ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub661 · 1991-01-25 00:00:00 — Fler utbildningsplatser vid högskolan i / har i sin högskolemotion till åretsriksmöte föreslagit en sammanslagning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna till en ny barn- ochungdomspedagogisk linje. Där föreslås enförlängning av utbildningen från 80 till 120 poäng. Enförlängning av utbildningen skulle ge de studerandeförbättrade kunskaper inom bland annat pedagogik ochutvecklingspsykologi. Dessa kunskaper kommer att bliextra viktiga för att infria våra ambitioner om ökadsamverkan och samarbete mellan förskola och barnomsorg.Inom förskolan och fritidshemsverksamheten är det idagbrist på personal. Denna personalbrist kommer enligtsocialstyrelsens beräkningar att kvarstå, bl.a. på grund avkommunernas utbyggnadsplaner. För är detangeläget att den barnomsorg som erbjuds barnen inte bliren förvaring med outbildad personal och högpersonalomsättning.För att möjliggöra en framtida barnomsorg med högkvalité måste antalet platser på den nya utbildningen ökajämfört med nuvarande platsantal på förskollärar- ochfritidspedagoglinjen.Jag vill därför föreslå att den ovan nämnda barn- ochungdomspedagogiska linjen ersätter förskollärarlinjen ochfritidspedagoglinjen i / och att antaletutbildningsplatser utökas med 30 nya platser. De platsersom finns på dessa linjer kommer alltså att ingå i dennya utbildningen.Vänsterpartiet har i sin högskolemotion också föreslagiten utökning av antalet platser på grundskollärarlinjen.Skälen till detta är att behovet av lärare ökar dramatiskt avflera orsaker. Ökade födelsetal och stora pensionsavgångarde närmaste åren samt att det senaste läraravtalet sominnebär minskad undervisningsskyldighet för storalärargrupper gör att behovet av utbildningsplatser ökar.Dessutom har vi redan nu en mycket oroande och ökandelärarbrist som också syns i län.Mot bakgrund av det ovanstående vill jag föreslå enutökad dimensionering med 25 platser pågrundskollärarlinjen vid högskolan i /. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en barn- ochungdomspedagogisk linje vid högskolan i /,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad dimensionering avplatserna på grundskollärarlinjen i /.
mot · GE02Ub663 · 1991-01-25 00:00:00 — Ingenjörsutbildningen vid högskolan i / /startade formellt sinverksamhet . Under innevarande år finns detdrygt 1 000 studerande vid högskolan i /Ronnebypå 14 stycken utbildningslinjer och ett 20-tal friståendekurser.Ett av högskolan i /profilområdenär ingenjörsutbildningen. Det är inom detta område somhögskolan i /f.n. har sin högstakompetens. /hardessutom inom ämnesområdetsignalbehandling/teletransmission startat enforskningsgrupp om 7--8 personer.Det är därför anmärkningsvärt att högskolan iKarlskrona/får en nedskärning av antaletårsstudieplatser inom ingenjörsutbildningen. Vi finner detförvånande att man skär ned resurserna på en högskola somendast funnits till och är under uppbyggnad.Högskolan i / har också lyckats mycketväl med att rekrytera studenter till ingenjörslinjerna ifråga.Det mest naturliga borde vara att starkt öka resurserna fören ny högskola, så att denna möjligt kan komma uppi en ändamålsenlig storlek.Högskolan i /minskadesinnevarande budgetår från 110 till 80 nybörjarplatser för attsedan ligga kvar på denna nivå till 93/94 då antalet ökar till150, dvs med 70 nybörjarplatser. Detta betyder atthögskolan i /nästan skulle fördubblaantalet nybörjarplatser från till ett annat. UHÄ hardäremot i sin långtidsbedömning föreslagit en stegvisökning av antalet nybörjarplatser enligt följande: 90/91 --120 platser, 91/92 -- 150 platser, 92/93 -- 180 platser och93/94 -- 180 platser.Utbyggnaden bör naturligtvis ske succesivt, precis somden beräknas göra för andra högskolor. Inför budgetåret1991/92 bör således högskolan i /få 120nybörjarplatser och därefter få följa en utbyggnad i enlighetmed den långtidsbedömning, som UHÄ har gjort med ettårs eftersläpning.Ingenjörslinjerna är mycket viktiga i den regionalautvecklingen. Det kan t.ex. nämnas att en bidragande orsaktill att mobiltelefonföretaget valt att etablera sigi är ''den uppbyggnad av utbildning medinriktning mot teletransmission som sker inomhögskolan i / ''.Med ovanstående bakgrund är det därför välgrundat atthögskolan i /tilldelas 120 stnybörjarplatser på ingenjörslinjerna möjligt. Dettabör ske genom en omfördelning inom ramen för de resursersom avsatts för ifrågavarande utbildningslinje. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ingenjörsutbildningensdimensionering vid högskolan i /.
mot · GE02Ub666 · 1991-01-25 00:00:00 — Elevbidrag till den nya Förslaget i budgetpropositionens bilaga 10 om bidrag tillolika högskolor innebär för GIH i , att bidrag för1991/92 skall utgå med , vilket motsvarar per elev. Detta överensstämmer med vad somföreslagits i utredningen ''En idrottshögskola i ''SOU 1990:3.Tidigare budgetår, liksom innevarande, har GIH frånHLS som huvudman för utbildningen, fått ett extra bidragom per elev. Det faktiska elevbidraget somidrottslärarlinjen fått från HLS har uppgått till 35 400 per elev. HLS har meddelat, att något sådant extrabidrag, som idrottslärarlinjen fått, ej kan påräknasför 1991/92, eftersom skall bli ensjälvständig enhet.En minskning med per elevplats innebär en neddragning på mer av GIH:s elevbidrag. Detta är orimligt. Enjämförelse med kostnader och bidrag för andrautbildningslinjer tyder på, att det uppenbarligen skett enfelberäkning av GIH:s medelsbehov.Följande siffror avser bidrag per elevplats /92:musik70 /elevhushåll50 400s1''bild38 800s1''slöjd49 400s1''textil48 400s1''Tvåämnesutbildning (ex. engelska -- idrott) ger ettbidrag om per elev. För endast engelska, historia m.fl. andraämnen är bidraget beräknat till per elev.Någon form av tankefel måste uppenbarligen ha gjorts,när bidraget till elevplatser för idrottslärarlinjen vid den nyaidrottshögskolan beräknats. Skillnaden mellan beräknadkostnad för idrott i tvåämneskombination respektiveföreslagen kostnad för idrott i ettämnesutbildning ärologisk. Dessutom är den stora differensen mellan andrautbildningslinjer och det låga bidraget till idrottshögskolanytterligare tecken på att en felaktig kalkyl ligger bakomförslaget.UHÄ framhåller i sitt remissyttrande till utredningen omden nya att per capitakostnaden förettämnesutbildningen och för den förtvåämnesutbildningen i princip bör ligga på samma nivå.En neddragning till per elev på kommer att allvarligtinverka på skolans verksamhet. Det är uppenbart, att demisstag som begåtts vid beräkningen av bidrag till den nyaidrottshögskolan i måste rättas till.Det handlar ytterst om den kvalitet samhället skallerbjuda dem som vill satsa på idrottslärarutbildning och ilika hög grad vilken kvalitet man anser attidrottsundervisningen skall ha i framtiden.Det extra bidrag om per elev, som GIH tidigare fått från HLS, måsteden nya få även fortsättningsvis --antingen genom en överföring av motsvarande medel frånHLS, eller på annat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade elevbidrag till den nyaidrottshögskolan.
mot · GE02Ub667 · 1991-01-25 00:00:00 — finns vid enföretagsoch förvaltningsjuridisk linje om 160 poäng, dens.k. Vi anser att denna linje bör ersättas avjuristlinjen, som är en allmän utbildningslinje om 180poäng. skall dock utbildningen vara inriktadmot företagsjuridik.För närvarande antas ca 120 studenter tillutbildningen i och utexamineras 30--35personer. Eftersom företags- och förvaltningsjuridiskalinjen inte ger behörighet för tingstjänstgöring vill de somstuderar i i allt större omfattning avläggajuristexamen. De kompletterar därför sina studier vid någotav de universitet som erbjuder sådan utbildning, t.ex. Lundeller Uppsala.För att inte skall förlora ett brarekryteringsunderlag av jurister anser vi att man börunderlätta för dem som studerar i att avsluta sinexamen där. En ytterligare anledning till att införajuristlinjen i är att behovet av utbildade juristerökar.Vi vill nämna att styrelsen för den12 hos regeringen har begärt att juristlinjenskall få inrättas vid fr.o.m. /92och att styrelsen ansett att detta skall kunna ske inom ramenför befintliga resurser. Vidare har universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) i ett yttrande till regeringen den 3december tillstyrkt att juristlinjen införs iGöteborg men på försök under två budgetår med och med planeringsramen 120nybörjarplatser . Enligt UHÄ får man efter enutvärdering av försöksverksamheten pröva frågan om enpermanent lokalisering av juristlinjen till iGöteborg. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attjuristlinjen på försök skall inrättas vid iGöteborg under budgetåren 1991/92 och 1992/93.
mot · GE02Ub669 · 1991-01-25 00:00:00 — Oavsett vilken form det internationella utbytet tar, är detnödvändigt att den svenska högskolan är förberedd för attsåväl ta emot utländska studerande som att medverka till attsvenska studenter kan förlägga delar av sina studierutomlands. Detta har också understrukits från ansvarigthåll.Förhandlingar pågår enligt årets budgetproposition omett svenskt deltagande i EG-programet ochföredragande statsråd räknar med att under det kommandeåret uppdra åt UHÄ att vara svenskt ERASMUS-kontor.För att vi verkligen aktivt skall kunna medverka i dettaarbete, krävs att vi förbereder oss för dettasamarbete.Ett stort problem för utländska studerande ärbostadsfrågan. har praktiskt taget inget gjorts för attlösa den. är den prekär för dessastuderande. Med ett genomförande av programmetERASMUS kommer studerandeutbytet att mångdubblas.Den generositet och hjälpsamhet som svenska studerandemöter runt om i måste vi också kunna återgälda.Avsikten är inte att skall bekosta bostäderför utländska studerande. Men man måste tillse att bostäderfinns tillgängliga i rimligt antal för dena kategori. Ettinternationellt studenthus bör därför inrättas i anslutningtill . Anslag för projektering är därvidnödvändigt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett internationellt studenthus ianslutning till .
mot · GE02Ub670 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom både ekonomlinjen och internationellaekonomlinjen förekommer ett stort studerandeutbyte meduniversitet och högskolor framför allt i , Österrikeoch Frankrike.På internationella ekonomlinjen förläggs en halv till entermin till universitet och högskolor i ovan nämnda länder.Det är här fråga om att sända ut hela undervisningsgrupper,inte bara enstaka prioriterade elever. Utlandsstudierna hargett ett utomordenligt gott resultat och verksamt bidragit tillatt förbättra utbildningen. De har satt in de svenskastudierna i ett europeiskt system och klart visat att vårutbildning är av europeisk klass.Eftersom all ekonomutbildning i grunden ärinternationell, är det viktigt att utveckla systemet medutlandstermin till ekonomlinjen där den endastförekommit frivilligt i begränsad omfattning. Det utbytetbör i första hand byggas upp med engelskspråkiga länder.Insatserna med utlandstermin har till stor delfinansierats genom tillfälliga anslag, bl.a. anslag förintegrerad utlandsutbildning från , genomanslag från näringslivet, olika stiftelser och av destuderande själva. För att verksamheten skall bli effektiv,måste den få en stabil finansiering via riksstatsanslagen. Ettreguljärt och centralt inslag i utbildningen kan inte bygga påtillfälliga anslag.Merkostnaden för en utlandstermin varierar kraftigt.Utöver utgifter för undervisning och resor för de studerandetill de utländska orterna kommer kostnader förkontaktverksamhet och uppbyggnad av nätverk avkontakter. kommer också krav på andramotprestationer såsom erbjudande av kurser vid Lundsuniversitet på engelska, tyska och franska förutbytesstuderande. Merkostnaden för denna verksamhetkan beräknas till ca per studerande inom utbildningen.Satsningen på utlandsstudier bör genomföras under entreårsperiod. Antalet nybörjare på ekonomlinjen är260 och på internationella ekonomlinjen 90. Totalamerkostnaden för denna verksamhet uppgår därför undertreårsperioden till ca . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär tilläggsanslag tillLunds universitet för utlandsstudier på ekonomlinjen ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02Ub672 · 1991-01-25 00:00:00 — vid är landets störstaklipparkiv för svensk dagspress. Det inrättades 1950 viduniversitetets statsvetenskapliga institution och bevakar ettbrett och representativt urval av svensk dagspress. Bl.a.genom den rika förekomsten av ledarmaterial ärpressarkivet av oundgängligt värde för studier av svenskpolitisk debatt. Det förtjänar att framhållas att även ompressarkivet i första hand är ett forskningsarkiv så har detockså stor betydelse för grundutbildningen, inte bara istatskunskap utan också i andra ämnen där tidningsmaterialkan komma att användas.Kostnaderna för arkivets drift har helt legat påUppsala universitet, vid sidan av lönebidrag frånLänsarbetsnämnden. Här finns också problemet:Arkivet har en stor nationell och inte minstnationalbibliografisk betydelse och utnyttjas av forskarefrån hela landet -- och av forskare från andra länder. Ändåförutsätts det i allt väsentligt finansieras av iUppsala. I längden är detta en omöjlig ordning och arkivetsfortsatta existens hotas mycket påtagligt. Skall arkivetöverleva måste det utvecklas.Under 1990 har ett projekt genomförts i syfte att visa hurarkivet med hjälp av indexering och databasuppbyggnadkan utvecklas från ett traditionellt klipparkiv till en modernnationell forskningsresurs. Slutsatsen (redovisad i enrapport från pressarkivet ) blev att arkivetgenom sin bredd och inriktning är väl lämpat för attutvecklas till den rikstäckande databas för svenskadagstidningar som behövs. Intresse finns också från olikatidningar och från organisationer med anknytning tillpressen att i olika former medverka till att en sådan databaskan skapas med pressarkivet som utgångspunkt.Denna önskvärda utveckling av pressarkivet ter sig docksvår att förverkliga om inte statsmakterna tar sitt ansvar förarkivets ekonomiska framtid. Medel för pressarkivetäskades av årsforskningsproposition, dock utan nämnvärt resultat. Utanett sådant tillskott är risken stor att arkivet i stället tvingaslägga ned sin verksamhet, med stor skada för densamhällsvetenskapliga forskningen som följd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pressarkivet vid Uppsalauniversitet.
mot · GE02Ub675 · 1991-01-25 00:00:00 — Studiemeritförteckningar vid universitet och högskolor Sedan l974 har uppgifter om avlagda tentamina ochexamina, i stället för att antecknas i vederbörandestentamensböcker och i manuellt förda register inomuniversitets- eller högskoleförvaltningen, förts idataregister. Utdrag ur detta ''STUDOK''-system har i formav en s.k. studiemeritförteckning halvårsvis tillställts denstuderande under förutsättning att ny uppgift tillförts underföregående studietermin.På anmälan av den enskilde har även i efterhand kunnatöverföras sådana studiemeriter som förvärvats antingenenligt äldre studieordning före l974 års ingång eller vidannat akademiskt lärosäte, oavsett om dessa meriterutnyttjats för någon examen eller ej.För den enskilde har det varit en uppenbar fördel att hasamtliga studiemeriter -- därtill i vissa fall revalverade inumera gällande poängsystem -- samlade i en enhetlig form.Det har varit fråga om en enkel service ifrån myndighetenssida även om det utsagts att studiemeritförteckningarna iförsta hand tillkommit för att underlätta sökandet avstudiemedel.Under l990 har ett nytt studieinformationssystem, kallat''LADOK'', införts. I samband med att därtill överfördesuppgifterna ifrån det tidigare ''STUDOK'' avfördessamtliga dittills överförda studieresultat ifrån äldrestudieordningar, ävensom ifrån andra lärosäten. Denenskilde tvingas således ånyo hålla reda på gamlatentamensböcker och intyg som ejlängre behövt anlitas och kanske rentav förkommit.Det hade knappast varit någon större svårighet att tilldet nya LADOK jämväl överföra redan förhandenvarandeuppgifter om vissa äldre studieresultat. Det är ju inte nu --och har heller aldrig varit -- fråga om att retroaktivt idatasystemet införa samtliga uppgifter från de manuelltförda tentamensregistren, vilka i stor utsträckningöverlämnats till riks- och landsarkiv, utan endast uppgifterrörande sådana personer som fortsatt eller återupptagit sinaakademiska studier -- i vissa fall för forskarutbildning -- ochav praktiska skäl själva önskat en enhetlig värdering ochregistrering av samtliga sina ådagalagda studieresultat, isynnerhet som detta varit möjligt . Med hänsyndärtill måste den numera tillämpade restriktivaregisterbehandlingen te sig småaktig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärder föråtergång till tidigare tillämpade regler förstudiedokumentation av överförda tentamina m.m.
mot · GE02Ub676 · 1991-01-25 00:00:00 — I samtliga kommuner i finns ettbetydande antal barnskötare, som önskar fullfölja sinutbildning till förskollärare. Detta kan de göra genom attgå en förkortad variant av förskollärarutbildningen. Derastidigare utbildning och praktiska erfarenhet gör, attpraktikinslagen och vissa teoretiska moment kan reduceras.Under det gångna året har socialcheferna och förbarnomsorgen ansvariga i de ifrågavarande kommunernavid upprepade tillfällen framfört önskemål till högskolan iBorås om utbildning till förskollärare för barnskötare, 50poäng. Några kommuner har önskat köpa sådan utbildningsom uppdragsutbildning för deras anställda barnskötare.Högskolan har dock inte möjlighet att ge utbildningar somförekommer som allmänna utbildningslinjer somuppdragsutbildning. Den har därför tvingats tacka nej trotsatt god tillgång finns till kompetent personal ochvälutrustade utbildningslokaler.Socialcheferna i de berörda kommunerna har också iskrivelser vänt sig direkt till såvälUtbildningsdepartementet som UHÄ och framhållitangelägenheten av att en 50-poängsutbildning förbarnskötare lokaliseras till högskolan i . I skrivelsernabetonas behovet av välutbildad personal och framhålls, attbarnskötarna i regel är bundna till hemorten. Barnskötarnai de aktuella kommunerna har därför ingen möjlighet attfullfölja utbildningen till förskollärare, om den inteanordnas i eller i den egna kommunen.I årets budgetproposition är 550 platser fördelade påolika utbildningsorter med förskollärarutbildning, dock ejBorås. Därutöver föreslås att UHÄ får i uppdrag att fördelaytterligare 120 platser.Behovet av den ifrågavarande utbildningen förbarnskötare i Sjuhäradskommunerna är stort. Det ärsåledes mycket angeläget att utbildningsplatser placeras iBorås. Därför bör 30 platser ur UHÄ-kvoten direktplaceras vid högskolan i . En sådan lokalisering kansåledes ske utan förändringar i den totala ramen och utanatt någon annan ort drabbas av nedskärningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 30 platser ur den ibudgetpropositionen föreslagna UHÄ-kvoten förutbildning av barnskötare till förskollärare placeras vidhögskolan i .
mot · GE02Ub677 · 1991-01-25 00:00:00 — Den högre utbildningens roll för en regions utvecklinghar först uppmärksammats. Detbetyder att det blivit alltmer viktigt var olika högreutbildningspolitiska satsningar sker. Högre utbildning ärfrämst en rikspolitisk utbildningsfråga. Men man kan intebortse ifrån att lokaliseringen av högre utbildning även ären regionalpolitisk insats. Regionalpolitiken är ju merav stöd till infrastrukturellt uppbyggande än av direktföretagsstöd. Lokaliseringen av högre utbildning bidrar tillökad sysselsättning. Men det bidrar också till att höjagraden av utbildning bland en del av landets befolkningsom, om utbildningen vore mer koncentrerad, inte skulle hamöjlighet att erhålla den. Högskolans betydelse som kultur-och kunskapsbärare i vid mening kan inte nog poängteras!Med en decentraliserad högskola höjs således kompetenseni regionalt svaga delar av landet.Högskolan i tillkom främst avregionalpolitiska skäl. Utvecklingen , dåJämtlands län fick sin högskola, har varit positiv. Men gapetmellan oss och de gamla universiteten ökar eftersom vi intehar fasta forskningsresurser. Utvecklingen mellan olikaregioner har polariserats. arbetarvidare med sin utveckling. Det som inte statsmakterna harkunnat bidra med har regionala organ ibland ställt upp med.För dagen är följande utveckling aktuell:ekotekniklinjen måste bli treårig allmän linje.det behövsen påbyggnadslinje -- telematik -- på systemvetenskapliglinje.ytterligare utbildningsplatser påingenjörsutbildningen är nödvändiga.ett centrum förkommunal utveckling och för kompetensutveckling avmindre och medelstora organisationer diskuteras.Det pågår också en diskussion om att ombildahögskolorna i och till ettmittnorrländskt universitet. Skälen till detta skulle bl.a.vara följande:Jämtlands och har denlägsta andelen ungdomar som går till högre utbildning.näringslivet och offentlig sektor har likaså den lägstaandelen högskoleutbildade.antalet FoU-dagsverken ärlägst i landet.bara ett universitet kan erbjuda de fastaforskningsresurser som båda högskolorna så länge hareftersträvat.Därmed kan Mittnorrlandsuniversitetet status-ochkompetensmässigt mäta sig med andra. Det internationellaryktet stärks. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande högskolans i Östersundutvecklingsmöjligheter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande ett mittnorrländsktuniversitet.
mot · GE02Ub679 · 1991-01-25 00:00:00 — En försöksverksamhet med statligt huvudmannaskapbör prövas på orter som så önskar och där det är lämpligt.Göteborgs och är ettkommunalförbund mellan kommunen och landstinget.Förbundet är huvudman för såväl vårdgymnasierna som förvårdhögskolan. Överföring av vårdgymnasierna planerastill kommunen. Enligt kommunens, ochförbundets mening talar avgörande skäl för att staten börvara huvudman och att bör bli en del avuniversitetet i i har utvecklats snabbt. Dengrundläggande idén bakom utvecklingen är att de ca 2 000studenterna vid olika utbildningar --sjuksköterskeutbildning, arbetsterapeututbildning,sjukgymnastutbildning, laboratorieassistentutbildningetc. -- skall ha tillgång till en fullständig högskola.Studentperspektivet är centralt. Det skall finnas en rak vägför studenterna från grundutbildning till forskarutbildning.Utvecklingen inom i har ägtrum i nära samverkan med i , främstde medicinska och samhällsvetenskapliga fakulteterna. Avvårdhögskolans utbildningar har flertalet en naturliganknytning till ämnen och institutioner vid universitetet.Det gäller t.ex. arbetsterapi och sjukgymnastik (medicinskrehabilitering), hörselvård (audiologi), social omsorg(socialt arbete), tandhygien (odontologi) samtlaboratorieassistentutbildningen.En professur i klinisk vårdforskning vid iGöteborg med verksamheten förlagd till ärunder tillsättning. Då samarbetet mellan ochvårdhögskolan blir alltmer omfattande och djupgåendeframstår det delade huvudmannaskapet som orationellt,kostnadskrävande och hämmande för utvecklingen.Olikheter i regelsystemen motverkar ett samordnat ocheffektivt utnyttjande av resurserna samt lägger ytterligarehinder i vägen för lärare och forskare ideras redan krävande arbete. Så länge huvudmannaskapetär splittrat kommer konstlade statusgränser att fortleva. Ettenhetligt huvudmannaskap är därför också en förutsättningför att högskoleutbildningen skall kunna genomföras ienlighet med uppsatta jämställdhetsmål.Under 1990-talet kommer hälso- och sjukvården samtsocial omsorg att utgöra prioriterade samhällssektorer.Inom ramen för denna prioritering måstevårdutbildningarna knytas till en vårdvetenskapligutveckling som ett komplement till den medicinska ochtekniska utvecklingen. En effekt av detta blir en höjd statusför vårdyrkena och därmed kommer personalförsörjningeninom hälso- och sjukvården och de sociala omsorgerna attfrämjas. Ett enhetligt huvudmannaskap för högskolansvårdutbildningar är betydelsefullt även från dennasynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attförsöksverksamhet med förändrat huvudmannaskap börkomma till stånd vid i .