mot · GE02Ub103 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning Folkrörelserna och folkbildningen har en lång erfarenhetav ledarutbildning. etablerades olikaformer av utbildningar, vilka oftast var knutna tillfolkhögskolan.Ett flertal utredningar sökte finna former förutbildningen. Det gällde då såväl längden på kurserna somvilka skolformer som skulle gälla, samt på vilken nivå.Så smånigom enades ett antal folkhögskolor om vissagemensamma grunder, utan att skolorna för den skullövergav sin profil.Denna utbildning, som fick beteckningen ''2-årigfritidsledarutbildning på folkhögskola'', vann mycketsnabbt respekt för sin kvalitet. Den omfattade såväl teorisom praktik och fick en god regional spridning över helalandet. Den fick också en fördelning över olika typer avfolkrörelser. Flertalet av dessa skolor bedrev ocksåutbildning i sådan form att ledarna betraktades somkvalificerade för arbete på samhälleliga institutioner avolika slag. har det visat sig att detta är enav de utbildningar som mest konsekvent har lett tilladekvata arbeten inom fritidssektorn. Yrkesbenägenhetenhar visat sig vara bland de högsta i landet. Det gäller då inteenbart efter utbildningen, utan därefter.1975 års beslutInnan 1975 slutgiltigt fastställde attyrkesutbildningen enbart skulle finnas på folkhögskola,fanns det en mängd varianter inom såväl högskolan somgymnasierna. Tyvärr gav de inte samma möjligheter tillarbetstillfällen eftersom de var dåligt förankrade ellervisade sig ha bristande kvalitet vad gäller förkunskaper ochkursinnehåll. Förbittrade elever som dragit på sig två årskostnader för en utbildning de icke fick ''utlovad'' tjänst för,sökte till fritidsledarskolorna redan under pågåendeutbildning eller efteråt för att få den kompetens de ansågsig vilja ha och som arbetsmarknaden godtog. Det var detavgörande argumentet beslut, attfolkhögskolan visat sig ha kompetens att bedriva en adekvatutbildning. Detta ledde också till att föredragande i 1979 årsbudgetproposition uttalade att fritidsledarutbildningen ''ärav sådan karaktär att den skall anses jämställd medhögskoleutbildning''.Utbildningen har genom sin omfattning av 2 läsår x 40veckor haft beteckningen ''2-årig fritidsledarutbildning''motsvarande 80 poäng.FörslagPropositionen bekräftar i stort de tankar somfolkhögskolan länge haft om självständighet. Genom sinbetoning av samhällets stöd och förlitan på folkbildningenoch folkhögskolan ges en ökad kraft åt tankegångarna, attfolkhögskolan är bäst skickad att utbilda fritidsledare. Detär genom sin förankring i svenska folkrörelsen och sin rikaerfarenhet av fritidsproblematiken som detta möjliggjorts.Propositionen avviker emellertid från utredningen på några punkter. Det gäller dels att andra skall fåmöjlighet att utbilda inom sektorn, dels att utbildningensstatus inte klarläggs. Detta är en avvikelse från 1979 årsriksdagsbeslut som även den nu aktuella utredningentillstyrkte.Det gäller att värna om utbildningens status för attundvika den anarki som rådde . Fritidsledaren avidag är en kompetent verksamhetsledare med godaadministrativa kunskaper. Fritidsledaren har också ensådan utbildning att hon/han med framgång kan verka inomsektorn åtskilliga år efter slutförd kurs. Det problem somåterstår med reglering av påbyggnadsutbildningen föreslårföredraganden skall bli föremål för senare beslut. Det voreen fördel om detta löstes inom den närmaste framtiden.Folkhögskolan bör få förtroendet att förvalta statsmedelför sin verksamhet. Man bör även medverka i utvärderingenoch i övrigt få stort förtroende att utveckla en av deutbildningar som visat sig ge mest yrkesbenägenhet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fritidsledarutbildningen ifortsättningen enbart skall vara förlagd till folkhögskolorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fritidsledarutbildningen böromfatta 80 poäng.