF att det moderata förslaget innebär:-att konkurrenskraft skapas för inhemska bränslen ibefintliga och nya hetvattencentraler.attkonvertering från kol- och gasoleldadehetvattencentraler till inhemska bränslen blir lönsam.Konkurrenssituationen gentemot olja och gas är mertveksam.att konkurrenkraft skapas för inhemskabränslen i såväl befintliga som nybyggdakraftvärmeanläggningar.att konvertering frånkoleldade kraftvärmeanläggningar till inhemskabränslen har förutsättningar att bli lönsam.Man kan således konstatera att det moderatabeskattningsförslaget, som är utformat med hänsyn tillmiljöpåverkan, ger de bästa förutsättningarna för en storframtida biobränsleanvändning i Sverige.6. Regeringens förslagKostnaderna för att regeringen skulle få de två andrapartiernas hjälp att komma ur den energipolitiska låsningsom regeringens egen politik givit upphov till utgörs avomfattande subventioner till s.k. energihushållning och föratt främja olika slag av biobränslen.6.1 EnergisparandeRegeringen föreslår att under femår skall satsas på upphandling och introduktion avenergieffektiva produkter, processer och system.Huvuddelen av medlen skall användas förteknikupphandling.Erfarenheterna från denna typ av speciellt inriktadesubventionssystem är dessvärre dåliga. Under slutet av1970-talet och genomfördes storastatliga satsningar på ny energiteknik -- satsningar somendast till ringa grad kom att bli kommersiellt applicerbara.Stöd till energiteknik bör utgå enligt samma regler ochvillkor som för annan ny teknik. Styrelsen för tekniskutveckling bör enligt vår mening ha ett övergripande ansvarför att följa och stödja ny teknik på detta område.Regeringens förslag om anslag på bördärför avvisas.Regeringen föreslår även statligt stöd med högst 25procent av kostnaderna till energieffektiva demonstrations-och pilotanläggningar inom industrin. Detta stöd skall utgågenom energiteknikfonden. Regeringen föreslår attenergiteknikfonden skall tillföras avbudgetmedel bland annat för detta ändamål. Enligt vårmening finns det inte skäl för särskilda statliga medel tilldenna typ av demonstrations- och pilotanläggningar.Regeringen föreslår också särskilda insatser medinformation till mindre och medelstora icke-energiintensivaindustrier. Det huvudsakliga skälet för ett bristande intresseför energibesparande åtgärder från dessa företags sida ärtroligen att de har viktigare kostnadsproblem att angripa ände för dessa företag relativt låga energikostnaderna.Regeringen konstaterar att flera branschorganisationerredan har engagerat sig i frågan. I den månenergikostnaderna kan påverkas i nämnvärd grad bör detvara i branschorganisationernas och de enskilda företagensintresse att tillvarata information. Ett särskilt statligt stödtorde inte vara nödvändigt.Regeringen föreslår också att arbetet medenergideklarationer för bland annat hushållsapparaterintensifieras. Ett sådant arbete kan vara av värde förenskilda hushåll och företag. Vi utgår från att det arbetesom initieras inom ramen för nordiska ministerrådet medtanke på medlemskap i inte innebär att dessanormer uppfattas som handelshindrande av EG. Det ärockså viktigt att energihushållningsdeklarationen utformasmed hänsyn till övergripande konsumentintressen. Detfinns givetvis andra egenskaper hos en apparat änenergihushållning som är relevanta för en konsument attbedöma innan ett köp görs.Regeringen föreslår att den av regeringen föreslagnanäringspolitiska myndigheten i samverkan med berördamyndigheter bör se över olika regelsystem i syfte att ändraregler som motverkar effektiv el- och energianvändning.Regeringen skriver också att det är angeläget attförändringarna inte medför ökat krångel.Om en verklig avreglering är regeringens avsikt har viingen invändning. Det finns dock risk för att åtgärdernatrots allt kommer att leda till nya krångliga regler somförsvårar för marknadens aktörer att fatta vettiga beslut.Effektiv energianvändning kan inte kommenderas framgenom statliga administrativa regler. I stället bör enomfattande avreglering av bland annat boverketsföreskrifter genomföras i syfte att bland annat ge ökademöjligheter att i bostadsbyggande och förvaltning ta vara pålönsamma energieffektiviseringar.6.2 SkatteförslagRegeringen föreslår att allmän energiskatt inte skalluttas på bränsle i kraftvärmeanläggningar, men attkoldioxidskatt dock skall tas ut. Det är knappast en logiskslutsats. I ren kraftproduktion befrias bränslet från bådekoldioxidskatt och allmän energiskatt. Regeringens förslagär ett exempel på hur inkonsekvenser i regeringensenergibeskattningssystem försämrar konkurrenskraften förbiobränslen.Som ovan framhållits skulle vårt förslag innebära attmervärdeskatt inte uttas vid försäljning av värme frånkraftvärme- eller fjärrvärmeverk. Det skulle stärkakonkurrenskraften för denna typ av värme i förhållande tillenskilda värmepannor. En sådan åtgärd skulle dessutominte, som regeringens förslag, missgynna biobränslen.Regeringen föreslår vidare att el som förbrukas i s.k.avkopplingsbara elpannor i fortsättningen skall beskattas.Systemet med avkopplingsbara pannor har varit etteffektivt sätt att utnyttja de variationer i elproduktionensom är ofrånkomliga på grund av den stora andelenvattenkraft och kärnkraft i det svenska elsystemet. Undervissa tider eller vissa tider kan detuppstå överskott på elkraft, som på ett bra sätt kan ersättamiljöfarliga bränslen. Mot bakgrund av att vi förordar eni grunden mindre styrande energibeskattning som gör detmöjligt att använda ledig överskottsel under lönsammaformer utan att snedvrida konkurrensen yrkar vi avslag påregeringens förslag.6.3 ElproduktionssubventionerRegeringen föreslår stöd för nyinvesteringar respektiveombyggnad av kraftvärmeanläggningar för biobränslen.Även för existerande anläggningar skall ett stöd utgå.Sammanlagt skall detta stöd uppgå till en miljard kronor.Som vi ovan framhållit är vårt beskattningsförslag enbättre grund för en långsiktig och uthållig introduktion avbiobränslen i det svenska energisystemet.Regeringen föreslår också sammanlagt 250 miljonerkronor för ett särskilt investeringsbidrag medupp till av investeringskostnaden för vindkraftmed en effekt av minst 60 kW. Med nuvarande kostnadsbildskulle inte ens ett så stort investeringsbidrag räcka för attmotivera enskilda aktörer att kommersiellt satsa påvindkraft. Vindkraft kan spela en viss roll försvensk energiförsörjning. Det krävs dock ytterligareteknikutveckling.Staten bör inte lämna något särskilt investeringsbidragmen bör över perioden anvisa förteknikutveckling.Regeringen föreslår också ett 25-procentigtinvesteringsbidrag för solvärmeanläggningar. Ävensolvärme bör introduceras på sina egna villkor. Forskningoch utveckling bör ske inom ramen för de anslag som redani dag finns inom energiområdet. Medel frånenergiteknikfonden bör kunna utnyttjas.6.4 Bidrag till etanolproduktionI samband med jordbrukspolitiska beslut ijuni 1990 beslöts att lantbrukare som varaktigt för arealerur livsmedelsproduktion bland annat skall få en så kalladomställningsersättning. I energiöverenskommelsen ochsedermera den energipolitiska propositionen framhålls attomställningsersättning även skall kunna utgå då spannmålodlas för produktion av etanol. I sådana fall skallomställningsersättningen, som primärt tillfaller de enskildalantbrukarna såsom en ägarandel för lantbrukarenöverföras till etanolfabriken.Det blir därmed i praktiken de enskilda lantbrukarnasom kommer att avgöra om svensk etanoltillverkning urspannmål kommer att etableras.Etanolgruppen -- som på regeringens uppdragsnabbutredde förutsättningarna för svensketanolproduktion -- konstaterade att det inte finnsnågra företagsekonomiska förutsättningar för svensketanolproduktion. Produktionskostnaderna beräknasuppgå till per liter. Detta skall jämföras medimportpriset som beräknas uppgå till 2,50--2,perliter.I propositionen framgår det också att innanetanolproduktionen etableras måste ''eventuellahandelspolitiska konsekvenser först ha klarats ut''. Bakomdenna formulering döljs troligtvis det faktum att det inte gåratt skydda den svenska etanolproduktionen med hjälp avgränsskydd. Etanol klassas som en industriråvara och densvenska marknaden är därför öppen för import av billigutländsk etanol.Vi motsätter oss inte att lantbrukarna ges möjlighet attomvandla omställningsbidrag till andelar i etanolfabriker.De bör emellertid vara medvetna om att framtidaetanolproduktion inte kan stödjas med budgetmedel ellerandra subventioner.I debatten framhålls ofta etanolens miljömässigafördelar. Etanolgruppen räknade med en övergång tilllåginblandning av etanol i en femtedel av såld bensinvolym.Detta skulle innebära att koldioxidutsläppen frånpersonbilstrafiken skulle kunna reduceras med ca 1procent. Denna miljöeffekt är förhållandevis marginell.6.5 EnergiforskningenRiksdagen har anvisat över 5 miljarderkronor till energiforskning. Inkluderas även anslag förutveckling och demonstration av ny energiteknik har totaltöver i löpande penningvärde anslagitsunder . Därutöver har investeringar iutveckling och demonstration av ny energiteknik gjorts avbland annat , privata kraftföretag och SvenskEnergiutveckling AB.Trots betydande insatser på energiforskningsområdet,framför allt rörande förnyelsebara energikällor, haregentligen inga nya kommersiella genombrott gjorts.Mot bakgrund av de senaste tio årens utveckling bordenya prioriteringar göras på energiforskningsområdet.Växthuseffekten kan utgöra ett hot mot de grundläggandelevnadsbetingelserna på jorden. Därför måsteklimatforskningen prioriteras. Det är vidare av vikt attutreda hur det ökande behovet av elkraft kan tillgodoses iframtiden. Det framtida behovet av elkraft för olikamiljöförbättrande åtgärder inom industri- ochhushållssektorn bör kartläggas.Den svenska energiforskningen genomsyras av tydligapolitiska ambitioner. Riksdagsbeslutet om att kärnkraftenskall vara avvecklad fram har i stor utsträckningpräglat forskningsinsatserna. Forskningen måste, enligt vårmening, präglas av realism och inte av politisktönsketänkande. Det är därför angeläget att tidigareforskningsprojekt utvärderas. Enligt vår mening böranslaget till energiforskning fastställas till 300 miljonerkronor för kommande budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de riktlinjer förenergipolitiken som anges i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående förutsättningar för hurolika energislag skall utvecklas,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tidigare uttalanden om avveckling av tvåkärnkraftsreaktorer /96 inte längre äger giltighet,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tidigare uttalanden om att all kärnkraft skall varaavvecklad inte längre äger giltighet,5. att med avslag på regeringens förslag i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till upphandling och introduktion avenergieffektiv teknik,6. att med avslag på regeringens förslag i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till energieffektiv teknik i lokaler ochbostäder,7. att med avslag på regeringens förslag i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till demonstrations- och pilotanläggningarinom industrin,8. att med avslag på regeringens förslag i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till kraftvärmeproduktion med biobränslen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd ur energiteknikfonden,10. att med avslag på regeringens förslag idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till investeringar i vindkraftverk,11. att med avslag på regeringens förslag idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till solvärmeanläggningar,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till etanolproduktion,13. att med avslag på regeringens förslag idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energiforskningen,14. att avslår regeringens förslag till lag omändring i 2 § lagen (1957:262) om allmän energiskatt,15. att bemyndigar regeringen att /92 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med stöd till forskning och utveckling inomenergiområdet som, inräknat redan fattade beslut, innebäråtaganden om . för /93, . för /94, . /95, . för /96,. för /97 samt . /98,16. att till Energiforskning för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag av ,17. att till Vissa åtgärder för effektivareanvändning av energi för /92 anvisar ettreservationsanslag av ,18. att avslår regeringens förslag att till Insatserför ny energiteknik för /92 anvisa ettreservationsanslag av ,19. att till Utveckling av vindkraft /92 anvisar ett reservationsanslag av .