mot · GE02Bo216 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till Projekt ekokommuner Kommunernas intresse för att förverkliga ekologiskttänkande i samhällsutvecklingen är stort. Mångakommunala tjänstemän och förtroendemän deltog i de eko-bykonferenser i och som ordnats genomESAM AB i . har tillsatt en grupp som skallnärmare definiera begreppet eko-by. På initiativ avglesbygdsdelegationen pågår ett projekt kallat t o m . Ett antalkommuner är med i projektet och fler kan väntastillkomma. Därefter planeras ett s k Pilotprojekt pågå i treår. räknar med att det behövs en budget på 25miljoner kronor för att förverkliga projektet. Liknandeförsök finns i , och Finland.Det är betydelsefullt att skapa ett antalmodellkommuner, som kan dela med sig av sinaerfarenheter. och glesbygdsmyndigheten(glesbygdsdelegationens efterföljare) bör ta ansvar för attbistå kommunerna i detta arbete, ekonomiskt och genomsammanställa resultaten. Näringslivet och miljörörelsen börockså engageras.Att gå från linjär till cyklisk resurshanteringGemensam utgångspunkt för ekokommunerna är ensträvan efter en ekonomiskt och ekologiskt hållbarsamhällsutveckling. En fundamental bas i projektetsgrundsyn är det s k kretsloppstänkandet, en cykliskresurshantering, d v s att man eftersträvar ett samhälle somhanterar material i interna kretslopp eller kopplade tillnaturens kretslopp.Det finns uppenbarligen ekonomiskt försvarbarametoder att bygga resurshushållande, men dessa metoderanvänds bara i undantagsfall. Orsakerna är kanske främstbrist på kunskap, trögheten hos dem som bestämmer överbygget, finansieringsformer som inte gör det naturligt attbygga resurshushållande och kanske också leverantörersom ser sina produkter onödiggjorda. måste se tillatt bygg- och finansieringsreglerna gör det naturligt attbygga resurshushållande! Taxeringsbestämmelserna får intestraffa resurshushållning! Utbildning avbyggnadsingenjörer, byggnadsarbetare, arkitekter,entreprenörer, ekonomer m fl måste reformeras så attresurshushållning blir en självklarhet! Maktförhållandena ibyggbranschen bör utredas!Förr i världen togs allting tillvara och avfallet inskränktesig till ett minimum. Den nuvarande linjäraresurshanteringen omvandlar råvaror till avfall ochföroreningar. Med modern kunskap och teknik kan vi skapadet avfallsfria samhället, utan det gamla avfallsfriasamhällets knapphet. Efter slut harindustrisamhället bytt ''materialbas'', från odlade råvaror(kolhydrater) till fossila råvaror. Oljan var oerhört billig ochlät sig lätt syntetiseras till allt det vi omger oss med i dag:plaster, syntetfibrer, hushållskemikalier etc. Det blev billigtoch i många fall bekvämt (t ex lättskötta kläder). Mendärmed skapas också miljöproblem. De varor vi hanterar ivardagslag låter sig inte så lätt återvinnas och går inte helleråter in i naturens kretslopp. Oljan är mer koncentrerad änodlade råvaror, men det går att få ut samma produkter meddenna materialbas som med den fossila. Modern teknik göratt vi kan få mer nytta av mindre material. Därför blir inteåtergången till de odlade råvarorna kostsam. Det är dags attbyta materialbas i samhället! Den ''fossila epoken'' är över.Nu återgår vi till kolhydrater, dvs odlade råvaror, förnybararesurser. Avfallssorteringen bör ske naturligen i hushållet(liksom självfallet inom industrin). Diskbänken ochsopstället kan utformas så att sorteringen underlättas.Kommunens monopol på hanteringen bör användas för attunderlätta resursåtervinningen. Renhållningslagen bör sesöver. Avfall är en resurs (på fel plats). Kommunerna skallunderlätta för hushållen att sortera och ta tillvara.Kommunerna bör uppmuntra entreprenörer iresursåtervinning. Trädgårdsodling i närheten av bostadeneller i koloniområde, kan öka både det ekonomiska ochsociala välbefinnandet. Det är viktigt att gifter undviks.Äppleträd och bärbuskar kan ersätta taggiga buskar ochprydnadsträd.Att bygga för gemenskapMan är mans gamman. Men vi behöver också få varaifred och slippa beroende. Gemenskap skapas enklast närman har gemensamma angelägenheter att sköta praktiskttillsammans.Det är bra om det händer något i bostadsområdet. Detär inte så dumt med grannar. Det är utvecklande att höraihop med folk som är olika en själv. Att lära sig accepteravarandra därför att man finns, inte på grund av viss positioneller funktion, som t ex i arbetet. Barnen behöver se vuxnamänniskor i samspel. Pensionärer bör ha en naurlig roll igrannskapet. Kommunen kan bygga så att det underlättargemenskap, i överblickbara enheter. Ett lagom stort antalmänniskor bör kunna dela gemensamma anordningar, somt ex tvättstuga, lokaler. Den informella ekonomin kundesynliggöras och uppmuntras. Det är väsentligt attkommunerna slutar planera särskilda områden för särskildafunktioner, som tex boende, handel, rekreation. Defunktionsfärgade kartornas epok bör vara över! I allaområden bör funktioner blandas, så att samhället blirlevande både och kvällen.Bostadsrättsföreningar har rätt till de fördelaktigastatliga lånen om man bara ser till att en representant frånkommunen finns med i styrelsen. Detta är inte särskilt känt.Andra lämpliga organisationsformer är kooperativhyresrätt, borättföreningar, fastighetsbolag o s v.Stöd Projekt !Det bör vara viktiga angelägenheter för ochglesbygdsmyndigheten att engagera sig i arbetet medProjekt ekokommuner, både med ekonomiskt stöd och somsammanhållande organisation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ochglesbygdsmyndighetens engagemang i Projektekokommuner.