mot · GE02Kr18 · 1991-03-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:81 Filmstöd Stiftelsen () skall förutom attfrämja värdefull svensk filmproduktion, enligt film- ochvideoavtalets 1 §, bland annat ha till ändamålatt främjaspridning och visning av värdefull filmatt öka intressethos allmänheten för filmatt sprida kunskap om filmenatt främja forskning inom filmens område samtattmedverka till bevarandet av film och material av filmochkulturhistoriskt intresse.Dessa för kulturliv och den svenskakulturhistorien oerhört betydelsefulla uppgifter verkställerSFI genom en rad verksamheter som vanligtvissammanfattas under beteckningen filmkulturella ändamål.Närmare bestämt handlar det om följande verksamheter.FILMARKIVET bevarar och restaurerar film. Arkivetbestår av 12 600 filmer, varav många visaspå (se nedan). Arkivet har restaurerat ett stortantal svenska långfilmer --1952, och hardärigenom räddat en stor del av den svenska filmhistorientill eftervärlden. Utan verksamhet skulle TVinte kunna visa några äldre svenska filmer och ingasvensktextade kopior skulle finnas av utländska filmer frånföre 1987.CINEMATEKET är filmklubb. Denvisar allt från filmhistoriens klassiker till de nya spännandefilmerna. Man visar film i Stockholmoch har också filialer i och . Cinematekethar 1 500 visningar och sammanlagt 15 000medlemmar. fyller för den filmälskandeallmänheten samma funktion som ochModerna museet för den konstälskande eller bibliotekenför den bokläsande.DOKUMENTATIONSAVDELNINGEN samlar,bevarar och gör tillgänglig material om film och TV. Den äröppen för allmänheten och består av:Biblioteket, som ärett av landets mest välbesökta (20 000 besökare/år) ochinnehållsrika specialbibliotek. Det är huvudbibliotek iSverige för filmlitteratur och omfattar 35 000 böcker. Manprenumererar på 260 tidskrifter och i arkivfinns manus till 7 900 svenska och utländska filmer.Klipparkivet omfattar information på mikrofilm om 50 000långfilmer och 15 000 filmpersonligheter. Man bevakar vadsom skrivs om film och TV/video i svenska dagstidningaroch arkiverar också omfattande informationsmaterial omnya filmer.Bild- och affischarkivet.VISNINGSAVDELNINGEN köper in, säljer,distribuerar och visar kvalitetsfilm, både för vuxna, barnoch ungdom. Den introducerar nya regissörer och nyafilmländer i , distribuerar svensk film som de storabolagen inte vill eller kan distribuera och håller klassiker idistribution. Avdelningens verksamhet står därmed somgarant för att har ett relativt brett utbud avkvalitetsfilmer på repertoaren. /90 hade manpremiär på 30 långfilmer och 40 kortfilmer. För närvarandedistribuerar avdelningen filmer. Filmerna visas dels påegna biografer i , och , dels avandra kedjor eller föreningar som , dekommunala biograferna, Bio Kontrast, Folketshusföreningar och landets hundratals filmklubbar,fritidsgårdar, daghem och skolor. Visningsavdelningensverksamhet har därmed en enorm betydelse för spridningenav kvalitetsfilm till landsbygden.FILM OCH PUBLIK ansvarar för Filminstitutetsfilmpedagogiska verksamhet. Vidare fungerar avdelningensom kansli för visningsnämnden som fattar beslut omvisningsstöd och lokala stöd för filmaktiviteter i hela landetsamt ger stöd till import och lansering av kvalitetsfilm.UTLANDSAVDELNINGEN informerar om ochmarknadsför svensk film i utlandet.Filminstitutet ger också ut största filmtidskriftCHAPLIN med recensioner, intervjuer, analyser ochdebattartiklar (upplaga 8 000 ex), och TM (Teknik ochMänniska), tidskriften om teknik, politik ochmarknadsekonomi inom film, , video och nya media(upplaga 3 500 ex). TM bedriver också en uppskattadseminarieverksamhet.Informations- och förlagsavdelningen ger ut ''SvenskFilmografi'', '''', och ''Faktablad om film''.Dessutom stödjer och praktiskt taget garanterar förlagetutgivningen av seriös filmlitteratur i finansieras till övervägande delgenom avgifter från film- och videobranscherna, som dessaavlägger enligt film och videoavtalets 23 och 28 §§. Endastcirka av SFIs samlade intäkter består avspecialdestinerat och generellt statsanslag.Biografbesök och uthyrning av videogram har de senasteåren minskat något, främst på grund av det stigande utbudetav långfilm i de olika TV-kanalerna. Detta tillsammans meden reell neddragning på grund av inflationsutvecklingenberäknas leda till en urholkning av SFIs intäkter med cirka40 milj.kr. /92.I denna situation har avtalsparterna, dvs. staten ochfilmoch videobranscherna, valt att förändra avtaletsbestämmelser angående fördelningen av filmfondens medel(32§).De filmkulturella verksamheterna får ungefär hälften avde medel som tilldelas det s.k. E-ändamålet, vilket äveninkluderar stiftelsens gemensamma administrativaförvaltning och administrativa basresurser för verksamheterA--D (dvs. främst filmproduktion).Enligt avtalets nya bestämmelser skall en störreprocentuell andel av de fördelningsbara medlen användastill produktion av långfilmer (A-ändamål), medan E-ändamålen nu endast skall få högst av medlen, vilketskall jämföras med tidigare högst 25 %.E-ändamålet är dessutom det enda för vilket en maximalandel av de fördelningsbara medlen fastskrivs medan deandra ändamålen får en garanterad minimal procentandel.I klartext betyder omfördelningen av medlen enligt det nyafilm- och videoavtalet att filmproduktionen prioriteras påbekostnad av de filmkulturella verksamheterna.Nedskärningen blir alltså störst för de filmkulturellaverksamheterna inom E-området. Den direktaneddragningen av de disponibla medlen blir från ca 25milj.kr. budgetår 1990/91 till prognostiserade ca 17,5milj.kr. /92, vilket motsvarar . Till dettakommer att ingen inflationskompensation kan beräknas (ca2.5 milj.kr). Även jämfört med nu gällande film- ochvideoavtals start /83 får i fastpenningvärde mindre pengar 1991/92.För att bemöta den kärva finansiella situationen harFilminstitutet redan under det innevarande budgetåretsparat 2,5 milj.kr. då det gäller E-ändamålen. SFIförstärker sina ansträngningar /92, men trotsmaximal rationalisering, omorganisation och neddragningav alla kansli- och servicefunktioner, blir det nödvändigt attgöra inskränkningar även på den filmkulturellaverksamheten om inte nya resurser kan tillföras. Deallvarliga filmkulturella konsekvenserna avnedskärningarna blir bl.a. följande.Ett femtiotal svenska långfilmer samt hela den svenskajournal-, dokumentär-, kort- och reklamfilmen somproducerades på nitratbas återstår attrestaureras och överföras till säkerhetsfilm. Nitratfilmernahar benägenheten att genom kemiska processer långsamtförstöra sig själva, restaureringen befinner sig alltså i enkapplöpning mot tiden. skall restaureringen inställastemporärt och en del av nationella arv hotas avutplåning. Dessutom kan inte köpa in flerfilmer till sitt arkiv. måste dra ner sin serviceoch kan inte längre hyra film utifrån.Bibliotekets bokinköp begränsas till en orimligt låg nivå.Biblioteket håller på att datoriseras och anslutas tillKungliga så att böckerna blir tillgängliga förlandets alla bibliotek. Detta viktiga datoriseringsprojektfördröjs nu kraftigt och därmed även möjligheten att uppnårationaliseringsvinster.Klipparkivets verksamhet, som är ovärderlig förfilmforskningen, måste begränsas till en snävaremediabevakning. Visningsavdelningens import måstehalveras, vilket leder till att den breda amerikanska filmensdominans på repertoaren blir än mer överväldigande.Ovanstående redovisning visar att nedskärningarna på10 milj.kr. kommer att negativt påverka den filmkulturellaverksamheten. Den ekonomiska situationen är dock sådanatt en tillfällig sänkning av ambitionsnivån tyvärr måsteaccepteras.Den filmkulturella verksamheten inom Filminstitutethar en stor betydelse för kulturliv. Det är därförviktigt att man skapar förutsättningar för att på siktge goda möjligheter att bedriva enverksamhet på hög ambitionsnivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Svenska Filminstitutetsfilmkulturella verksamhet.