mot · GE02Sf640 · 1991-01-25 00:00:00 — Flyktingmottagandet i olika europeiska länder är högstvarierande. är ett av de länder som tar emot flestflyktingar. Det europeiska samarbetet behöver förstärkasoch utvidgas. Det är också viktigt att det kommer till ståndöverenskommelser i som leder till inte bara ett ökatflyktingmottagande utan också till en bättre fördelning avansvaret mellan länderna. Det behövs kraftfulla politiskainsatser på hög politisk nivå för att åstadkomma dessaförbättringar i flyktingmottagandet.Vid ett ministerrådsmöte i komEG-länderna överens om vissa gemensamma regler förflyktingars asylprövning. Invändningar har gjorts motöverenskommelsen och har ännu inte skrivitunder den. är i färd med attutarbeta en konvention om en gemensam visumpolitik. Densvenska regeringen har tillsatt en utredning som skall seöver förutsättningarna för att skapa en sammanhållenflykting- och immigrationspolitik. Tänkbara element i ensådan politik anges bl.a. vara stöd till fattigaflyktingmottagande länder eller regioner, möjligheter atterbjuda asyl till personer med berättigade skyddsbehov,uttagning av kvotflyktingar och andra personer i behov avskydd, mottagande av flyktingar i organiserade former, enmålinriktad integrationspolitik, som ger flyktingarna reellaförutsättningar att nå likvärdiga villkor medmajoritetsbefolkningen och medvetet genomtänkt och välavstämt stöd till återvandring. Det sägs vidare att Sverigeinte kan åstadkomma en nyordning på egen hand men föratt ska kunna vara pådrivande i det internationellasamarbetet måste det finnas en bred nationell enighet.Det är alltjämt ovisst för svensk del vad anpassningen tillEG kan betyda på det flyktingpolitiska området. Om vi intekan påverka andra länder i positiv riktning kananpassningen innebära betydande svårigheter att föra ensolidarisk och generös svensk flyktingpolitik. Risken finnsatt vi förmås att anpassa oss till en mer restriktivflyktingpolitik.Den 14 december 1989 beslutade regeringen att det efterdetta datum inte skall vara möjligt att få asyl somkrigsvägrare eller s.k. defactoflykting om inte ''särskiltstarka skyddsbehov föreligger'', ett uttryck som inte finns inuvarande utlänningslag. Beslutet är ingripande och vigjorde invändningar i en riksdagsmotion 1990. Regeringenhar förklarat att beslutet är av temporär natur. Det ärangeläget att återgår till dentidigare ordningen.Arbetsmarknadsstyrelsen och invandrarverket har i maj1990 gjort en överenskommelse om ökade insatser för attflyktingar/invandrare snabbare ska få arbete. Iöverenskommelsen berörs också asylsökandesarbetsmöjligheter. I överenskommelsen sägs att dehandlingsplaner som görs upp ska vara inriktade på attflyktingen ska vara färdig för arbete på den svenskaarbetsmarknaden efter att uppehållstillståndbeviljats.Förläggningstiden måste utnyttjas maximalt tillförberedelser för fast förankring i samhället och arbetslivet.Det har lagts vikt vid att asylsökande ska fåsysselsättningsmöjligheter på förläggningarna, men att manockså ska kunna bereda sådana möjligheter utanför självaförläggningen. Ett flertal kommuner har bedrivit sådanverksamhet, exempelvis i parkanläggningar, vid bad- ochstrandanläggningar. I ovan berörda riksdagsmotionbegärdes utredning om vidgade sysselsättningsmöjligheterför asylsökande, vilket är angeläget. Viktigastär dock att de asylsökande får sådan utbildning och hjälp attde snabbt ska kunna få förvärvsarbetet efter beslutatuppehållstillstånd.Enligt proposition 1990/91:100 skall ca 700 milj.kr. avförläggningskostnaderna ''räknas av mot biståndsramen''(sid 131). Det innebär att en del av förläggningskostnadernai för asylsökande kommer att finansieras frånbiståndsanslaget.Vi hänvisar till de invändningar som gjorts i motion1991/91:Fi22 av m.fl. ombiståndsanslaget i anledning av regeringens skrivelse1990/91:50. Denna motion har ännu inte behandlats avriksdagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kraftfulla åtgärder på högpolitisk nivå erfordras för en generös och humanflyktingpolitik inom Europasamarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringsbeslutet av den 14december 1989 om inskränkningar i asylrätten snarastmöjligt upphävs,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att åtgärder vidtas för attsysselsättningsmöjligheterna för de asylsökande utökas ochförbättras.