mot · GE02Ub622 · 1991-01-25 00:00:00 — Etik, kommunikation m.m. i läkarutbildningen BakgrundLäkarutbildningen i är statligt reglerad ochbedrivs enligt riktlinjer som fastställs av . Motbakgrund av de av givna ramarna utarbetarUniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) enutbildningsplan som anger målsättningen förgrundutbildningen. På basen av denna utbildningsplan skallvarje lärosäte sedan utarbeta egen lokal studieplan.Kursplaner och schemainnehåll är därför inte identiskahögskolorna emellan.Utöver kunskaper i ämnen som anatomi, fysiologi,medicin, kirurgi etc behöver läkaren ha förmåga attutveckla en god patient-läkarrelation och att kommuniceramed patienten. Eftersom blivit ett mångkulturelltland fordras att läkaren har kunskaper om andra länder,kulturer och internationella förhållanden som är avbetydelse för att förstå invandrade patienters situation ochsyn på hälsoproblemen. Läkaren behöver också vara välinsatt i medicinskt--etiska frågeställningar. Eftersom vilever i med begränsade resurser inom hälso- ochsjukvården är det också viktigt att läkaren har kunskaper ihälsoekonomi, dvs. läkaren skall kunna värdera vilkamedicinska insatser som gör bäst nytta för patienten bådenär det gäller behandlingsresultat och kostnader.Dessa tankegångar återfinns i högskolelagen (1977:218)och för läkarlinjen (l983-06-l7 medändring l990-10-30). En genomgång av de medicinskahögskolornas lokala utbildningsplaner visar dock på storaskillnader inom de nämnda kunskapsområdena.De lokala utbildningsplanernaGöteborgs universitet har en mycket kortfattadutbildningsplan. Medicinsk psykologi är det enda ämne somstår upptaget i planen vilket kan inrymma något avovanstående. Bakom den rubriken kan rymmassamtalsmetodik och undervisning ompatient/läkarrelationer.Lunds universitet har i sin lokala plan upprepat UHÄsutbildningsmål och tagit upp familjen, social situation ochkulturella särdrag under terminerna 9--11.Karolinska institutet genomför under termin 5--7undervisning i medicinsk psykologi och medicinsk etik.Syftet är att utveckla studentens personliga förutsättningartill ställningstaganden i situationer som rörlivsåskådningsfrågor, förhållandet till människor ochrespekt för personlig integritet. Vård i livets slutskede haren framträdande plats under kurserna i långvårdsmedicinoch onkologi. Under kursen obstetrik och gynekologi harman ett särskilt avsnitt om etik och livsfrågor.I läkarutbildningen vid hälsouniversitet gårbeteendevetenskap, systematisk träning i kommunikation,samtalsmetodik, livsvillkor och hälsa samt hälsoproblem iolika kulturer som en röd tråd genom studierna. Etik ochhälsoekonomi utgör andra delar av undervisningen.Vid universitet tar man upp avsnitt omsjukvårdens organisation och ekonomi och kunskap omandra länder och internationella förhållanden som är avbetydelse för den framtida yrkesfunktionen. Omvårdnadoch kommunikation såväl språkligt som i andrauttrycksformer för kommunikation med patienterna finnsupptaget i studieplanen. De studerande skall ocksåuppmärksammas på egna attityder och värderingar och hurdessa påverkar det egna beteendet i samspel medpatienterna, deras anhöriga och vårdpersonalen. Kunskapom etniska minoriteters hälsoproblem utifrån derasspeciella utgångspunkter inryms också i studieplanen.Uppsala universitet har i sin utbildningsplan förterminerna l och 2 patientkontakt samt yrkes- ochkönsroller i vårdarbetet. Under terminerna 6--8 tar manupp prenataldiagnostik och rådgivning,patient/läkarrelation och samtalsmetodik. Inom ämnenayrkesmedicin, miljömedicin och företagshälsovård tar manupp beteendevetenskaplig kunskap. Under kursen i kliniskpropedeutik lär man ut hur man möter sjuka människormed empati och respekt. Medicinsk etik är ett egetkunskapsområde. Det finns särskilda avsnitt om läkareskommunikation med patienter, anhöriga, vårdpersonal etc.Vikten av att lära studenterna att förstå patientensupplevelser av sin sjukdom och betydelsen av läkarens egnakänslomässiga relationer och olika etiska referensramarunderstryks i utbildningsplanen.ÅtgärderAv det ovan framförda framgår att undervisningen i etik,kommunikation, omvårdnad samt olika etniska grupperssyn på hälsoproblem och vård varierar mellan lärosätena.Också ämnet hälsoekonomi får olika utrymme på schematvid de olika studieorterna.Vi anser att dessa områden är så viktiga att de måste haen tydlig plats i undervisningen för läkarstuderandena vidsamtliga medicinska högskolor. Läkare måste oberoende avvar de studerat vara väl rustade att leva upp till de krav somställs på dem inom dessa områden när de går ut i kliniskverksamhet. Regeringen bör uppdra åt UHÄ att isamarbete med linjenämnderna vid de olika universiteten fåen sådan förbättring till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undervisning av läkare i etik,kommunikation m.m.