ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Fi14 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:38 Inriktningen av den ekonomiska politiken Den statliga prospekteringsverksamhetenOm inte nya malmfyndigheter görs kan all gruvbrytningfrånsett järnmalmsbrytning ha upphört . För attvara en gammal gruvnation är vår import av metaller,industrimineraler och bergarter hög.Till gruvverksamheten är kopplad andra verksamheterförutom metallframställning och förädling. Den svenskagruvverksamheten har gett möjlighet att utveckla enkonkurrenskraftig export av gruvmaterial, gruvteknik ochkunnande.Enligt mineralråvarukommitténs betänkande SOU1989:2 riskerar den nuvarande malmreserven med innehållav koppar, zink, bly och guld att bli uttömd . Därför föreslog kommittén också en fördubbling avden statliga prospekteringen.En nedläggning av statens prospektering skulle vara etthårt slag mot och inland. Ettstopp för den statliga prospekteringen skulle dessutomsannolikt innebära hot om nedläggning av SGAB i ,, och Håksberg.Om , till skillnad från andra länder, lägger ned sinstatliga prospektering minskar också det utländska intressetför prospektering eftersom en naturlig samarbetspartnerförsvinner.Hittills har också målsättningen att föra minst ett projekt frånprospektering till gruva. Propositionens förslag omavveckling av statens prospekteringsverksamhet ochengagemang i måsteavvisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag om avveckling avden statliga prospekteringsverksamheten.
mot · GF02Fi16 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:38 Inriktningen av den ekonomiska politiken Enligt regeringens proposition om inriktningen av denekonomiska politiken kommer en rad förändringar att genäringspolitiken ett nytt innehåll. Regeringen pekar bl a påskattelättnader för företagande och ägande samt ett antalbesparingar i existerande företags- och branschstöd,däribland statens engagemang i Turistråd. Dettaföreslås avvecklas /93. För /93anvisas enbart engångsvis, förutsatt attnäringen bidrar med samma belopp samt står för framtidakostnader.Att avveckla merparten av stödet innan något förslagfinns om vilken organisation som ska sköta de uppgifter somidag åvilar Turistråd anser vi vara obetänkt. Någotsvar står inte heller att finna i propositionen.Innan statens engagemang avvecklas borde följandefrågor få svar:Hur ska marknadsföringen till utlandetske?Vem kommer att ansvara för den forskning ochutveckling som sker tillsammans med regionalaturistorgan?Vem kommer att svara för det unikaturistinformationssystemet som turistrådet utvecklat?Vem tar hand om inkvarterings- och annanturismstatistik?Hur klarar de cirka 22.000 småföretageninom turistbranschen sin marknadsföring?Vad vi erfarit satsar alla andra västländer på turism, ochäven börjar satsa på samlad nationell organisationför turism. Så satsar t ex iår och på marknadsföringsinsatser enbart i Sverige.Irland har genom sänkt moms och riktade satsningar lyckatsvända en negativ trend.Den svenska turistnäringen har cirka 24.000arbetsställen runt om i . Vi menar att det behövs enorganisation som tar tillvara dessa resurser och medverkartill utveckling och marknadsföring. Vi anser att så länge intenågot konkret förslag om hur ett framtidasamarbete/organisation ska se ut, bör inte gå inoch göra förändringar som kan skada svensk turistnäring.Regeringen bör få uppdraget att ta fram ett förslag tillorganisation med klart avgränsade arbetsuppgifter och medmålsättningen att utveckla svensk turism. Men hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida satsningen påutveckling av den svenska turistnäringen.
mot · GF02Fi17 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:38 Inriktningen av den ekonomiska politiken I regeringens proposition 1991/92:38 avsnitt 4.10 En nynäringspolitik föreslås det att den statliga prospekteringensamt , , skallavvecklas.Genomförs detta förslag innebär det ett starkt hot motden framtida utvecklingen av gruvnäringen i Sverige.Gruvnäringen har en lång och betydelsefull historia. ex. varit en huvudnäring i norraUppland och gruvnäringen i landet har haft stor betydelseför den svenska ekonomin.Skall gruvnäringen ha en framtid och framgång på långsikt måste en statligt stödd prospektering ske även ifortsättningen. Det är naivt att tro att privata intressen skallgå in i sådan verksamhet som är mycket långsiktig ochförenad med stort risktagande. Statligt stödd prospekteringsker i andra gruvnationer och det är viktigt förverksamheten i att vi inte blir ett undantag genomatt staten avvecklar sitt stöd enligt propositionens förslag.Det förtjänar att påpekas att prospektering är ett av defå regionalpolitiska styrmedlen som är gynnsamma på sikt.Detta har också som tidigarenoggrant utrett dessa frågor kommit fram till.Mineralråvarukommittén har också lagt förslag som börbeaktas i detta sammanhang. Det är viktigt attgruvverksamheten tryggas i och därmedäven industrin kring gruvverksamheten.Det förslag som regeringen nu lagt innebär ett direktnedläggningshot för geologiska AB i ,, och Håksberg eftersom SGABs verksamhet tilldrygt utgörs av prospekteringsarbeten för NSG.Förslaget om nedläggning av den statliga prospekteringeninnebär också att s.k. fältprospektering ochindustrimineralprospektering upphör och att lovandeprojekt i flera fall måste avvecklas.Vi avvisar regeringens förslag om avveckling av denstatliga prospekteringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling av den statligaprospekteringen och av .
mot · GF02Fi22 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:38 Inriktningen av den ekonomiska politiken I propositionen föreslås bland annat att statensengagemang i turistråd avvecklas budgetåret1992/93. Ett engångsanslag på 50 milj.kr. beviljas för1992/93 under förutsättning att näringen bidrar med sammabelopp. Efter detta får näringen ensamt bekosta ochansvara för marknadsföringen av Sverige.Turistnäringen sysselsätter i 235 000 personer i21 000 företag. Omsättningen är ca . varav17 miljarder utgör export, dvs. vad utländska turisterspenderar i . Det motsvarar inte mindre än 80procent av svenska bilexporten. Turistbranschensysselsätter framförallt kvinnor (), ungdomar ochdeltidsarbetare.Sverige bedriver en turistpolitik som är precis tvärtemotvad man borde göra. Staten momsbefriar importen (resorutomlands) och momsbelägger exporten (utländska turistersom reser i ). Detta innebär en mycket svår ochdessutom helt onödig belastning för bytesbalansen.Resevalutaunderskottet var 15,6 miljarder och 18,8miljarder . I /Konjunkturinstitutetsprognos blir underskottet 30 miljarder kronor.Mot denna bakgrund anser vi att staten borde öka, ochinte minska, sitt engagemang i marknadsföringen avSverige. Ett sammanhållande turistorgan behövs i Sverigesom i alla andra länder. Näringen är mycket heterogen ochsmåskalig och skulle inte själv klara att samverka på ett förSverige tillfredsställande sätt. Rollen för ett framtidaturistorgan måste dock renodlas. Direktiven har varitotydliga och ofta motsägelsefulla. Styrelsen för turistrådetskall bestå uteslutande av erfarna och kompetentamänniskor från branschen, och inte av politiker och fackligarepresentanter. Målsättningen för ett turistorgan måste varaatt i huvudsak inrikta verksamheten på marknadsföring avSverige utomlands. Stora delar av utrednings- ochrapportfunktionerna är inte kostnadseffektiva och skallavvecklas. Det nya turistorganet skall ej arbeta medallmänna kulturfrågor.För att uppnå nödvändig förändring måste såväl namnsom arbetsform för verksamheten ändras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett statligt turistorgansom ges tydliga direktiv och som skall bedrivaskostnadseffektivt,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt såväl form som namn för verksamheten bör omprövas.
mot · GF02Fi24 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:44 Riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. Regeringen föreslår i proposition 1991/92:44 attriksdagen godkänner de riktlinjer förfastighetsförvaltningen som finansministern har förordat.Det militära försvaret har cirka 700uthyrningsbostäder. De flesta ligger i anslutning tillflygflottiljen och skjutfältet samt i . Antalet harsuccessivt minskat men det finns ettfortsatt behov av uthyrningsbostäder inom det militäraförsvaret, främst för personal som tjänstgör påplatser där det inte finns någon hyres- ellerfastighetsmarknad.En av riktlinjerna innebär att myndigheten inte skallförvalta fastigheter, dvs inte företräda staten som värd.Myndigheterna skall endast vara lokalbrukare.Denna allmänna riktlinje som enligt propositionen(sidan sex) skall tillämpas även inomförsvarsdepartementets område kan enligt vår uppfattningfå olämpliga konsekvenser när det gäller nämndauthyrningsbostäder. Sålunda framgår det inte avpropositionen (sidan sju) om försvarets uthyrningsbostäderingår i den dominerande andel av fastigheter inomförsvarsdepartementets område där ''associationsformernamåste övervägas ytterligare'' eller om de ''skall läggas undersamma förvaltning som liknande fastigheter underbyggnadsstyrelsens nuvarande ansvarsområde''. Enligt våruppfattning vore det lämpligare att ifrågavarandefastigheter såväl förvaltas som brukas av den lokalamyndigheten. Ett sådant avsteg från den i propositionenföreslagna principen om att skilja förvaltandet frånbrukandet torde inte få någon negativ ekonomisk elleradministrativ effekt sett i det större sammanhanget. Detkan däremot positivt bidra till försvarets möjligheter attbistå sina anställda med deras bostadsproblem.Av propositionen framgår att roll- ochansvarsfördelningen beträffande bl.a. lokalförsörjning ochfastighetsförvaltning inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde slutligt kommer att beredas inomramen för en pågående översyn av totalförsvaretsledningsorganisation och myndighetsstruktur. Enligt våruppfattning är det viktigt att frågan, försvaretsuthyrningsbostäder, kommer att beaktas i dettautredningsarbete och att förvaltningen av dessa utformas ilinje med vad som anförts i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förvaltningen av försvaretsuthyrningsbostäder.
mot · GF02Fi27 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:44 Riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. Förslaget att bolagisera de fastigheter sombyggnadsstyrelsen f.n. förvaltar innebär risker förkultursektorn. Nationella institutioner såsom Operan ochDramatiska teatern samt de statliga museerna har alla sinverksamhet lokaliserad till fastigheter som föreslås blibolagiserade. Det innebär att lokalkostnaderna kommer attbestämmas av den nybildade fastighetskoncernen.I realiteten finns mycket små möjligheter att bedrivaverksamheten i andra lokaler än de som används. Mankan därför med fog påstå att fastighetsägaren har ettfaktiskt monopol på lokalförsörjningen till dessainstitutioner. Därmed kan han också bestämma villkorenför hyressättningen.Det framgår av propositionen att byggnadsstyrelsennärmast tillämpat en kostnadshyra för dessa institutioneroch att detta inledningsvis skall gälla även för bolagetshyresprinciper. Bl.a. hänvisas till att någon närmare analysav hyrorna inte hunnits med i förberedelserna förpropositionen. Det antyds att när fastighetskoncernen välär etablerad en annan värdering kan komma att gälla ochatt i så fall kultursektorn skulle drabbas av ökadelokalkostnader.Det är rimligt att när man nu valt att driva den statligafastighetskoncernen i form av aktiebolag dessa skallmaximera sin vinst. Så bör ju ockå ske för de fastigheter somhyser kulturinstitutionerna. Därmed uppstår en konfliktmed de principer som tillämpats och som baserats påreella kostnader och inte på marknadspris.I propositionen konstateras att vissa fastigheter intelämpar sig för bolagisering. Man hänvisar här tillutlandsfastigheter, slott och monument som egentligen inteär utsatta för några marknadskrafter därför att de aldrig ärtänkta att säljas. Motsvarande argumentering gällerkulturinstitutionerna, och det vore därför naturligare att''deras'' fastigheter också förvaltas utanförfastighetskoncernen i myndighetsform. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att nationella kulturinstitutionerinte skall ingå i den föreslagna statliga fastighetskoncernen,2. att beslutar att nationella kulturinstitutionerskall förvaltas i myndighetsform.
mot · GF02Fi28 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:44 Riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. Beslut har fattats om att ombilda . Regeringen har ansett att den tekniskalösningen för frågor som hör samman med bolagiseringenbehöver analyseras ytterligare. Underlaget för beslutetkommer att presenteras i en särskild proposition i början av1992. I den analys som kommer att föregå bolagiseringenvill jag att frågan om möjlig utförsäljning av Domänverketsmark till enskilda utreds.Domänverket låser produktionsresurser som kanvärderas i storleksordningen , somförräntas dåligt. Avkastningen 1990 stannade vid 247miljoner eller omkring 1 procet.En utförsäljning av till privatpersonerskulle betyda mycket för glesbygden och därvid delvisersätta en dyrbar glesbygdspolitik. Det kan skapa flerarbetstillfällen och öka boendet i glesbygden. Därmed ökarköpkraften och skattekraften i glesbygden. Det kaninnebära ett effektivare utnyttjande av skogen somekonomisk resurs samt öka förutsättningar för ettmiljövänligare skogsbruk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attvad i motionen anförts om utförsäljning av domänverketsskogar till privatpersoner tas med i den analys som kommeratt föregå bolagiseringen.
mot · GF02Fi3 · 1991-11-05 00:00:00 — Med anledning av redog. till 1991/92:2 revisorers verksamhetsberättelse för /91 I redogörelsen beskrivs revisorers uppgifter.Bl.a. skall revisorerna på vägnar granska statligverksamhet.Revisorerna har under /91 i femärenden tillställt skrivelser med förslag tillåtgärder.Ett sådant ärende gäller revisorers förslagangående televerkskoncernens verksamhet.Det framgår inte klart hur revisorerna har bedömt detregionala ansvaret vad avser sysselsättningseffekter påregional basis, då nu t.ex. omstruktureras till attomfatta ett mindre antal regioner, och teleområdenaavskaffas.Enligt vår mening åligger det att ta s.k.regionalpolitiska hänsyn vid förändring av verksamheten.Det är naturligtvis viktigt att alla verk och myndigheter blirrationella och effektiviserar sin verksamhet, men samtidigtmåste verken i enlighet med beslut ta hänsyn tillde regionalpolitiska effekterna, i synnerhet när de ensidigtdrabbar ett län med ökad arbetslöshet.Revisorernas granskning har inriktats på vad som avserregionalpolitiska effekter för de kundkategorier televerkethar att ansvara för. egen regionalpolitiska rollhar inte belysts i revisorernas berättelse.Revisorerna har på likartat sätt granskat SJ-koncernensverksamhet men inte heller här berört det regionalpolitiskaansvaret för SJ som egen koncern. Revisorernas belysninghar mera handlat om SJ:s roll gentemot andrasregionalpolitiska ansvar.Statliga verksamheter som förändras genom nyaregionbildningar är, förutom de ovan nämnda, ,posten och tullen, och ytterligare är på väg.Vi finner att länsstyrelsernas roll i alltför storutsträckning förbigås. De statliga verken/myndigheternahar skyldighet att i ett tidigt skede samråda medlänsstyrelsen för att man gemensamt skall kunna åtgärdakonsekvenser som uppstår då verksamheten förändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger revisorerna till kännavad i motionen anförts om granskning av deregionalpolitiska konsekvenserna vid en omorganisation avstatlig verksamhet.
mot · GF02Fi7 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Regeringen anslår i tilläggsbudget I medel tillarbetsmarknadspolitiska och sysselsättningsskapandeåtgärder.Arbetsmarknadssituationen i är nusådan att ytterligare åtgärder, utöver de som föreslås ipropositionen, bör vidtas som ger sysselsättningseffekt påbåde kort och lång sikt.Älvsborgs län är det mest industrialiserade länet i landetoch påverkas därför hårdare än andra län avkonjukturnedgångar. Åtgärder bör sättas in på mångaområden för att skapa sysselsättning i denna svåra situation.Regeringens agerande i de bostadspolitiska frågornakommer att, om ingen ändring sker, slå ut stora delar avbyggindustrin och byggnadsämnesindustrin.Arbetslösheten inom dessa branscher kommer att ökadrastiskt. Vi vill mot denna bakgrund föreslå konkretaprojekt som kan igångsättas omedelbart.Under sjunde huvudtiteln, C Statlig lokalförsörjning,föreslår vi en omedelbar igångsättning av nytt polishus iVänersborg. Detta polishus är färdigprojekterat och klartför byggstart omgående. Kommunen och Rikspolisstyrelsenär överens. Projektets igångsättning stöds avLänsarbetsnämnden. har också Landshövdingen ien skrivelse till arbetsmarknadsministern påtalat vikten aven snabb igångsättning.Under G Kulturverksamhet m.m. föreslår vi att statenbidrar med anslag till fortsatt upprustning av Dalslandskanal. Kanalen har upprustats etappvis under 1970- och1980-talen för c:a 25 milj.kr. Minst lika mycket erfordrasunder 90-talet för att bevara denna unika farled.Slussningsintäkterna räcker inte till renovering ochupprustning. Här måste staten ta ansvaret. Kanalen är iomedelbart behov av insatser. Dessa är förplanerade ochkan igångsättas vid ett positivt beslut.Landshövdingen och har tidigare uttryckt detstora behovet av en upprustning.Dalslands kanal byggdes som entransportled och har fungerat som enturistled. Den är en omistlig del av landskapet ochberömd för sina vackra naturscenerier. Här finns också denberömda akvedukten i . Kanalen är av stortintresse för turismen, både regionalt, nationellt ochinternationellt. Kanalen utgör ett stycke svenskkulturhistoria. I Naturresurslagen (NRL) klassificerasDalslands kanal och dess sjösystem som riksintresse för detrörliga friluftslivet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tidigarelägga byggandet avnytt polishus i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fördela medel så atten upprustning av kan genomföras.
mot · GF02Fi8 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 I regeringens proposition 1991/92:25 med förslag tilltilläggsbudget I föreslås i bilaga 6 under punkt 3 att ettreservationsanslag på 950 milj.kr. anvisas för vissainvesteringar m.m.I propositionen redovisas investeringsobjekt för 188 milj.kr. medan redovisning saknas för resterande del avanslaget. Av propositionen framgår dock att också denresterande delen av anslaget skall användas tilltidigareläggning av investeringsobjekt.Vi anser att av det begärda anslaget 50 milj.kr. böranvändas för tidigareläggning av investeringar isamlingslokaler enligt härmed framlagd motion.Vidare anser vi att av det begärda anslaget på 950 milj.kr.endast 50 milj.kr. skall finansieras med budgetmedel och900 milj.kr. finansieras genom bemyndigande tillbyggnadsstyrelsen att uppta lån hos riksgälden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar anvisa 950 milj.kr. i enlighet medpropositionens förslag under punkt C 3 i bilaga 6,2. att avslår förslaget om att medlen skallanvisas genom ianspråktagande av budgetmedel,3. att beslutar att 900 milj.kr. skall finansierasgenom ianspråktagande av det lånebemyndigande tillbyggnadsstyrelsen som beslutat om,4. att beslutar att 50 milj.kr. av det begärdaanslaget skall finansieras med budgetmedel och disponerastill samlingslokalstöd för tidigareläggning avsamlingslokalsinvesteringar i enlighet med vad i motionenanförts.1
mot · GF02Fi9 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:38 Inriktningen av den ekonomiska politiken Regeringen har i proposition 1991/92:38 föreslagit attden statliga prospekteringsverksamheten skall avvecklassamt att , , skallläggas ned.Förslaget drabbar mycket hårt den svenskagruvnäringen och är ödesdigert för inland ochBergslagen, där den statliga prospekteringen huvudsakligenbedrivs. Det skulle också, om det genomförs, innebära attverksamheten vid geologiska AB (SGAB) i ,, och måste läggas ned ochhundratals arbetstillfällen försvinna.Den statliga prospekteringen har varit mycketframgångsrik i slutet på 1980- och . 1989redovisade NSG som målsättning för sin verksamhet, att tafram minst en ny gruva . harman klarat detta. startade koppar-guldgruvanPahtovare i , som ger arbete för ca 50 personer och iår har man kunnat föra första grafitgruva tillprovbrytning. I sin årsredovisning bedömer NSG attytterligare 3--4 projekt kan leda till brytning under denärmaste åren.Dessa insatser är av mycket stor näringspolitiskbetydelse i glesbygdsområden där fyndigheterna som regelfinns. NSGs prospektering 1991 bedrivs huvudsakligen iNorrbottens län (20 milj.kr. ), (30milj.kr.) och i Bergslagen (10--15 milj.kr).Den statliga prospekteringen har också knutit flerautländska företag till samarbete. Dessa företag samarbetarmed NSG och satsar innevarande år ca 11 milj.kr. Även dessa projekt finns i inland.Att staten medverkar i eller stöder prospektering äringet unikt för . Så sker i våra nordiska grannländer.I t.ex. har detta stöd varit störreräknat i ländernas storlek än i Sverige.Den statliga Mineralråvarukommttén () redovisadei sitt betänkande ''Prospekteringspolitik'' (SOU 1989:92) attSverige behöver satsa minst 200--300 milj.kr. iprospektering om gruvnäringen skall överleva 90-talet. Imitten var prospekteringsnivån i somhögst, med hjälp av det s.k. 300-milj.kr.-stödet (ca 185milj.kr.). Innevarande år beräknas nivån vara ca 120milj.kr. Om den statliga prospekteringen nu skulleupphöra, som regeringen föreslår, sjunker nivån till 50--60milj.kr. Detta får inte ske.Den statliga prospekteringen har avgörande betydelseför gruvnäringens fortlevnad. De få gruvföretag somalltjämt bedriver prospektering har koncentrerat den tillgruvors närhet för att stärka malmreserven. NSG är numerai stort sett ensam om att bedriva s.k. fältprospektering ochensam om att söka industrimineral i . Vi anser detnödvändigt att den statliga prospekteringen kan fortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avveckling av den statligaprospekteringen och nedläggning av , .
mot · GF02Jo17 · 1991-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:47 Ändrad instansordning enligt bilavgaslagen (1986:1386) I propostionen föreslås att överklagande av beslut omdispensavgift enligt bilavgaslagen (1986:1386) skall ske tillkammarrätten i stället för till regeringen.Vi biträder förslaget vad avser den ändradeinstansordningen. Däremot föreslår vi att gerregeringen till känna att:Fordon av 1976--modell som importeras för egetbruk, dvs. hobbybilar, skall undantas från dispensavgift ochbilavgaslagen, i dess nuvarande form.Alla som håller på med hobbyfordon bör stödjas ochuppmuntras i sin hobby. Här frodas kreativitet och tekniskuppfostran på ett naturligt sätt. Denna hobby ger också etttillskott av kultur då bilismen nu har funnits i nästan hundraår. Miljöhänsyn när det gäller hobbyfordon skall inte drivasin absurdum.Dagens avgasregler för hobbyfordon har endast skapatproblem mellan samhället och dem som sysslar medhobbyfordon.Ta bort dispensavgiften när det gäller hobbyfordon.Kravet att fordonet måste vara utrustat med en godkändmotorfamilj och att tillverkaren intygar att så är fallet, ärinte bra. Det har visat sig att tillverkaren eller den svenskeagenten skor sig ekonomiskt på hobbybilisten.Med tanke på att hobbyfordon rullar ca 100--perår, bör det räcka att får vissa generösautsläppsvärden att hålla sig inom. Håller sig hobbybileninom dessa värden bör den godkännas. Dessa regler skulleskapa respekt för de stora miljöfrågorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående bilavgaslagen.