mot · GE02A742 · 1991-01-25 00:00:00 — Förändringar i lagen om styrelserepresentation för de privatanställda Lagen om styrelserepresentation jämtemedbestämmandelagen ger de anställdas representanter enomfattande insyn i företagets angelägenheter ochlångtgående möjligheter att få sina synpunkter beaktade isamband med såväl företagsledningsfrågor som frågor somrör den dagliga verksamheten. Härigenom kan deanställdas kunnande och erfarenheter bidra till företagetsutveckling, vilket i det övervägande antalet fall torde varatill fördel för såväl de anställda som företaget.Det innebär emellertid också att de anställdasrepresentanter har ett ansvar för att sekretesskravetefterlevs. Samarbete mellan parter måste alltid bygga på ettömsesidigt förtroende.Den socialdemokratiska politiken innebär ständigtutvidgade rättigheter för de anställdas organisationer. Defackliga organisationerna är starkt centraliserade. Genomlagstiftningen har de fått möjligheter att sammanställainformation som ger dem en unik position ifråga omkännedom om samtliga företags interna angelägenheter,vilket också skett i ett känt fall.Detta kan beklagas och hänföras till ett unikt fall avdåligt omdöme. Man kan dock inte bortse från att lagarnager de fackliga organisationerna en möjlighet att insamlaoch sammanställa information av en omfattning som inteens statsmakterna har tillgång till. Detta måste betraktassom djupt bekymmersamt från såväl marknadsekonomisksom demokratisk synpunkt.Det går inte att bortse från det motsatsförhållande sområder mellan å ena sidan de fackliga organisationernassträvan att medverka i beslutsfattande på alla nivåer och ialla sammanhang inom företagen och å andra sidannödvändigheten av att organisationerna agerar somrepresentanter för de anställda, även i situationer då deanställdas intressen kan vara i konflikt med ägar- ochföretagsledningsrollen. Denna konflikt blir alltmer uttaladallteftersom de fackliga organisationerna vialöntagarfonder och AP-fonder kommer att utöva ett merdirekt ägarinflytande i företagen och på kapitalmarknaden.De fackliga organisationernas legitimitet kan komma attifrågasättas.Detta illustrerar än en gång nödvändigheten av att denarbetsmarknadsrättsliga lagstiftningen blir föremål för enparlamentarisk utredning.Den förändring av lagarna om styrelserepresentationsom antog innebar bland annat attantalet personalföreträdare i styrelsen för företag medminst 1000 anställda utökades till tre ledamöter och tresuppleanter.Likaså fick arbetstagarrepresentant rätt att närvara ochdelta också i beredningsorgan, om det gäller ett ärende somsenare skall avgöras av styrelsen. Någon ovillkorlig rätt tillsådan medverkan bör inte föreligga med hänsyn tillsekretesskraven.En förutsättning för att de fackliga organisationernaskall vara representativa är att de har en stark förankringbland de anställda på det berörda företaget. Detta kanknappast anses vara fallet om mindre än hälften av deanställda är organiserade. Representativitetsregeln börändras i enlighet härmed.Härav följer också att arbetstagarrepresentantovillkorligen skall utses bland de anställda i företaget, eller,ifråga om moderbolag, inom koncernen.Avvägningen mellan de anställdas och arbetsgivarensintressen är särskilt känslig i företag vars verksamhet är avreligiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natureller har kooperativt, fackligt, politiskt eller annatopinionsbildande ändamål. Beredning eller beslut i ärendensom rör verksamhetens mål och inriktning i sådana företagmåste i likhet med vad som är fallet i MbL undantas frånlagens regler.I enlighet med vad vi har anfört i annat sammanhang börfrågan om ideella skadestånd i den arbetsrättsligalagstiftningen och avtal bli föremål för kartläggning ochutvärdering. Vi anser det särskilt olyckligt att i lagen omstyrelserepresentation införts vittgående skadeståndsreglerinnan en sådan utvärdering kommit till stånd. Lagens syfteatt medverka till ett förtroendefullt samarbete mellanarbetsgivare och arbetstagare motverkas avskadeståndsreglerna. Dessa bör därför avföras ur lagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagen om styrelserepresentationför de privatanställda,2. att beslutar att upphäva 13 § första stycketlagen om styrelserepresentation för de privatanställda, omdeltagande i beredningsorgan,3. att beslutar att ändra 6§ första stycket lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda så att beslut om inrättande avstyrelserepresentation för de anställda endast kan fattas avlokal arbetstagarorganisation eller lokalaarbetstagarorganisationer som företräder minst hälften avde anställda, samt att motsvarande ändring införs i andrastycket,4. att beslutar att ändra 9§ första stycket lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda så att arbetstagarrepresentanterna skallutses bland de anställda vid företaget eller, i fråga ommoderföretag, inom koncernen,5. att beslutar att 14§ andra stycket lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda skall ha följande lydelse:Om ett företags verksamhet är av sådan natur eller harsådant ändamål som avses i 2§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet,får arbetstagarrepresentanterna inte delta i behandlingen aven fråga som gäller verksamhetens mål och inriktning,6. att beslutar att upphäva 15§ lagen om styrelserepresentation för de privatanställda,med hänvisning till vad som i motionen anförts angåendeskadestånd.