ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Kr314 · 1991-01-25 00:00:00 — Möjlighet att bygga på platser med fornlämningar I plan- och bygglagens 2 kap. 3 § står bl.a. att bebyggelseskall lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet medhänsyn till jord-, berg- och grundvattenförhållanden. Meddet menar man enligt specialmotiveringen till lagen att manskall undvika bebyggelse på områden med risk förjordskred, bergras, stora sättningar, onormal förändring avgrundvattennivån och stora lerdjup.Det innebär att människor som vill bygga ute pålandsbygden uppmanas att bygga som det står i ''påfastan grund'', gärna på någon kulle som de ''gamla'' gjorde.Då står huset stadigt och ytvattnet rinner från grundenistället för in i den. Det för också med sig att byggnadenuppfattas som ''naturligt placerad'' i landskapsbilden.Så långt är allt gott och väl om man inte bor i en kommunmed gamla anor. Då blir det genast besvärligt eftersomockså våra förfäder visste hur man skulle bygga och bo föratt undvika problem.Normalt borde det räcka med att man lägger sig på etthyggligt avstånd från en på ekonomisk karta markeradfornlämning, men allt oftare har vi erfarit att det krävsnågon form av utredning bekostad av sökanden även pådetta avstånd. Med andra ord, om en trakt kan misstänkasha varit bebodd av förfäderna blir det en hämsko för detnutida byggandet på lämpliga platser. I varje fall enfördyrande omständighet.Stöd för detta synsätt finns i Lagen om kulturminnen 2kap. 10 och 11 §§. Marker som ''blir över'' i stadens närhetär ofta mer eller mindre lämpliga med hänsyn till jord -,berg-, och grundvattenförhållanden. Förfäderna kommeratt betyda allt och vi själva intet.I finns flera kommunen som drabbas av dehär bekymren. , och haralla en lång historia och gömmer i sina jordlager våraförfäders stoft.Det borde enligt vår mening vara så att ett antalsynnerligen intressanta lämningar förklarades ''heliga'' förutgrävning eller bevarande och resterande uppgavs tillnybebyggelse utan hinder. Regeringen bör övervägalämpliga åtgärder för att undanröja de hinder somföreligger för att öka tillgången på lämplig bostadsmark ivissa kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lämpliga åtgärder för att ökamöjligheten för nutidens människor att bygga och bo pålämplig mark.
mot · GE02Kr315 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering av mikrofilmningen av kyrkobokföringsarkiven till , kommun Regeringen har i samband med genomförandet av en nyorganisation för folkbokföringen i direktiv tillarkivdepåkommittén framhållit att det av flera skäl kan varalämpligt att låta mikrofilma kyrkobokföringshandlingarna.Länsstyrelsen i har lämnat ettförslag till genomförande av en sådan mikrofilmning medlokalisering till i kommun. Regionala ochlokala förberedelser för en sådan verkamhet har ocksåvidtagits.Enligt bedömningar skulle en mikrofilmningkosta drygt 100 milj. kr. och sysselsätta ett 40-tal personerunder en . i Västernorrlandsförslag, som innebär endast en arbetsplats förändamålet till skillnad från större antal,begränsar kostnaderna något. Dessutom skulle regionalaoch kommunala medel tillskjutas för projektet.Vi anser att mycket starka skäl talar för att dennaverksamhet i sin helhet förläggs till i Ångekommun och ansluter oss helt till nämnda förslag.Verksamheten skulle bli en komplettering till den sombedrivs vid SVAR i , vars verksamhet vitillsammans med tagit upp i en annanmotion. En filial till SVAR är i princip beslutad att starta iLjungaverk . Genom denna filial blirförutsättningarna för samarbete mellan SVAR och den härförordade mikrofilmningen mycket goda.I och inom kommun finnsäven andra speciellt goda förutsättningar förmikrofilmningsverksamheten. Vi vill nämna några.I finns lantmäteriverkets kartvårdscentral. Inomlantmäteriet finns mer än 2 milj. akter med kartor som förnärvarande filmas i långsam takt. Om en mikrofilmning avkyrkobokföringsmaterialet kommer till stånd i Ljungaverkskulle i anslutning till denna en påskyndad mikrofilmning avlantmäteriarkiven kunna genomföras. Efter konverteringtill mikrokort kan dessa fortsättningsvis ingå i SVAR:ssortiment. Fördelarna med ett sådant arrangemang är ökadtillgänglighet (forskningseffektivitet bl.a.), minskat slitagepå originalhandlingarna och frigörande av resurser förforskarservice på lantmäterienheterna.I finns hög fototeknisk kompetens. Ensamverkan med denna kan eventuellt bidra till att deproduktionstekniska kostnaderna för de fototekniskadelarna i jämförelse med föreliggande kalkylernedbringas.En lokalisering av mikrofilmningsprojektet tillLjungaverk ger slutligen stora regional- ocharbetsmarknadspolitiska vinster för denna kommundel somdrabbats så hårt av industrinedläggningar.Hela har som vi redovisat i andramotioner drabbats av stor befolkningsminskning . Alla länets sju kommuner har f.n. lägre befolkning än1980. Bland kommunerna är den minsta och en avdem som det är särskilt viktigt att stärka.Mot bakgrund av dels kommuns stora behov avnya verksamheter, dels att det i kommunen finns särskiltgoda förutsättningar för att där bedriva mikrofilmingen avkyrkobokföringsarkiven, anser vi att bör uttalasig för en sådan lokalisering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av mikrofilmning avkyrkobokföringsarkiven till i kommun.
mot · GE02Kr316 · 1991-01-25 00:00:00 — I arkivutredningens delbetänkande -- ''Öppenhet ochminne'' -- SOU 1988:11 läggs det fram förslag om att ettantal nya landsarkiv skall inrättas i landet. Utredningen tarinte ställning till på vilka orter en lokalisering skall ske, utannöjer sig med ett principförslag till utbyggnad.Beträffande utbyggnaden av landsarkivens depåbehovskall kommittén pröva lämpligheten av att detta behovtillgodoses genom etableringen av nya landsarkiv.Förslagen om lokaliseringen av nya depåer skallsammanväga behoven hos dem som använder arkiven,möjligheterna att samverka med andra arkivhuvudmän,särskilt primär- eller landstingskommuner, och kostnadernaför etableringar på de orter som aktualiseras för kommittén.Arkivdepåkommittén beräknas avsluta sitt arbete undervåren 1991. Kommittén har i uppdrag att lämna förslag hurde statliga arkivdepåerna bör utvecklas med hänsyn tilltillväxten av arkivhandlingar. Förslagen i kommitténsbetänkande kommer att remissbehandlas under våren 1991.På initiativ har en arbetsgrupp förarkivfrågor bildats. I gruppen ingår bl.a. representanterfrån landsting, högskola, kommun, hovrätt och länsstyrelse.Arbetsgruppen har i en rapport föreslagit att ettarkivcentrum inrättas i Jönköping.I utredningen anges det ett antal förutsättningar för enlokalisering till en ort, och vi konstaterar att Jönköpinguppfyller samtliga krav. Det finns dessutom ytterligarefaktorer, såväl allmänna som arkivspecifika, som talar föratt ett nytt landsarkiv bör etableras i Jönköping.Länsstyrelsen och kommunen har redan undersökt lämpligalokaler och kommit fram till ett par alternativ som uppfyllerde uppställda kraven.I finns högskola och hälsohögskola. Denakademiska forskningen på arkivmaterial från länet är vitaloch omfattande. Det finns ett dokumenterat intresse försläkt-, hembygds- och ''amatör''-forskning. Enligt statenskulturråd tillhör de fyra mest aktiva länen ilandet när det gäller lån av mikrofilmade kyrkoarkivalier.I och i finns ettstort antal arkivbildare, såväl offentliga som enskilda.Förenings- och andra arkiv förvaras hos folkrörelsearkivet.Göta hovrätts arkiv, som är det bäst bevarandehovrättsarkivet i landet, förvaras i sin helhet i . Ilänet finns arkiv från statliga verk och regionalamyndigheter. Det är med andra ord många faktorer somtalar för att det i arkivutredningen aktualiseradelandsarkivet i skall förläggas till Jönköping.Förutom det vi redan har nämnt så kan vi tillägga:Jönköping har ett förnämligt länsmuseum som byggsut.Det finns ett väl utbyggt bibliotekssystem medlänsbibliotek i som administrativt centrum, somhar som en av sina huvuduppgifter att hjälpa till att ta frammaterial till forskare eller förmedla kontakter med arkivoch andra informationskällor.Ett humanistisktforskningsråd finns i Jönköping.Den tekniskautvecklingen i länet ger goda förutsättningar för att arbetavidare med modern arkivhantering, inte minstdatabehandling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett landsarkiv inrättas iJönköping.
mot · GE02Kr317 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökat stöd till filmen I avvaktan på en särskild proposition om den statligafilmpolitiken, har regeringen valt att förlänga det nugällande filmavtalet.Detta innebär betydande försämringar. Inte minstkommer organisation att drabbas.Genom avtalet skall även i fortsättningenfå sina intäkter från dels staten, dels film- ochvideobranschen. Staten kommer att bidra med sammabelopp som . Filmbranschen kommer liksomtidigare att bidra av priset på biobiljetter ochvideobranschen kommer att bidra med förhyrvideo (tidigare ) och för säljvideo(tidigare ). kommer att lämnabidrag i samma omfattning som tidigare.Problemet är att antalet biografbesökare och antaletuthyrda videofilmer har minskat kraftigt . Dettaleder till att beräknas få lägre intäkterframöver. Budgetåret 1989-90 erhöll 175miljoner kronor genom filmavtalet. För /92beräknas intäkterna bli ca 155 miljoner kronor.Enligt det nu liggande förslaget tänker inte statenkompensera inkomstbortfallet utan nedskärningen skall skeinom egen verksamhet. Förtur ska ges åtsvensk långfilmsproduktion på bekostnad avproduktionsstödet till svenska kortfilmer (C-fonden),stödet till främjandet av spridning och visning av värdefullfilm (D-fonden) samt stödet till de filmkulturella ändamålsom stiftelsen ska främja i sin verksamhet (E-fonden), t.ex.Cinematek och filmarkiv.I 1982 års filmavtal garanterades C- och D-fondernaminst vardera av totala budget. När nunedskärningar görs så görs de inte proportionellt utan 1%prutas på resp. fond. E-fonden skärs ner , från 25%till 23%.Omfördelningen från den kulturella delen går till denmer publiktillvända filmen, dvs den drabbar den del avfilmkulturen som de kulturpolitiska målen främst bordevärna om. Nedskärningarna kommer att få storakonsekvenser för:möjligheten att importera, lansera ochvisa kvalitativ filmdet lokala visningsarbetetkortfilmen; experimenten, förnyelsen och tillväxten av dens.k. smala filmenfilmkulturella verksamheter somCinematek, filmarkiv, m.m.Om inte biograf- och videointäkterna räcker till denambitionsnivå som man tidigare uttalat sig för, bör enligtmin uppfattning staten vara garant för att de kulturpolitiskamålen upprätthålls. Om filmen och biografen ska bevarassom kulturyttringar, och inte som museala upplevelser -- enuppfattning som kulturministern själv gjort sig till tolk för --måste medel redan nu avsättas så att de planeradenedskärningarna inom ramen för nu gällande filmavtal kanstoppas.De filmavtal garanterade procentsatserna förC-, D- och E-fonderna måste garanteras i avvaktan på detnya filmavtalet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attFilminstitutets fondmedel skall fördelas i enlighet med vadi motionen anförts.
mot · GE02Kr318 · 1991-01-25 00:00:00 — För att skydda kulturvärden av stor betydelse harUnesco upprättat en lista över världsskatter. Från svensksida lär bara ett byggnadsverk -- beläget iStockholmstrakten -- ha uppförts på denna lista.För att markera svenskt intresse av kulturminnesvårdoch för att ytterligare stärka skyddet kring viktigakulturminnesmärken bör en inventering göras av de mestskyddsvärda av dessa i sikte att få dem uppförda på Unescoslista. Ett exempel på sålunda skyddsvärda byggnader ärGlimmingehus -- ett unikt välbevarat exempel på medeltidadansk-nordisk herremansbebyggelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lista över världsskatter.
mot · GE02Kr319 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till Svenska Tornedalingars Riksförbund- Tornionlaaksoliset (STR-T) STR-T bildades och kan alltså fira 10-årsjubileum. Organisationen syftar till att uveckla dettornedalska språket och kulturen. Förbundet har ca 3 000medlemmar över hela landet och lokalavdelningar i bl.a.Stockholm och . Förbundet ger ut tidskriften , finska och det tornedalska språket används alltefter artikelförfattarnas egen språkkunskap. Förbundetskurser i folkmusik och teater har blivit särskiltuppmärksammade med flera publika uppsättningar somturnerat i och landet i övrigt.STR-T har, till skillnad från t.ex. de samiskaorganisationerna, inte av samhället blivit erkänd somorganisation för en inhemsk minoritet. Organisationen förden tornedalska minoriteten hamnar även i jämförelse medinvandrarorganisationerna i en så kallad marginell ställning.Kulturbärarna existerar och minoriteten finns men dessoffentliga existens kräver samhällets erkännande. Sedan1989 har dessutom en för svenskt vidkommande närmastpinsam situation inträtt i förhållande till hur motsvarandeminoritet bemöts i . har i september 1989erkänt Norske Kveners Forbund som minoritetsförbundoch tagit upp stöd för organisationen i statsbudgeten.Kvenerna är i benämningen på den befolkning iNordnorge som har sina rötter i 1700- och 1800-taletsTornedalen.Utöver erkännandefrågan är möjligheten för STR-T attkunna utveckla sin verksamhet av stor betydelse. För dettabehövs ekonomiskt stöd från samhället. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Svenska TornedalingarsRiksförbund-Tornionlaaksoliset (STR-T) skall erkännassom en organisation för en inhemsk kulturminoritet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ekonomiskt stöd tillSTR-Ts verksamhet.
mot · GE02Kr320 · 1991-01-25 00:00:00 — Många av de kulturskatter som finns i ärkrigsbyten. I världens alla museer finns föremål somursprungligen hämtats från fyndländerna innan dessa hadesjälvständighet. I andra fall har föremål rövats eller stulitseller tagits som krigsbyte från fyndplatser. Ofta är dettaokontroversiellt eftersom ursprungsländerna själva harrikligt med liknande material.I samband med begäran från häromåretom att återfå Biblar som togs i krigsbyte av har det hävdats att krigsbyte icke är detsamma somstöld. Men enligt gällande FN-stadga kan ingenting legalterövras genom våld. Det faktum att fredsfördrag tidigare ihistorien ger visst legalt sken åt krigsstölder förändrardärför inte grundförhållandet -- att det handlar om juststöld.Med förundran har vi tagit del av kulturutskottetsbetänkande /91:KrU7 där ''rätten'' till krigsbyteförsvaras och en restriktiv hållning till återlämnandeförordas.Oberoende av tidigare skedens syn på krigsbyte bör detidag vara självklart att föremål som erövrats eller stulits ikrig inte utan vidare skall anses rättmätigt förvärvade.Massöverföringar som kulturminnen är inte sällan ettresultat av kolonialism. Om unga eller pånyttfödda nationerkräver tillbaka viktiga kulturminnen bör utgångspunktensjälvfallet vara att icke kan anses berättigat attbehålla krigsbyten som demokratiska företrädare för olikafolk önskar återfå.Ett närliggande fall är Adolfs stiftelseurkundför i i . Detta befinner sig påRiksarkivet i . Från estländsk sida har underhandframförts att man skulle vilja ha originalet tillgängligt i sitteget universitetsbibliotek.Sveriges kulturarv är alldeles tillräckligt även utankrigsbyte eller rester från stormaktstidens kolonialvälde.Därför bör gå i spetsen för en generös praxis när detgäller återlämnande av kulturföremål till ursprungsländer.Sverige bör också ta initativ till internationellaöverenskommelser i den riktningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt svenskt krigsbyte skall återlämnas om demokratisktvalda företrädare för de bestulna folken gör anspråk därpå,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör ta initiativ till internationella avtal om engenerös praxis beträffande återlämnande av kulturföremåltill ursprungsländer,3. att hos regeringen begär att Tartu-universitetets stiftelseurkund överlämnas till dettauniversitet.
mot · GE02Kr321 · 1991-01-25 00:00:00 — Textning till svenska av TV-program på invandrarspråk I Kanal sänds en gång under vintersäsongenett Aktuellt-program på tre invandrarspråk:serbokroatiska, grekiska och turkiska. Varje programomfattar och innehåller nyheter från hemlandetoch . Någon översättning till svenska förekommerinte.I det efterföljande långamagasinprogrammet , som omfattar sammaspråkgrupper, är däremot alla utlandsinslag översatta tillsvenska.I de tre länder som dessa program anknyter till råder oftastor politisk oro. Särskilt är ettland i stark förändring. För invandrarfamiljerna är detviktigt att kunna följa programmen på båda språken, dåt.ex. barn i många familjer förstår svenska bättre änhemspråket.För svenskar med släkt- och arbetsrelationer till dessaländer är det också värdefullt att bättre kunna följautvecklingen genom nyheterna i Kanal . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översättning till svenska av TVsaktualitetsprogram för invandrare.
mot · GE02Kr322 · 1991-01-25 00:00:00 — Ny regionindelning för TV Publikmätningar visar att regionala nyheter hör till våramest populära program med en genomsnittspublik underhögsäsong på 25--30 procent.De regionala nyheterna kommer med ökad konkurrensoch internationalisering att bli en alltmer oumbärlig tillgångför public servicetelevisionen. Att utbyggnaden av regional-TV har hög prioritet visas inte minst av attfrågan aktualiserats i de tre senasteanslagsframställningarna från Television.I dag sänds regionala nyheter överåtta områden. Av dessa områden täcker Mittnytt(/) en fjärdedel av yta. Att utifrånett täckningsområde omfattande fyra län, nämligenKopparberg, , och ,producera nyhetsinslag med den lokala anknytning mangärna identifierar regional-TV med, kan gentemot enpublik, spridd över ett så stort område, stundom bli svårt.Därtill kommer den rent praktiska svårigheten att bevakaett så stort område nyhetsmässigt och att ur nyhetsflödetvaska fram inslag som för områdets hela publik känns''nära''.För att i Mittnytt-området göra den regionalanyhetsbevakningen mer lokal bör området minskas.Enklast kan detta åstadkommas genom att klyva detnuvarande Mittnytt-området i två, där Gävle-Daladistriktetfår ett eget nyhetsprogram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ny regionindelning för TV.
mot · GE02Kr323 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid den stora förändringen av försnart omvandlades dåvarande och till en distriktskanal och en Stockholmskanal. I sambandhärmed uppstod livliga diskussioner om var distriktskanalenskulle vara geografiskt placerad. Vi tyckte då liksom nu attGöteborg vore en lämplig ort.Sedan länge har en väl etablerad TV-verksamhet med god kapacitet. Med strategiskaplacering vore det naturligt att lokalisera rikskanalen dit.Det finns ingenting som säger att det av ekonomiska skälinte skulle vara möjligt med en sådan placering, från teknisksynpunkt kan inte heller göras några invändningar.Däremot vore det mycket att vinna på att förlägga en avTV-kanalerna utanför . är svensk TV heltkoncentrerad till huvudstaden, vilket för med sig attnyhetsförmedlingen också blir fokuserad på det som händerdär. Det smittar till och med av sig i väderrapporterna.När den nya kanalorganisationen genomfördes fastslogsatt ''programmen ska utformas så att de genom kvalitet,tillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattningtillgodoser skiftande behov och intressen hos landetsbefolkning''. Vår uppfattning är att man når de uppställdamålen bäst genom att flytta ut rikskanalen från Stockholm.Dessutom skulle lokaliseringen av rikskanalen tillGöteborg få stor betydelse för kulturlivet där. Framståendeskådespelare och andra kulturpersoner skulle kanskestanna kvar, i stället för att som försvinna tillStockholm, om de också skulle få möjlighet till intressantakompletteringar av arbetsuppgifter av det slag som TV kanerbjuda.Debatten om utflyttning av TV-kanaler startades återgenom beslut på socialdemokraternas kongress förra året.En av cheferna på rikskanalen har i massmedia framhållitatt detta bara är önskedrömmar från lokalpatriotiskapolitiker. ''Politiker lever i en drömvärld där de endastplanerar efter hur karta ser ut och inte efterverkligheten. ''Vi som inte bor i upplever att TV:snyhetsförmedlare tycks tro att är verklighetenoch att de knappast ser till hela den svenska kartan. Det ärdärför det är angeläget att flytta ut åtminstone en avkanalerna från . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attTVs rikskanal bör lokaliseras till .
mot · GE02Kr324 · 1991-01-25 00:00:00 — På mediaområdet har skettgenomgripande förändringar genom den tekniskautvecklingen och internationaliseringen. T.ex. har en stordel av svenska folket fått kabel-TV med möjlighet att se på15--20 kanaler. Ny teknik innebär nya möjligheter också förmänniskor med stora funktionshinder, men trots dessamöjligheter har glappet mellan funktionshindrade och icke-funktionshindrade bara ökat. är inte ens denförsta markbaserade TV-kanalen fullt tillgänglig för alla.Vid en konferens anordnad av iLeksand riktades en omfattande kritik mot handikappinsatser. Kritiken gällde bl.a.textsättningen av svenskproducerade program som alltjämtligger , och att teckenspråktolkning av programmen i TV ärav så ringa omfattning att den inte ens kan mätas i procent.Den gällde också en dålig anpassning i radio och TV förpersoner med begåvningshandikapp, och det noterades attlättförståeliga informationsprogram för vuxnautvecklingsstörda nästan saknas helt. Att programmen i TVoch radio inte annonseras vare sig på kassett eller ipunktskrift noterades också.Sveriges Radios företrädare på konferensen menade attstora insatser hade gjorts i programverksamheten förfunktionshindrade. meddelades emellertid attytterligare prioriteringar till förmån för funktionshindradeinte planerades inom , dvs. under återstoden av perioden för Radioslöpande avtal med staten. Man förklarade vidare attytterligare insatser inom handikappområdet skulle krävapolitiska beslut i resursfrågorna.För närvarande diskuteras möjligheten att finansiera entredje markbaserad kanal med reklamintäkter i enparlamentarisk beredning. Även frågan om reklam i någonav TVs nuvarande kanaler diskuteras. Utan tvekan behöverSveriges Radio förstärkta resurser för att klara den framtidakonkurrensen, men också för att väl fylla sin uppgift sompublic service-företag. I denna uppgift borde ingå att göraså mycket av programutbudet tillgängligt för så många sommöjligt. Eftersom det enligt företrädare för koncernenfinns ekonomiska hinder för att uppfylla denna viktigauppgift, borde möjligheterna att förbättra tillgängligheten iSveriges Radios programutbud finnas med när nyafinansieringskällor diskuteras.Även om framöver kommer attfinansieras enbart med mottagaravgifter eller genom enkombination av mottagaravgifter och reklammedel är detangeläget att ges möjligheter att göraprogrammen i radio och TV mer tillgängliga för personermed funktionshinder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att göra programmen iradio och TV tillgängliga för personer med funktionshinder.
mot · GE02Kr325 · 1991-01-25 00:00:00 — Sjöväderrapporterna i Riksradions P l Tillförlitliga väderprognoser och utförliga rapporter ommeteorologiska data är nödvändiga föryrkesfiskarna, både för deras utkomst och avsjösäkerhetsskäl.Under senare år har de ändringar i sjöväderrapporternafrån radions P 1, som företagits, inneburit betydandeförsämringar ur yrkesfiskets synpunkt. För att få ennågorlunda klar bild av väderläget måste många svenskayrkesfiskare lyssna på den danska radions sjörapporter,vilka är föredömligt upplagda. Deras räckvidd är emellertidbegränsad.Ett nytt system för sjörapporterna borde därförutarbetas i samråd mellan Riksradion, och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen vidtar åtgärder så attsjörapporterna i Riksradions P l kan förbättras enligtyrkesfiskets önskemål.