mot · GE02A454 · 1991-01-25 00:00:00 — Efter med positiv utveckling avsysselsättningen i blev 1990 ett sämre år.Varslen ökade och omfattade ca 1 000 personer.Arbetslösheten för länet i dess helhet uppgick idecember 1990 till . Kommuner som och hararbetslöshetstal som tillhör de allra högsta i landet. Särskiltför kvinnor och ungdomar kan arbetsmarknadssituationennu komma att bli mycket besvärlig.Svag befolkningsutvecklingKonjunkturnedgången avspeglas ibefolkningsutvecklingen under år 1990.Befolkningsökningen har halverats sett i relation tillutvecklingen . Nettoinflyttningen är mindreän hälften av förra årets. Det är nettoinflyttningen frånutlandet som svarar för ökningen. Så har det varit underhela . har netto förlorat ca 2 000 personer till övriga landet under det gångnadecenniet. Bland länets kommuner är det främstBergslagskommunerna som drabbas.Industrin minskarNär det gäller sysselsättningen i länet kan vi konstateraatt industrins betydelse minskar. svaradeindustrisysselsättningen för endast av den totala sysselsättningen. av de sysselsatta i länet fanns inom den offentligasektorn. En stor del av sysselsättningen i länet bestämssåledes av de politiska beslut som fattas av riksdag ochregering och inom kommuner och landsting.Den fortsatta nedgången i sysselsättningen inomindustrin kan komma att medföra svårigheter i länet.Svårigheterna kommer sannolikt att öka för deBergslagskommuner som har de störstaproblemen. Till detta kommer att omstruktureringen blandunderleverantörerna till bilindustrin skapar svårasysselsättningsproblem inom kommunerna i framför alltvästra delen av länet.FjärrstyrningEn särskild svårighet är den ökade fjärrstyrningen avindustrin i länet. Till bilden hör att flera av de störreföretagen i länet numera är i utländsk ägo. Dettaförhållande innebär en extra osäkerhet vid förändringarsom tvingas fram av strukturproblem inom näringslivet.Fjärrstyrningen försvårar möjligheterna till kontaktermellan å ena sidan företagens ägare och å andra sidankommuner, länsmyndigheter och fackliga organisationer.Det finns i det här sammanhanget anledning att ställakrav på att de statliga myndigheterna inte förändrar sinorganisation så att även det leder till beslutsfattande påorter utanför länen. Vi motsätter oss av detta skälvägverkets förslag till ändrad distriktsindelning för denstatliga väghållningen. Det är nödvändigt försektorssamordningen att distrikten överensstämmer medlänen. Vi oroar oss också för de förändringar som sker inomskolverket och tullverket.Starka och svaga orterLänet har en välutvecklad centralort i . Det ärallvarligt att sysselsättningen i emellertidinte har kunnat växa och breddas i en sådan omfattning attdet kunnat kompensera nedgången i övriga delar av länet.Flera av de orter i länet som är utsatta när det gällersysselsättningen ligger på ett sådant avstånd från merexpansiva områden att daglig arbetspendling inte är möjlig.Arbetsmarknadens begränsade differentiering i dessa ortergör det särskilt svårt att där rekrytera arbetskraft medsärskilda kunskaper och erfarenheter.Det öppna landskapetDen varierade landskapsbilden i länet med öppnadalgångar och skogklädda höjder är en förutsättning förturismen men också för glesbygdsboendet ochverksamheten på landsbygden över huvud taget. Deförändrade villkoren för jordbruket gör det efter handsvårare att slå vakt om det öppna landskapet. Dettaproblem måste uppmärksammas i högre grad än hittills.Alternativa odlingsformer och grödor bör stödjas ochteknikutveckling för mer småskaliga verksamheter börintensifieras.Energi och miljöFör att klara en omställning inom energisektorn ochinom jordbruket finns det ett starkt intresse att utveckla ettenergisystem byggt på biobränslen. ärgenom sin tradition och kunskap inom näringslivet vällämpat för ett sådant utvecklingsarbete. Ett ambitiöstforsknings- och utvecklingsarbete har redan börjat ta formi länet.En övergång till ett energisystem baserat på biobränslenskulle ge flera positiva effekter i länet. De skulle kunnaunderlätta strukturomställningen inom jordbruket.Verkstadsindustrin och servicenäringarna skulle fåmöjligheter att bygga upp en kompetens som skulle kunnage tillskott av arbetstillfällen.Omställningen till biobränslen kommer att ställa krav påen väl fungerande infrastruktur. Ett ökat transportarbetemellan energiproducenter och energikonsumenter kanförväntas. Det är viktigt att finna former för transporter avbränslet som tar hänsyn till belastningen på miljön.Järnvägen kommer här att kunna spela en viktig roll förtransportarbetet.Resurser till det regionala utvecklingsarbetetLågkonjunkturen kan komma att medföra stora problemi länet. För att utveckla en motståndskraftignäringslivsstruktur måste länets problem gesuppmärksamhet i regeringens och de centralamyndigheternas regionalpolitiska överväganden. Resursermåste tillföras så att utvecklingsarbetet i länet kan bedrivasmed oförminskad kraft.Vi anser det nödvändigt att reformarbetet inom denstatliga sektorn planeras och utformas på ett sådant sätt attdet inte får negativa konsekvenser för sysselsättningen ilänet. Vi motsätter oss som redan framgått det förslag tilländrad distriktsindelning som har lagt fram. Detfinns tvärtom anledning att pröva hur det i den kommandestrukturförändringen av den statliga administrationen gåratt överföra arbetstillfällen till centrala och regionalamyndigheter i och till lokala myndigheter i helalänet.InvandringenSom framgår av den tidigare redovisningen harinvandringen till länet varit avsevärd -- ca6 000 personer. Dessa människor är ofta välutbildade ochvill arbeta i sitt nya hemland. Det är därför angeläget attresurser ges till länet så att invandrarna snabbt kan kommain på arbetsmarknaden.LokaliseringsstödetLokaliseringsstödet har mycket stor betydelse förförnyelsen och utvecklingen av näringslivet i länet. Denökade decentraliseringen till länsstyrelserna avbeslutanderätten har effektiviserat verksamheten.Samtidigt har emellertid villkoren försämrats genom attstödandelen minskat och lånemöjligheten tagits bort.Förändringarna gjordes bl.a. mot bakgrund av en långhögkonjunktur med god lönsamhet och stora investeringar.Bankerna var också mycket expansiva och beredda att tarelativt stora risker.Företagen -- särskilt de mindre -- upplever nu en annaninställning hos bankerna till finansiering av drift ochinvesteringar. Till detta kommer utvecklingsfondernasminskade möjligheter att lämna krediter. lönsamhet och självfinansiering i företagen pågrund av bl.a. lägre efterfrågan på produkterna.Försämringen av finansieringsmöjligheterna innebär därförett hinder för satsningar på förnyelse och utveckling. Dessafrågor måste därför noga följas så att en förbättring avvillkoren för lokaliseringsstödet kan genomföras.Person- och godstransporterFör att näringslivet i länet skall kunna utvecklas krävs välfungerande person- och godstransporter. Det värmländskanäringslivet är i hög grad exportinriktat och behovet avinternationella kontakter ökar fortlöpande.Det är därför av största vikt att de värmländskaföretagen snabbt kan nå centra i och de störrestäderna i med dagsbesök. Detta kräver godaflygförbindelser. Särskilt viktiga är de fungerandeförbindelserna från till ochKöpenhamn. Det är också angeläget med direktlinjer tillGöteborg och Oslo.En utveckling av flyget till och från kräver enny länsflygplats. har en ansökan om tillstånd för enflygplats vid Mellerudstorp inlämnats de interregionala kontakterna spelar ocksåjärnvägsförbindelserna en stor roll. Därför måste trafikentill och från anslutas till snabbtåglinjenStockholm--. Vidare bör förbindelserna motGöteborg och förbättras. För att detta skall bli möjligtär det angeläget att tilldelas de medel som gördet möjligt att åstadkomma ett järnvägsnät som svarar motdagens och morgondagens behov.Ökade järnvägsinvesteringar kommer knappast attkunna finansieras via statsbudgeten. Det är därförnödvändigt att överväga andra finansieringsmöjligheter ochatt förslaget om en infrastrukturfond förverkligas. Viförutsätter att även vårt län får sin beskärda del av medel urnämnda infrastrukturfond.Ett bra vägnät är en viktig förutsättning för devärmländska företagens konkurrenskraft. Anslagen förvägbyggande i innebär att många angelägnaprojekt inte kommer att kunna genomföras inomöverskådlig tid. Detta leder till att vägstandarden successivtkommer att försämras.Den tekniska utvecklingen på teleområdet går mycketsnabbt. Det är nödvändigt att vid utbyggnadenav telenätet också ges ett regionalpolitiskt ansvar i enlighetmed de förslag som post- och teleutredningen lämnat.Allmänt om högskoleutbildningenHögskoleutbildning och forskning lämnar viktiga bidragtill en god utveckling av näringsliv och samhälle. Genomhögskoleutbildning kan bl.a. stöd erhållas förarbetskraftens kompetensutveckling.Särskilt i tider av vikande konjunkturer är det viktigt attförstärka utvecklingspotentialen genom att ge möjlighet tillutbildning inom bl.a. högskolan. Fort- och vidareutbildninggenom fristående kurser blir det medel som i första handblir aktuellt. finns det väl utvecklade metoder förolika former av distansutbildning. Det gör det möjligt attsnabbt ordna högskoleutbildning på orter där det behövs pågrund av arbetslöshet och vikande konjunkturer.Värmland med sin höga arbetslöshet är ett län där ensystematiskt genomförd verksamhet med fort- ochvidareutbildning lokalt skulle kunna få en tydlig positiveffekt både . En sådan verksamhet börsättas igång omedelbart.Det är viktigt att ges resurser så attden kan utvecklas till ett kraftcentrum i länet för utbildningoch forskning.Annan utbildningGymnasieskolorna är mycket viktiga för möjligheternaatt utveckla länets olika delar. Det är nödvändigt atteleverna kan erbjudas attraktiva utbildningslinjer. Dettakommer att kräva en förbättrad samverkan mellangymnasieskolorna. Ett intensivare samarbete håller ocksåpå att utvecklas med skolor i angränsande län.Bergsskolan i , Rikssågverksskolan i är viktiga utvecklingscentrainom sina branscher. Även dessa skolor måste få fortsattstöd så att de kan utvecklas och ligga väl framme iteknikutvecklingen. I detta sammanhang bör ocksåframhållas att fortsatt uppmärksamhet måste ägnas de s.k.teknikcentra som har växt upp i länet.Laxfond VänernSedan några år pågår i Vänerlänen ett arbete -- LaxfondVänern -- för att bevara och utveckla bestånden av Vänernsunika stammar av lax och öring. Förutsättningar för enbetydande utveckling av sportfisket och förbättrade villkorför yrkesfisket kommer därigenom att skapas. För att ensådan utveckling skall bli möjlig krävs attfiskebestämmelserna anpassas så att de inte motverkarambitionerna att utveckla Vänernfisket. Frånfiskevårdssynpunkt är det viktigt att bevarandefrågornabeaktas så att de ursprungliga fiskstammarna ges möjlighetatt överleva. En annan viktig fråga för att laxfondenlångsiktigt skall tryggas är finansieringen. En framtida stabilekonomi kräver ett statligt engagemang. I dettasammanhang bör även utredas om en särskild laxfiskeavgiftför skall införas.KulturenKulturen har i beslut om regionalpolitiken för1990-talet uppmärksammats som ett viktigt inslag i detlokala och regionala utvecklingsarbetet. Med sin kulturellatradition bör enligt vår uppfattning vara idealisktatt göra till ett experimentområde där man studerar hur ensatsning på kulturen påverkar regionens utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiskainsatser i .