mot · GE02Ub209 · 1991-01-25 00:00:00 — Sambandet mellan hälsa och fysisk aktivitet är mycketväldokumenterat. Bland vuxna läggs inom många olikaverksamhetsområden allt större vikt vid friskvårdandeinsatser i form av hälsoprofilbedömningar, kostråd, motionoch fysisk träning. På många arbetsplatser bereds deanställda möjlighet till fysisk aktivitet i form avmotionsgymnastik eller annan träning under arbetstid.Sverige har sjukvårdskostnader på ca 60miljarder kronor . Belastningsskador är ettallvarligt problem för såväl den enskilde som för företag ochsamhälle.Sverige har sjukvårdskostnader på ca 60miljarder kronor . Belastningsskador är ettallvarligt problem för såväl den enskilde som för företag ochsamhälle.Det är ett väl dokumenterat faktum att fysisk inaktivitetmedför negativa fysiologiska och psykosociala effekter. Ettökat antal sjukdomstillstånd är relaterade till fysiskinaktivitet. Fysisk aktivitet ingår därför som en naturlig deli det förebyggande hälsoarbetet liksom vid behandling avmånga sjukdomstillstånd.För barn och ungdomar har skolans idrottsämne ennyckelfunktion ur hälsosynpunkt genom att alla elever fårdel av undervisningen. Idrottsämnet är det enda ämne iskolsystemet som är direkt hälsoinriktat. Regelbundenfysisk träning under uppväxtåren har stor betydelse förbarns och ungdomars fysiska och psykiska utveckling.En pedagogiskt inriktad idrottsundervisning som syftartill att ge eleverna rörelseskolning, kunskap om den egnakroppens funktion, träningslära, ergonomi och personlighälsovård samt allsidig regelbunden fysisk träning ärgrundläggande för ett förebyggande friskvårdsarbete.Regelbunden fysisk träning förbättrar hälsan på mångasätt. Genom fysisk aktivitet stärks hjärt/kärlfunktionen,musklernas styrka, förmåga och rörlighet ökar ochviktökning motverkas. Dessutom stärks skelettet samtidigtsom hållning, rörelsestil och självkänsla förbättras. Det ärockså klart dokumenterat att fysisk aktivitet ökar elevernasmentala förmåga, inlärningsprestationer och lust att lära.Regelbundna motionsvanor och intresse för fysisk aktivitetinnebär också att fritiden får ett rikare innehåll.Idrott är det enda ämnet i skolan som påtagligt arbetarmed kroppen, dess funktioner och behov. Idrottsämnetshuvuduppgift är att göra alla elever medvetna om vikten avatt sköta sin kropp och hälsa samt att hos dem skapa ettlivslångt intresse för fysisk aktivitet.En regelbunden idrottsundervisning på alla skolansstadier innebär:För eleven förutsättning för bättre studieresultaten förbättrad hälsa kunskaper föratt aktivt och meningsfullt utnyttja fritidenFör samhället mindre produktionsbortfallbesparingar inom vårdområdet ett berikande av dettotala kulturinnehålletFör yrkeslivet bättre tränade och ergonomiskt ocharbetsmiljömässigt mer medvetna individer, vilket leder tillmindre sjukfrånvaro och mer harmoniska människor.Inom förbereds ett förslag omförändringar av gymnasieskolan. I detta sammanhang hardet diskuterats att göra idrottsämnet frivilligt på gymnasiet.Tanken att ta bort idrott som obligatoriskt ämne pågymnasiestadiet har väckt stor uppmärksamhet, förvåningoch kritik.I vårt moderna samhälle med ökad automatisering,moped- och bilåkande och TV-tittande är fysisk aktivitetinte längre en naturlig del av den dagliga livsföringen.Många ungdomar som tidigare tränat idrott på fritidenslutar att träna just när de börjar gymnasiestudierna.Orsakerna till det kan variera, men för mångagymnasieelever är skolans idrottsundervisning de endatillfällen då fysisk träning bedrivs.Idrottsämnet i gymnasieskolan har från läsåret 89/90 enny läroplan. Huvudmomenten är ergonomi och hälsa,träningslära, idrottsaktiviteter, rörelse, dans och rytmiksamt friluftsliv. ställs ökade krav påämnesinnehållet, dels för att fördjupa de teoretiskakunskaperna om kroppens anatomi och fysiologi, dels föratt öka förståelsen för ergonomiska samband.På gymnasiestadiet har idrottsämnet färre timmarän i ämnets 180-åriga historia. I början av1900-talet hade läroverkseleverna gymnastik omdagen, och infördes 15--20friluftsdagar per läsår just med motiveringen att elevensarbetsvecka innehöll så mycket stillasittande arbete.Alla industriländer i västvärlden har obligatoriskidrottsundervisning på grund av att man är medveten ombetydelsen av denna undervisning för folkhälsan. En storundersökning i , ''1985'', har lett till att den amerikanska kongressen1987 antog en resolution (nr 97) som förespråkar attdelstaterna skall införa daglig idrottsundervisning för allabarn från förskole- och upp till och med gymnasieåldern.Skulle idrott, det enda skolämne som är direkthälsoinriktat och kopplat till samhällets förebyggandehälsovård, bli frivilligt i gymnasieskolan blir därmeddet enda industriland i västvärlden som inte utvecklarelevernas fysiska kvaliteter under de sena tonåren.Inte minst mot bakgrund av ökningen avbelastningsskador, förslitningsskador,långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar framstårförslaget om att göra idrottsämnet frivilligt på gymnasietsom mindre välbetänkt. Regelbunden idrottsundervisningär ovärderlig i det förebyggande hälsoarbetet. Därför måsteidrott ingå som ett obligatoriskt skolämne på alla stadier iden svenska skolan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsämnets betydelse,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrott som obligatoriskt ämne påskolans alla stadier.