mot · GE02Fi701 · 1991-01-25 00:00:00 — Betalningar till och från staten Under många pr har det i moderata motioner föreslagitsförenklingar och förbättringar i det statligabetalningssystemet. Detta förslag har regelmässigt avvisatsav riksdagsmajoriteten, men i efterhand har ändå vissa stegtagits i moderniserade riktning.Som motiv för att avslå de moderata motionskraven haribland hänvisats till pågående översyns- ochutvecklingsarbete inom (). överlämnade till regeringen enpromemoria angående det statliga betalningssystemet. Däriredovisades en teknisk omläggning, som möjliggjorde enbättre kassahållning. Vidare belystes frågan hurersättningen till postgirot för förmedlingen av statligabetalningar skulle utformas. Slutligen diskuterades en ökadmedverkan av bankerna och bankgirocentralen i dennaverksamhet.Betalningarna till och från staten omfattar mycket storabelopp -- . De statligamyndigheterna är därvid i princip skyldiga att användapostgirot eller . Postgirot svarar för något mer änhälften av det nämnda beloppet och en helt dominerandedel av antalet transaktioner.Enligt RRV fungerar det nuvarande systemet mindrebra. Det fyller inte moderna kassahållningskrav, samtidigtsom servicen till både myndigheter och allmänhet företerbrister. Dessa svagheter sammanhänger med att postverketför sin verksamhet ansetts behöva förräntningen av den s.k.float som uppkommer genom att in- och utbetalningarnaligger kvar i postgirot . Dessa intäkter kanuppskattas till ca . Några tekniska skälför att behålla en float av nuvarande omfattning finns inteenligt RRV. Dessutom skulle det innebära fördelar för såvälenskilda myndigheter som allmänheten, om bankgirot gavsett ökat utrymme i den statliga betalningsförmedlingen.RRV:s promemoria har remissbehandlats, och praktiskttaget alla instanser förordar avreglering och fri konkurrens.Av särskilt intresse är att flera myndigheter begär att in- ochutbetalningar för deras del -- av besparings- ocheffektivitetsskäl -- skall få ske via bank.Moderata samlingspartiet ser det som angeläget attprivatpersoner och näringsliv har tillgång till snabba ochsmidiga betalningsformer.Mot denna bakgrund var det välkommet att regeringen iförra årets budgetproposition (prop. 1989/90:100, bil. 1, p.5) klart slog fast att det statliga betalningssystemet i principbör vara så utformat att det skapas en valfrihet förallmänheten och myndigheterna att välja postgirot ellerbankerna som betalningsförmedlare. Enligt regeringenkunde emellertid en sådan förändring inte genomföras utanen mer genomgripande analys av postverkets ekonomi ochverksamhet i stort. I årets budgetproposition, bil. 1, p.7.2.2, säger sig regeringen inte kunna lägga fram förslagförrän i kompletteringspropositionen. Vi finner detanmärkningsvärt att beredningsarbetet i denna fråga, somredan har pågått , ännu inte har kunnatslutföras.Enligt vår mening bör statens betalningssystem fungeraså kostnadseffektivt och praktiskt som möjligt.Förutsättningen härför är fri konkurrens mellan olikainstitut och betalningsformer. och bankernaskall då åläggas att inleverera inkommande likvider direkttill statsverkets/myndighetens konto i riksbanken.Utbetalningar kan på motsvarande sätt ske genom atterforderligt belopp dras direkt på detta konto påutbetalningsdagen. Med detta system skulle staten sparaavsevärda belopp, som myndigheter, företag ochenskilda bereds tillfälle att fritt välja posteller bankgiro försina betalningar.Postverkets behov av intäkter för att upprätthålla enrikstäckande verksamhet är inget hållbart motiv för attbevara orationella betalningsrutiner. Statensbetalningssystem bör utformas så kostnadseffektivt ochserviceinriktat som de tekniska förutsättningarna medger.Den viktiga fråga som rör finansieringen avpostverksamheten i glesbygd får lösas i annat sammanhang.I då avreglering och bättre kassahållning ärnyckelbegrepp är det inte rimligt att postgirot får behålla sinsedan 1925 gynnade ställning, när likvärdiga eller bättrebetalningsformer finns att tillgå på annat håll. Postgirotsmonopol vid betalningar till och från staten bör såledesupphävas.Ökad användning av bankgirotUnder senare år har det blivit möjligt att vid vissskatteuppbörd göra inbetalningar via bank/bankgiro. Detgäller källskatt (inkomst- och förmögenhetsskatt m.m.)samt arbetsgivaravgift. Riksförsäkringsverketsutbetalningar av barnbidrag, sjukpenning, pensioner m.m.kan också ske genom insättningar direkt på bankkonto. Attdetta uppskattas av mottagarna framgår av att de i flertaletfall väljer att utnyttja denna möjlighet. Dessutom spararriksförsäkringsverket ca medmöjlighet att spara ytterligare ca enligtRFV:s remissyttrande över RRV:s PM angående detstatliga betalningssystemet.På andra -- ofta närliggande -- områden föreliggeremellertid inte denna valfrihet. Nedan anges ett antalexempel på betalningar, där möjlighet bör öppnas förbetalningar direkt via bank.Moms (inkl. tull) och punktskatter bordekunna betalas på samma sätt som källskatt ocharbetsgivaravgift, vilket skulle innebära en väsentligförenkling för många företag och privatpersoner. Det skulleockså ge dem fördelar från räntesynpunkt, eftersominbetalningen då kan göras på förfallodagen direkt frånbankkontot i stället för dagen före, vilket nu krävs näröverföring måste ske från exempelvis checkkonto tillpostgirot. har redan i betänkande1984/85:49 uttalat förståelse för detta önskemål omförenklat inbetalningssätt.Återbetalning av skatt bör kunna ske direkt tillbankkonto. Det gäller återbetalning av moms ochpunktskatter. Men störst betydelse skulle förändringen fåvid återbäring av inkomstskatt m.m. Den överskjutandepreliminärskatten uppgick till hela 24 miljarderkronor! En utbetalningsavi för överskjutande skatt kannumera lösas in på bankkontor likaväl som på posten. Menutsändningen via posten är en onödig omgång som orsakaronödiga extrakostnader för statsverket och som dessutommedför väsentlig fördröjning av utbetalningarna ochdärmed såväl likviditets- som ränteförluster förbetalningsmottagarna. Den ersättning somskattemyndigheten betalar till postverket kan tillstörsta delen sparas in genom att gå över till ett system meddirekt insättning på bankkonto.Säkerhetsskäl motiverar också en ändring av nuvarandeutbetalningsrutiner för skatteåterbäringen.Utbetalningsavin är den mest riskfylldautbetalningsformen. Detta har länge understrukits avbrottsförebyggande rådet, som i sina bådautredningsrapporter om ökat skydd för värdetransporter(BRÅ PM 1979:1 och 1983:2) framhöll att kontantlösabetalningsrutiner borde användas i ökad omfattning. I frågaom skatteåterbäringen betonade rådet följande (PM1983:2, sid. 19):Nuvarande utbetalningssystem innebär att storakontanta värdemängder upplagras och hanteras.Återbetalningen av överskjutande skatt är den störstapunktutbetalningen . Post och banker rekvirerar dåmycket stora summor från vilka sprids överlandet under loppet av någon vecka.Antalet löne- och pensionskonton i bankerna som ärtillgängliga för automatiska betalningar av detta slag utgördrygt 5 miljoner, vartill kommer drygt 1 miljonpostgirokonton. Förutsättningarna för ökad användning avkontantlösa betalningsrutiner är därför mycket goda.Tillgång till ett rationellt och säkert utbetalningssystemfinns. Detta måste utnyttjas bättre än vad som är fallet i dag.Om den skattskyldige i samband med självdeklarationenanger ett postgiro/ bankkontonummer, kan eventuelltförekommande överskjutande skatt utbetalas direkt tilldetta. Denna metod -- som tillämpas i med gottresultat -- sparar tid, är betydligt säkrare och tordedessutom få en viss sparstimulerande effekt.Deklarationsblanketter bör således innehållaen ruta för uppgivande av kontonummer, dit vederbörandeskattemyndighet åtar sig att sända eventuell överskjutandeskatt. Ett alternativ kan vara att betalningsmottagaren gersin bank i uppdrag att uppbära eventuell skatteåterbäringoch sätta in beloppet på hans/hennes konto på samma sättsom sker beträffande barnbidrag m.m.Uppbörd av studiemedelsavgift via bankernasautogiro skulle medföra större effektivitet för centralastudiestödsnämnden och staten, som servicen ochsäkerheten ökar för låntagarna. Den möjlighet tillförsöksverksamhet som öppnats på detta område börsnarast utnyttjas med sikte på införande av en permanentordning. Även räntor och amorteringar på statligabostadslån bör kunna betalas på detta sätt.Betalningar från staten bör mer allmänt kunnaavregleras. Övergången till kontoinsättningar av pensioner,sjukersättningar och barnbidrag torde ha medfört enbesparing för staten på ca , ochdessutom blir det säkrare och bekvämare för mottagarna.Det är därför angeläget att andra statliga förvaltningar, somgör utbetalningar, kan följa efter. Det gäller t.ex.överföringen av landstings- och kommunalskattemedlenfrån länsskattemyndigheterna.Nordbankens särställning och postverketslikviditetsförvaltningMöjligheter föreligger numera för staten att utbetalalöner, barnbidrag, pensioner m.m. via annan bank änNordbanken (f.d. PKbanken). Med hänsyn till debesparingsmöjligheter som ett anbudsförfarande skullemedföra, bör regeringen uppdra åt statens löne- ochpensionsverk, SPV, att i föreskriven ordning föranstalta omupphandling avseende förmedling av statliga löner,pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringar.SPV har i förberedande syftesagt upp gällande avtal med Nordbanken. Avtalet upphördärmed att gälla . Ett tydligtregeringsuppdrag om att upphandling skall ske skulleunderlätta för SPV. Den tvååriga uppsägningstiden gererforderlig tid för förberedelser i form av infordran avanbud, förhandlingar samt slutande av avtal med en ellerflera betalningsförmedlare.Sedan 1987 har nuvarande Nordbanken inte längremonopol på förvaltningen av postverkets likvida medel.Därmed har ett gammalt moderat krav gått i uppfyllelse.Den gamla ordningen framstod som allt mera stötande,efterhand som den statsägda affärsbanken likställdes medandra storbanker och t.o.m. partiellt privatiserades.Förändringen har dessutom givit postverket möjlighet atttillgodogöra sig de finansiella intäkter som tidigare tillföllbanken.I samband med att postverket övertog förvaltningen avsina likvida medel gavs det bl.a. rätt att betala ränta till vissapostgirokonton och medge viss övertrasseringsrätt. Därmedvidgades postgirots tidigare uppgift att enbart förmedlabetalningsuppdrag till att också bedriva vissbankverksamhet. Redan den ordningen, som innebar attränta gavs på juridiska personers konton, stod i strid med1973 års riksdagsbeslut, enligt vilket vid PKbankenstillkomst endast den del av postgirorörelsen som inte varräntebärande skulle stanna kvar inom postverket. Dennarätt till räntegottgörelse hade införts av postverket 1980utan regeringens eller godkännande.Grundsynen att bankverksamhet inte får utvecklas inompostverket bör i princip bibehållas. När postgirotsåterstående monopol på betalningar till och från statenavvecklas och en klarare boskillnad skapas mellanpostverket och Nordbanken genom den senaresprivatisering, bör det emellertid bli möjligt att medgeundantag för räntegottgörelse och övertrassering påpostgirokonton. Därvid skulle det underlätta om postgirotombildades till ett aktiebolag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt postgirots gynnade ställning vid statliga betalningar börupphävas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbare överföring till och frånriksbanken av statens betalningar,3. att begär att regeringen ändrarbestämmelserna om inbetalning och återbetalning avmervärdeskatt (inkl. tull) och punktskatter så att sådanbetalning kan ske via bank,4. att begär att regeringen framlägger förslagom utbetalning av överskjutande skatt i enlighet med vadsom i motionen anförts,5. att begär att regeringen ändrar reglerna omutbetalningar av överskjutande skatt så attbetalningsmottagaren fritt får välja bank eller postgiro fördirektinsättning på konto,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppbörd av studiemedelsavgiftoch betalningar på statliga bostadslån,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betalningar från staten,8. att begär att regeringen uppdrar åt statenslöne- och pensionsverk att föranstalta om upphandling hosen eller flera banker avseende förmedling av statliga löner,pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringar,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkoren för räntegottgörelseoch övertrassering på postgirokonton.