mot · GE02Sf268 · 1991-01-25 00:00:00 — ATP-systemet har utretts av pensionsberedningen sedan1984. Beredningens slutbetänkande presenterades inovember 1990 men har ännu inte utsänts på remiss avsocialdepartementet. Att ATP-systemet uppvisar enbetydande bräcklighet framgår klart avpensionsberedningens betänkande. Det kommer att krävaslångsiktiga ändringar i regelsystemet somintjänade pensionsrätter måste skyddas. I avvaktan påbland annat remissinstansernas belysning av beredningensbeskrivningar och analys föreslår vi ett antal åtgärder somredan nu kan genomföras och som främjar den ekonomiskatillväxten och underlättar framtida förändringar inomsystemet.ATP är ett fördelningssystem. Det innebär i princip attvarje års utgående pensioner skall betalas genom samtidigtuttagna lönebaserade avgifter. De ATP-avgifter som betalasin sparas således inte för framtida bruk som i ett s.k.premiereservsystem. Framtidens ATP-utbetalningar kandärför endast tryggas genom en god tillväxt i ekonomin.Det finns problem såväl med fördelningssystem sommed premiereservsystem. Växlingen mellan större ochmindre årskullar, växande genomsnittlig livslängd, problemmed indexeringen och risken för framtida motsättningarmellan generationerna är exempel på problem som tordevara svårare att bemästra i ett kollektivt fördelningssystemav ATP:s karaktär än ett premiereservsystem, där varjegeneration bygger upp sina egna pensioner.Givna ATP-utfästelser måste tryggas genomtillväxtskapande politikDe sammanlagda folkpensions- och ATP-avgifternauppgår till av förvärvsinkomsterna.Hade inte viss del av AP-fondernas avkastning använtsskulle avgifterna uppgå till . Vid noll-tillväxtökar avgiftsbehovet till några decennier in på2000-talet. ökar behovet av vård och omsorger.Resultatet skulle bli att de förvärvsverksamma år från årskulle se sin standard allt mer urholkad och att den t.o.m. imånga fall skulle bli lägre än pensionärernas.Med oförändrade pensionsavgifter och pensionsreglerkrävs en tillväxt på för att utfästelserna skallkunna fullföljas. Det helt avgörande måste därför vara attöka näst intill obefintliga tillväxt -- som enligtfinansplanen förväntas bli t.o.m. negativ 1991 -- till sammanivå som i andra västliga industriländer. Detta kräver bl.a.successivt sänkt skattetryck, en politik som gör produktivtarbete mer lönsamt än t.ex. frånvaro av olika slag,avskaffande av monopol och planstyrning på vårdens ochomsorgernas område, tillgång till elektrisk kraft tillkonkurrenskraftiga priser samt medlemskap i aktieägande bör avvecklas, inte utvecklasFör att stimulera den ekonomiska tillväxten i framtidsinvesteringar och nyföretagande. åtgärder vidtas för att stimulera svenska och utländskaföretags etablering och utbyggnad i politik kan inte lyckas om regeringen fullföljer enpolitik som går ut på att ge AP-fonderna ännu störreplaceringsfrihet. Den statliga maktkoncentrationen blir dåså stor att utländska investerare undviker att placera pengari eftersom detta blir alltför politiskt riskabelt.Regeringens planer på att medge fri placeringsrätt förAP-fonderna även i svenska aktier kan därför ickeaccepteras. AP-fondernas kapital uppgår till mer äntvå tredjedelar av det samlade börsvärdet! En friplaceringsrätt för AP-fonderna skulle därför ökautflyttningen av investeringar från . Socialistiskainslag som löntagarfonderna och bör istället ersättas av ett spritt ägande. Vidare måstekapitalbeskattningen anpassas till vad som gäller inom EG.Tak för ATP-avgifternaHushållssparandet i måste stimuleras. Ett ökathushållssparande leder till ökade investeringar ochmöjligheter att sänka den höga svenska räntenivån. En långrad förslag för att stimulera ett ökat hushållssparandeframställs i annan moderatmotion.ATP-systemets förmånssida omfattar endast inkomsterunder 7 1/2 basbelopp. Med normal tillväxt kommer allt fleratt få inkomster över denna nivå. Dessa inkomstdelarbelastas med full ATP-avgift men ger inga som helstytterligare förmåner. Detta är självfallet orimligt.Pensionsberedningens majoritet visar hur ATP-taketskulle kunna realindexeras, dvs. Vi avvisar bestämt en sådan tanke pågrund av den bräcklighet som ligger i att ATP-systemet ärett fördelningssystem.Det är i stället viktigt, både för pensionstryggheten ochför uppbyggandet av ett enskilt sparande, att underlättauppbyggandet av premiereservsystem för inkomster över 71/2 basbelopp. Detta bör ske genom att ett tak sättsför ATP-avgifterna vid 7 1/2 basbelopp. Inkomstdelardäröver kan då tryggas genom olika premiereservsystemmed valfri placering.Pensionsberedningen anger att den nu föreslagnaregeländringen skulle kräva en förhöjning av ATP-avgifterna med . Detta är emellertidinte nödvändigt om man beaktar att AP-fonderna redan haren för ett fördelningssystem ovanligt stor fondstyrka.Avgiftsuttaget bör begränsas så att AP-fonderna intetillväxer ytterligare.Pensionsberedningens egen analys visar också klart attett högt löneavgiftsuttag skadar den ekonomiska tillväxtenoch leder till en högre inflation.Underlätta frivilliga och avtalsbundna försäkringarAvkastningsskatten på frivilligt och avtalsbundetpensionssparande måste avskaffas och den föreslagnalöneskatten på avtalspensioner avvisas. Likaså krävsgenerösare regler för avdragsrätt för privatpensionssparande. Bland annat måste make ha rätt att draav för den andre maken, när dennes egnainkomster inte förslår. Pensionssparande i bank bör ocksåskattemässigt behandlas på samma sätt som övrigtpensionssparande.Med våra förslag skulle allt större delar avförvärvsinkomsterna, i takt med tillväxten, tryggas genomolika premiereservsystem. Det ökade hushållssparande somhärigenom uppnås skulle innebära fördelar för alla hushålloch bidra till att räntorna pressas nedåt.AP-fondernas storlekAP-fonderna byggdes upp som en buffert och för attkompensera det minskade sparande som ATP antogs geupphov till. AP-fondernas styrka är ca 5,5,dvs. de motsvarar 5,5 års pensionsutbetalningar. Detta är,som ovan nämnts, mycket högt internationellt sett.Pensionsberedningen föreslår därför att fonderna skallanvändas för att utjämna den ''puckel'' som uppkommeromkring 2005 och fortsätter framöver.Fondstyrkan skulle då stegvis kunna gå ned mot en mernormal storlek, dvs. Vi delarden uppfattningen.Med tanke på de negativa effekterna av högaskatte- och avgiftstryck på sysselsättning,konkurrensförmåga och tillväxt motsätter vi oss dockytterligare utbyggnad av de redan stora AP-fondernasfondstyrka fram . Trots att vi sätter tak för ATP-avgifterna vid 7 1/2 basbelopp kan härigenom ATP-avgiftenbehållas oförändrad.Golvet inom ATPSkillnaden i standard är ofta ganska liten mellan demsom endast har folkpension och dem som har låg eller vanligATP-pension. Det beror på pensionstillskottet som trappasav krona för krona mot ATP-pensionen. Det beror vidarepå avtrappningen av det kommunala bostadstillägget (av inkomster utöver folkpension ochpensionstillskott) och på det extra skatteavdrag som görminimiförmånerna skattefria men som trappas av med 65procent av inkomster därutöver.En ensamstående med 3 ATP-poäng (motsvarande enförvärvsinkomst på nära ) har t.ex. mer i disponibel inkomst än den som helt saknarATP.Samtidigt vet vi att den som har låg eller ingen ATP kanha betydande svårigheter att klara de kraftigt höjdaboendekostnader som följer av skatteomläggningen. Detter sig därför ofrånkomligt att minimipensionsnivån medjämna mellanrum höjs i takt med reallöneutvecklingen.För att minska ''överlappningen'' mellanfolkpensionsförmåner och låg ATP borde golvet för ATPsuccessivt höjas. Det kan ske genom att folkpension ochpensionstillskott sammanförs till en grundpension och attendast förvärvsinkomster över motsvarande nivå grundarrätt till ATP. (Att begränsa ATP-avgiften till inkomster överdetta golv är tekniskt komplicerat varför vi inte här läggernågot detaljerat sådant förslag.) ''Golvet'', där ATP gernågon nettobehållning, motsvarar 1991 en förvärvsinkomstpå 1,9 basbelopp (). I takt med attrealinkomstnivån höjs, skulle också ''golvet'' för ATP höjas.Detta skulle också medföra att trycket på ATP-systemetavtar genom att staten tar över pensionsansvaret försuccessivt högre inkomster ''i botten'', sominkomster över 7 1/2 basbelopp tryggas genom olika privatapremiereservsystem.En utredning bör tillsättas för att närmarestudera ovan angivna modell.Hänsyn till ekonomiskt svagare makeDet är också angeläget att ge makar möjlighet att träffaavtal om hur privata pensionsförsäkringar skall fördelasdem emellan. Denna avtalsfrihet bör gälla både förförsäkringar som tecknas och för redantecknade försäkringar. Om s.k. föravtal vore möjliga skullemöjligheten att på privat väg skydda en ekonomiskt svagaremake öka.Pensionsberedningen pekar i sitt betänkande påmöjligheten att vid bodelning beakta det samlade värdet avrespektive makes pensionsrättigheter -- såväl privata,avtalsenliga som inom ATP -- och till respektive makesbehov av pensionsskydd efter en skilsmässa. Denna frågabör utredas vidare för att skydda ekonomisktsvagare make vid skilsmässa efter långvarigt äktenskap.Även frågan om utbyggd rätt att räkna ATP för dem somsjälva tar hand om äldre eller sjuka anförvanter eller barnunder skolåldern bör utredas. Detsamma gäller det norskasystemet där make vid den andre makens död har rätt attvälja sin egen pension eller viss del av makarnasgemensamma ATP-penson. En sådan rätt skulle kunnainnebära en utbyggnad av de övergångsregler som gällerinom efterlevandepensioneringen för kvinnor födda före1945.För att trygga standarden på äldre dar bör make ha rättatt dra av pensionspremier för den andra maken, när dennesaknar tillräcklig inkomst för att täcka dessa.Det torde ankomma på vederbörande utskott attutforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär skyndsamutredning och förslag innebärande att tak för ATP-avgifterna sätts vid 7,5 basbelopp,2. att hos regeringen begär utredninginnebärande en successiv höjning avgrundpensionsförmånerna i enlighet med vad som anförts imotionen,[att som sin mening ger regeringen till kännaatt ytterligare uppbyggnad av AP-fondernas fondstyrka inteskall ske, 1 ][att begär att regeringen framläggerförslag till lagändring som medger makar att i förväg avtalaom hur privata pensionsförsäkringar skall fördelas vid eneventuell framtida bodelning,2 ][att beslutar att avdragsrätt införs för makespensionsförsäkring i enlighet med vad som anförts imotionen, 3 ]3. att hos regeringen begär utredning omutbyggd rätt att räkna ATP för vårdinsatser i enlighet medvad som anförts i motionen,[att hos regeringen begär utredning ommöjligheten att vid bodelning också beakta det samladevärdet av resp. makes pensionsrättigheter.2 ]