mot · GE02Jo521 · 1991-01-25 00:00:00 — har stränga krav på den inhemskalivsmedelsproduktionen. Det är framför alltbestämmelserna om hänsyn till miljö, hälsa, djurskydd ochlivsmedelskvalitet som ger uttryck för en högambitionsnivå. Vid en internationell jämförelse kan detkonstateras att de svenska kraven går längre än i flertalet avde länder som exporterar livsmedel till Sverige.När det gäller vegetabilieproduktionen har de svenskakraven kommit till uttryck i ett program för omfattandeneddragningar av bekämpningsmedelsanvändningen ochövergång till mindre hälsofarliga preparat. Som enkonsekvens härav är svenska produkter genomgående avhögre kvalitet än utländska när det gäller resthalter avbekämpningsmedel m m. I uppfödningen av djur förlivsmedelsproduktion får inte hormoner och antibiotikaanvändas i tillväxtbefrämjande syfte, hårda karensreglergäller efter medicinering, djurskyddsreglerna är merlångtgående än i andra länder och sjukdomar på djur somockså angriper människan, t ex salmonella, har genom ettkonsekvent arbete med hälsokontroll och smittskyddkunnat helt elimineras eller hållas på en lägre nivå än i någotannat land.Generellt sett finns det fog för påståendet att svensk matär säkrare och därmed av bättre kvalitet för konsumenternaän flertalet importerade livsmedel. Det framgår otvetydigtav livsmedelsverkets provtagningar. Svenskt köttkontrolleras regelmässigt på förekomst av rester avbekämpningsmedel, tungmetaller, hormoner, antibiotikaoch andra veterinärläkemedel (ca 30--35 000 stickprov/år).Kostnaden för kontrollen belastar helt näringen.Motsvarande kontroll sker ännu inte av importerat kött.På frukt- och grönsakssidan är det i huvudsakimportvarorna som uppvisar resthalter av ämnen som iSverige förbjudits av hälso-, miljö- eller arbetsmiljöskäl. Desvenska produkterna är genomgående anmärkningsfria,med några få undantag. Det är oacceptabelt för bådesvenska konsumenter och producenter att import tillåts avprodukter som i detta avseende inte motsvarar de krav somställs på den inhemska produktionen. Vad särskilt beträffarde hälsorisker som är förknippade med förekomsten avfrämmande ämnen måste det ställas högre säkerhetskrav änvad som sker i den svenska importkontrollen. Vidare ärdet angeläget att den nuvarande kontrollen, som främstbestår av stickprovsundersökningar, utökas så att manåstadkommer en effektiv kontroll av importeradelivsmedel.Djurhållningen avviker i många länder från de krav somställs i . Det gäller dels användningen av läkemedel,tillsatser av kemoterapeutika och antibiotika i fodret itillväxtbefrämjande syfte m m, dels de etiska frågorna kringdjurhållningen som kan exempelificeras med kraven påbetesgång för nötkreatur, lösgång för suggor ochrestriktioner för burhållningssystemet för värphöns.Exempel på preparat som får användas i mångaproducentländer men ej i är anabola steroider,sköldkörtelpreparat, neuroleptika, arsenikpreparat m m.Orsaken till att preparaten förbjudits i vårt land är derisker som en användning av medlen för med sig förmänniskorna och de krav på en någorlunda etiskdjurhållning som vi har i vårt land. Mot denna bakgrund ärdet anmärkningsvärt att importen av kött och köttkonserverinte omgärdas av en noggrannare kontroll. Konsumenternahar självklart ett berättigat intresse att få information ochkunskap om de skilda metoder som används idjurhållningen. Vidare är det ett naturligt krav attimportören garanterar att de importerade livsmedlen inte ärproducerade med sådana medel och metoder som ärförbjudna i i de fall det är omöjligt att analyseraförekomsten av vissa hormoner och andra preparat iimporterat kött.Kontrollen av livsmedelDen svenska köttimporten sker från ett 15-tal länder.Största importen kommer från , , Ungernoch . Importen av nöt-, lamm- och griskött var1989 27,3 Mkg och 1990 (sista kvartalet preliminärt) 30,3Mkg, vilket motsvarade respektive avköttkonsumtionen i Sverige.Vilka regler gäller då för de slakterier som exporterar tillSverige? I några fall fordras att slakterierna är EG-godkända men beträffande flertalet länder (,, , , m fl) gäller enöverenskommelse mellan SLV och landetsveterinärmyndighet där accepterar de slakteriersom myndigheten har godkänt för hemmamarknaden ellerför separat. Dessa avtal är ofta mycket gamla.Detta innebär t ex att SLV har en betydligt liberalareinställning än till slakterierna i USA.EG har med hänvisning till bristande hygien, otillräckligveterinärkontroll m m inte kunnat godkänna fler än 13slakterier i , medan det på SLV:s förteckning övergodkända USA-slakterier finns hundratals anläggningar.SLV-inspektionen av de godkända slakterierna i''importländerna'' sker oregelbundet och i många fall medlånga tidsintervaller. Senaste inspektionen från SLV ägderum:Australien 1984USA 1970-taletJugoslavien 1984England 1982Irland 1969 ?Polen 1989Ungern 1985Danmark 1982Nicaragua-Costa 1960-taletSLV förlitar sig för övrigt beträffande slakthygien, frihetfrån sjukdomsframkallande smittämnen, restsubstanser avläkemedel m m på de veterinärintyg som åtföljer importen.I många av de länder som exporterar kött till Sverigehormonbehandlas djuren för att få bättre lönsamhet genomsnabbare tillväxt och ökad muskelansättning. Detta ärförbjudet i . Stora partier sådant kött importerasdock. Så sent som 1991-01-01 skickade SLV en skrivelse tillsamtliga ''importländer'' för att få en försäkran att kött somsänds till inte kommer från hormonbehandladedjur. Trots att förbudet funnits länge finns inte avtal medmer än och även Australien.Kontrollen när köttet kommer till är ocksåbristfällig. Kontrollen inskränker sig f n i första hand tillförekomsten av salmonella. För detta ändamål tas provenligt principen ''2 x kvadratroten av antalet '' i partietimporterat kött. I övrigt görs en visuell bedömning av köttet(föroreningar m m) samt enstaka bakteriologiska prov(totalantal bakterier, koliforma etc) analyseras.Salmonella påvisas ofta (i 217 partier januari--), men detta leder inte alltid till att partietavvisas. tillämpar ett inofficiellttröskelvärde som innebär att först om fler än avproverna ur partiet är salmonellapositiva avvisas partiet.Undantag vid förekomst av salmonella typhimurium, dåköttet alltid avvisas för import. Av de tidigare nämnda 217salmonellapositiva partierna avvisades på detta sätt endast114 st, 43 p g a förekomst av salmonella typhimurium.Kontroll av restsubstanser av läkemedel,miljögifter etc har varit mycket summarisk ellerobefintlig. Enstaka analyser har skett medavseende på läkemedelsrester (40 prov på sulfa 1989, någrafå prover på tetracykliner m m 1990). Beträffande rester avbekämpningsmedel, tungmetaller, hormoner, antibiotika(med undantag av de nämnda sulfa- och tetracyklinproven),övriga veterinärläkemedel m m är kontrollen så gott somobefintlig.Vid årsskiftet har införts en avgift på /kgimporterat kött (ger ca 1,5 milj. kr. ) som skafinansiera en ny stickprovskontroll av bekämpningsmedeloch rester av veterinärläkemedel. SLV beräknar påbörjadessa analyser . Just nu undersöker man vilkasubstanser som är aktuella för en sådan analys.Kontrollen av kött producerat i SverigeSLV:s besiktningsveterinärorganisation,bestående av ca 80 veterinärer och 130 assistenter,besiktigar varenda slaktkropp på landets ca 50kontrollslakterier. Kostnaden för denna kontroll, ca 90 milj.kr./år, eller ca /kg kött, bestrids helt av den svenskaslakteriindustrin.Huvudändamålet med kontrollen är att tillförsäkraköttkonsumenterna ofarligt kött, utan sjukliga förändringaroch fritt från sjukdomsframkallande bakterier samtrestsubstanser av miljögifter, veterinärläkemedel m m.Påvisas salmonella i köttet, medför det alltidkassation (jfr importköttet där man accepterar en vissförekomst). I samband med köttbesiktningen tas en mängdprover för restsubstansanalys.Årligen stickprovsundersöks på detta vis ca 32 000slaktkroppar med avseende på antibiotikaförekomst. Avdessa är ca 0,4 o/oo (ett 10-tal slaktkroppar) positiva ochkasseras. Ett stort antal prover analyseras därutöver medavseende på miljögifter (tungmetaller, klor- ochfosforpesticider m m) hormoner (zeranol, trenbolon,stilbener, östrogen, testosteron och tyrostatika), speciellaantibiotika (kloramfenikol, tetracykliner, sulfa),parasitmedel (ivermectin, benzimidazol, ß-agonister,clenbuterol m fl) samt lugnande medel (acepromazin).Dessutom planeras analyser av antibiotikum Olaqindox(Bay-o-nox) samt parasitmedlet Paratect. Allt detta till enkostnad av ca 3 milj. kr./år som bestrids av de svenskaslakterierna.Svenska slakterier utsätts för en intensiv kontroll frånEG och för att få behålla exporttillstånd. EGkontrollerar de godkända slakterierna , USAkommer två gånger årligen.Av jämförelsen framgår att påståenden att importeratkött och köttprodukter skulle kontrolleras på samma sättsom svenskt, inte vilar på saklig grund.Genom en organiserad hälsokontroll på besättningsnivåoch en rådgivning baserad på sjukdomsinformation frånköttbesiktningen vid slakten har ett unikt system föratt bekämpa sjukdomar bland slaktdjuren. Svenskt nöt-,gris- och fjäderfäkött är i praktiken salmonellafritt. InomEuropa är 40--salmonellainfekterat. Motsvarandegäller för andra infektionssjukdomar. Smitta viaimporterade djur eller livsmedel måste förhindras omhälsoläget i inte ska försämras.KonsumentkravRiksdagen beslutade att konsumentkrav skallkunna utgöra laglig grund för förbud eller restriktioner påimporterade livsmedel. Import av livsmedel somproducerats med metoder som underskrider svenskanormer bör förhindras. Givetvis bör föra fram sinakrav på livsmedelsproduktionen i internationellaförhandlingar. Över huvud taget är det viktigt att söka nåökad internationell förståelse för ett vidgatkvalitetsbegrepp. Det finns dock anledning att klartmarkera den svenska positionen genom att förbjuda importav livsmedel som producerats på ett sätt som förbjudits iSverige av , regeringen och dess myndigheter. Härmåste råda konkurrens. Motsatsen uppfattas avkonsumenten som inkonsekvent och absurd.En ur hälso-, djurskydds- och miljösynpunktlikabehandling av svenskproducerade och importeradelivsmedel har i en del fall beskrivits som en form förimportbegränsning. Detta måste baseras på en föreställningatt livsmedel i andra länder inte skulle kunna konkurreramed svensk produktion om den skulle beläggas medbestämmelser motsvarande de som enligt ovan gäller förden svenska livsmedelsproduktionen. Det finns ingen grundför en sådan förmodan. Analogt skulle i annat fall avsiktenmed de svenska bestämmelserna vara att försätta densvenska livsmedelsproduktionen i ett sämre konkurrenslägeför att därmed öka importen. Det kan väl knappastförmodas vara avsikten.Uppsätter ett köparland regler som anges vara ettkonsumentintresse så måste naturligtvis säljaren anpassa sigtill detta. Kravet på EG-godkännande av slakterier ochannan köttförädling för att få exportera till är ettexempel på detta. Skillnaden är att deras krav på säljarenär högre än på motsvarande livsmedelsproduktioner inomEG-länderna.Andra importkravI propositionen om lag om vissa dryckesförpackningar(1990/91:71) anför regeringen följande vad gäller import avi förbjudna flaskor:En import av varor av engångskaraktär, t.ex. avdryckesförpackningar, på vilka det inte skulle ställas sammamiljökrav som på de inhemska, skulle enligt vad jag har fåttveta, leda till en priskonkurrens, där engångsflaskornaskulle kunna vinna prismässiga fördelar. De miljövinstersom sålunda kan åstadkommas genom att svenskabryggerier upphör att tappa dryck på engångsflaskor avPET kan alltså riskera att försvinna genom att importeradeprodukter tar över marknadsandelar. Ett sådant resultat ärgivetvis oacceptabelt.Med detta som grund föreslår regeringen att import avengångsflaskor av PET skall förbjudas. Detta är helt iöverensstämmelse med uppfattning i denna fråga.Centern har samma syn vad gäller livsmedel. Demiljövinster och de djurhälsovinster som kan åstadkommasom det svenska jordbruket upphör med vissa former avdjurhållning eller användningen av vissa kemikalier riskeraratt försvinna genom att importerade produkter som ejunderställs samma krav tar över marknadsandelar.Denna syn på livsmedel har fört fram tidigare iriksdagen. Vi har då inte fått stöd från socialdemokraterna.Med den principiellt nya inställning som regeringen nuredovisar angående dryckesförpackningar förväntar vi ossatt regeringen omprövar sin inställning till krav pålivsmedelsimporten.Att ställa samma krav på importerade varor som påinhemskt producerade kan inte uppfattas som etthandelshinder eller försvåra förhandlingar inom tex . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att livsmedel som producerats påett i förbjudet sätt ej skall få importeras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att svenska bestämmelser somtillkommit för att skydda människors och djurs hälsa börtillämpas fullt ut även för importerade livsmedel,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att åtgärder bör vidtas för attsnarast bringa importkontrollen i nivå med EGsimportkontroll,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frågan om epizootiskyddetbör hävdas i ljuset av ökad internationell integration för attbibehålla det goda djurhälsoläget i .