mot · GE02So627 · 1991-01-25 00:00:00 — Barnomsorgen har varit föremål för enintensiv debatt. Olika former av barnomsorg hardiskuterats. Det beslut som tog om enfullt utbyggd barnomsorg fram kommer inte attkunna infrias. Hur barnomsorgen utformas, liksom antaletplatser, styrs av politikernas vilja att möta barns behov ochföräldrarnas efterfrågan av barnomsorg.En utbyggd barnomsorg är en absolut förutsättningför att vi skall nå jämställdhet mellan män och kvinnor. Denär också en förutsättning för att föräldrarna skall kunnaförvärvsarbeta i trygg förvissning om att deras barn får engod omvårdnad. Men framförallt är god omsorg, stöd ochstimulans en förutsättning för att barnen skall kunna byggaupp en beredskap för skolan och vuxenlivet.Den stora efterfrågan på barnomsorg tyderpå att den kommunala barnomsorgen, med välutbildad ochmotiverad personal, pedagogisk verksamhet och godomsorg är den omsorgsform som bäst svarar mot barns ochföräldrars behov.Lagstadgad rätt till barnomsorgKommunala daghem är ännu den dominerande och mestefterfrågade formen av barnomsorg. Trots detta har andraformer av barnomsorg ökat.Vi vet att vissaföräldrakooperativ fungerar som bra alternativ tillkommunala daghem. Familjedaghem och påtvingadeföräldrakooperativ anser ärövergångsformer på vägen till full behovstäckning.För att riksdagsbeslutet om en god barnomsorg för allabarn skall bli verklighet krävs:att fastställer nytidpunkt för när full behovstäckning av barnomsorg skavara nådd,att tar sitt ansvar genom att lagstiftaom rätten till barnomsorg,att kommunerna tar sitt ansvarför utbyggnaden,att öppettiderna är anpassade tillbehoven,att avgifterna sätts så att ingen tvingas att avståfrån barnomsorg.Personalen i förskolanFörskolan i form av daghem och deltidsgrupp är denomsorgsform som har förutsättningarna att leva upp tillmålsättningarna för en utvecklad pedagogisk verksamhet.En god barnomsorg förutsätter också en god omsorg ompersonalen. Överinskrivning av barn, underbemanning ochvikariebrist liksom små möjligheter till fort- ochvidareutbildning inom yrket har lett till att mer än hälften avde förskollärare som utbildats har lämnatyrket. Detta är ett gigantiskt resursslöseri.Personalbristen inom barnomsorgen kommer, om inteytterligare åtgärder vidtas, att vara stor . Skillnaden mellan den beräknade tillgången och detuppskattade behovet av förskollärare kommer attvara 14 000 enligt beräkningar. Därförbehövs flera utbildningsplatser både på 50- och 100-poängsutbildningarna.Arbetet i förskolan är ett lagarbete där varje situation ivardagen är ett tillfälle för barnen till utveckling ochinlärning. Därför är det så viktigt att all personal harpedagogisk kompetens och goda kunskaper om barnsutveckling. uppfattning är därför attbarnskötare och obehörig personal bör erbjudasvidareutbildning för att man skall få en enhetligpersonalkategori.En ändamålsenlig fortbildning är en viktig faktor för attlocka till sig ny personal och behålla den erfarna, därför ärdet mycket otillfredsställande att kommunerna inte haranvänt de tilldelade medlen för fortbildning. Vänsterpartietföreslår att kommunerna, efter ansökan och redovisning avfortbildningsplaner till , skall fåfortbildningsmedlen inom den anvisade budgetramen.Kvalitén i fortbildningen är även den viktig och denefterfrågan som finns hos berörd personal visar att detbehövs ett utbud av 10-poängskurser med olika inriktningpå högskolorna. Vi har därför i högskolemotionen anvisatmedel till utbildning för förskolan.Barn med särskilda behovFörskolan är till för alla barn men har ett särskilt ansvarför barn som behöver särskilt stöd i sin utveckling. Barnmed behov av särskilt stöd ökar inom barnomsorgen.Barnomsorgen måste ha en kvalité som tillgodoser dessabarns behov av stöd och stimulans i sin utveckling. Omkommuner har en större kostnad än den summa som anvisasi förordningen (1990:1188) skall kommunen kunna sökaextra förstärkningsbidrag hos . Invandrar-och flyktingbarn behöver stöd i form av bl amodersmålsträning. har antalet barnmed annat hemspråk än svenska ökat med ca 3 000 barn perår. I årets anslagsförslag föreslås dels en ny konstruktion förutbetalning av medlen, dels en faktisk minskning avbidragssumman totalt. Vi tror att formen för utbetalning ärbra, men ifrågasätter om anslaget överensstämmer medbehovet. Det är svårt att beräkna om anslaget räckereftersom de nya förordningsbestämmelserna inte redovisasi propositionen.StatsbidragenÅr 1980 finansierades barnomsorgen till avstatsbidrag. var andelen nere i . Vi villdärför genomföra en satsning på barnomsorgen med 1,1miljarder kronor. Denna finansieras inom ramen för det''kommunala stödpaketet'' som anvisat imotioner angående ekonomi och skattepolitik. Detkommunala stödpaketet skall träda i kraft från den 1 januari1992.Statsbidraget till barnomsorg finansieras genom ensärskilt angiven barnomsorgsavgift. Denna avgift tas ut avalla arbetsgivare och egenföretagare och utgör av löneunderlaget. Prognosen för statens inkomsterav denna avgift är för /92 14 , medan anslaget förbarnomsorgen är 13 . Denna underbudgetering har funnits sedanår 1978 och enligt en uträkning av () är den summasom staten undanhållit barnomsorgen omräknad i dagenspenningvärde nu uppe i 25--30 miljarder. Vänsterpartietanser att statens inkomst av barnomsorgsavgiften i sinhelhet skall budgeteras för barnomsorgen.Enhetliga och låga taxorAtt avgiftsfinansiera sociala tjänster strider mot dengenerella välfärdspolitiken, eftersom det slår hårdast motlåginkomsttagarna. De undersökningar avbarnomsorgstaxorna som gjordes visadebland annat en oacceptabelt hög variation mellan olikakommuner. Det finns anledning att anta att dettaförhållande inte har förbättrats och att många föräldrar pågrund av höga avgifter inte anser sig ha råd att efterfrågaden barnomsorg som de skulle behöva. Vi anser att SCB isin efterfrågeundersökning även tar med frågor ombarnomsorgstaxans betydelse för föräldrarnas val avbarnomsorg.Effektivare resursutnyttjandeVi i försvarar den kommunalabarnomsorgen mot borgerliga nedskärningar ochprivatisering, men vi gör det inte villkorslöst. Tvärtom är viytterst kritiska på många punkter och kräver en djupgåendedemokratisering. Att decentralisera beslutsbefogenheteroch pengar är viktigt. Den enskilda institutionen bör ledasav en styrelse bestående av personal och föräldrar. Mål,medel, kvalité och utvärdering för och av verksamheten börgöras av berörd personal och politiker efter obligatoriskamål- och utvärderingsdiskussioner. I ett kärvt ekonomisktläge är det mycket viktigt att nödvändiga besparingar skergenom att skära i onödig byråkrati i stället för att minskaden direkta verksamheten. Brukarinflytande kan baraåstadkommas genom att brukarna ges verklig möjlighet attvara med och besluta om hur de medel som politikernafördelar skall användas.Att stärka medborgarnas inflytande över kommunensverksamhet i stort och brukarnas inflytande över denenskilda institutionen brådskar. Därför behövs förexempelvis barnomsorgen klara besked till kommunernaom personals och brukares rätt att delta i beslutsprocessen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kommunalbarnomsorg,2. att beslutar om en ny plan för fullbehovstäckning av barnomsorg,3. att hos regeringen begär förslag till lag omrätten till barnomsorg,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av personal inombarnomsorgen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till barn med särskildabehov,6. att beslutar anslå . utöver vad regeringen har föreslagit tillbarnomsorg i enlighet med vad i motionen sägs om''kommunalt stödpaket'',7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsgivaravgiften tillbarnomsorg också skall användas till detta ändamål,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen sägs om personal- och brukarinflytande föratt få en effektivare barnomsorg.