ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Kr258 · 1991-01-25 00:00:00 — Det statliga stödet till i i har genomgått flerastora förändringar , bådekonstnärligt och storleksmässigt. Målet har varit att utökaantalet musiker i i (SON)med ambitioner att erbjuda publiken en större symfoniskrepertoar, men också ge ännu bättre möjligheter att utnyttjaorkestern regionalt i länet. Målet är och har varit enorkester med ca 85 medlemmar.När det nya statsbidraget tillkom i mitten av 70-talethade orkestern 44 musiker. Därefter har Norrköpingskommun, som är ensam huvudman, på eget initiativ ochutan ökat statligt stöd förstärkt orkestern med 24musikertjänster. Dessutom har tillkommit förstärkningar avnödvändig administration. En ytterligare utbyggnad utanstatligt stöd är inte genomförbar.Förra årets besked från om en förstärkningmed 9 grundbelopp till SON under en tvåårsperod mottogsdärför med stor tillfredsställelse. haråtagit sig en motsvarande insats, vilket innebär att orkesternutökats med 9 nya tjänster till totalt 77. I kommunens storasatsning på symfoniorkestern finns också projektering av ettnytt konserthus.Trots plan för de regionalamusikinstitutionernas utveckling föreslås nu ibudgetpropositionen oförändrade bidrag tillorkesterverksamheten i , , ,, och . För delinnebär det att fem av de nio nya grundbeloppen fryserinne.Oförändrat antal grundbelopp innebär stora problem fören symfoniorkester med lång planeringstid när det gällerprogramuppläggning, inbokning av solister, dirigenterm.m. För att säkra orkesterns framtida utveckling bådekonstnärligt och som en viktig kulturresurs i regionen är detav stor vikt att den erhåller ett ökat antal grundbelopp. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligaregrundbelopp till i .
mot · GE02Kr259 · 1991-01-25 00:00:00 — På uppdrag av kulturministern har år1989 framlagt sin utredning Symfonierna och samhället,som avser en översyn rörande de samhällsstöddasymfoniorkestrarnas situation. Enligt utredningen skulleGävleborgs Symfoniorkester komma att bestå av 52musiker i ett första utvecklingssteg. Enligt den har slutmålet angivits till 60 musiker, ennumerär som även hade angivits som minsta storlek på ensymfoniorkester enligt en tidigare norsk statlig utredningfrån år 1979.Inom ramen för 300-miljonersprogrammet inomkulturområdet fördelades under /91 ettstort antal grundbelopp till de regionalamusikinstitutionerna, varvid Symfoniorkestererhöll 4 för anställning av ytterligare musiker, vartill kom 3grundbelopp som kompensation för uteblivet regionalttilläggsbidrag. I budgetpropositionen 1989/90:100 föreslogsatt som en andra etapp ytterligare 50 grundbelopp skulletilldelas musikinstitutionerna. Av dessa beslutade StatensKulturråd , att preliminärt fördela 39, varav 10grundbelopp avsåg Symfoniorkester.Beslutet om fördelning av ytterligare grundbelopp harförutsatt kostnadstäckning genom respektive huvudman.För har detta skett genom atti kommuns budget reserverats särskilda medel i 1991års budget. som huvudman har genom enöverenskommelse med fått en garanti om etttreårigt projektstöd för att den nödvändiga utvecklingenskall kunna genomföras.Trots den av upprättade planen förorkesterns utveckling, som förberetts genomprovspelningar och andra rekryteringsåtgärder, innebär dennu avlämnade budgetpropositionen att inga nyagrundbelopp upptas för de regionala musikinstitutionernasräkning.Med den framförhållning som råder för ensymfoniorkester när det gäller engagemang av solister ochdirigenter samt därav följande programplanering liksomgällande regler för rekrytering av spelårsanställda musikerkommer den nu föreslagna begränsningen att skapa storaproblem. Kommande spelårsplanering har baseratspå ett omväxlande programinnehåll, som ur publiksynpunktär önskvärt. Med nuvarande numerär är orkestern alltförbegränsad till den wienerklassiska repertoaren. Utökningenskulle medge, att repertoaren i större utsträckning skullekunna varieras och därvid bättre anpassas till publikensönskemål.Med det besked som lämnats av kulturministernkommer det att uppstå många olyckliga konsekvenser förbåde musiker och publik. Bland musikerna har redan enmisstämning spritt sig och fem av de yngre musikerna harantytt sin önskan att söka sig till andra orkestrar ellerlivnära sig på frilansarbete i storstadsregionerna.I 50 år har diskussioner om ett konserthus förts i Gävle.Under senaste året har planerna på ett tagitallt fastare former och finns nu med i planerna för ett stortsaneringsprojekt intill inre hamnen i . Det skulle varamycket olyckligt om symfoniorkesterns uppbyggnadstoppades just som konserthusfrågan ser ut att lösa sig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt genom omdispositioner inom berördaanslag beslutar tillföra degrundbelopp som behövs för att planerad utbyggnad skallkunna genomföras.
mot · GE02Kr260 · 1991-01-25 00:00:00 — Arkiv för dekorativ konst i grundade professor för dekorativ konst (ADK) som enavdelning av konsthistoriska institutionen vid Lundsuniversitet.Josephsons avsikt var att samla fotografier och skisser tillsvensk dekorativ konst från alla tider. Han avsåg främst denbildkonst som är förankrad i arkitekturen eller påarkitektoniskt formade platser. Från början var det ocksåett arkiv snarare än ett offentligt museum. Först 1941öppnades det för allmänheten.År 1979 blev museet en egen institution vid Lundsuniversitet. Anledningen till att det från början koppladestill var att man i undervisningen i konstämnenabehövde illustrationsmaterial. Den kopplingen är intelängre så nödvändig på grund av den audiovisuellateknikens utveckling.I dag omfattar samlingarna ca 20 000 nummer, av vilkaomkring 1 500 visas i utställningssalarna, medan restenförvaras i källare och magasin. Museet är det enda i Sverigeför offentlig konst och samlingen är inom detta område denstörsta i världen. Samlandet hade främsten nordisk inriktning, äger museet även en betydandeinternationell samling, där framför allt ochMexiko är rikt representerade. är ADK bådeforskningsinstitution och offentligt museum.Museet finansieras genom att Lundsuniversitet anslår bidrag från diverse anslag. Ett mindrebidrag kommer också från landsting.Museets verksamhet hämmas av att det inte finansierassom det självständiga museum det är i praktiken.Folkpartiet liberalerna föreslår därför att Statens kulturrådtillsammans med får uppdraget att prövaformerna för det framtida statliga stödet till museet.I avvaktan på detta bör tilldelas ettextra bidrag på . för att kunna ge en välbehövligförstärkning till museet. Bidraget bör anvisas underanslaget Bidrag till vissa museer (G 33). Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Bidrag till vissa museer (G 33) för bidragtill för dekorativ konst i /92 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit.
mot · GE02Kr261 · 1991-01-25 00:00:00 — Dialekt- och ortnamnsarkivet i Dialekt- och ortnamnsarkivet i () är en statligforskningsinstitution med uppgift att samla in, bevara ochbearbeta material om vår landsändas dialekter ochortnamn.I arbetet med att gräva fram den historia som är denyttersta förutsättningen för kulturella identitetär dialekterna och ortnamnen oumbärliga hjälpmedel.Dialekterna vittnar om urgamla kulturförbindelser ochkulturområden, som det inspelade ochupptecknade material som finns på arkivet ger väsentligkunskap om forna tiders materiella och andligaförhållanden.Våra gamla ortnamn är inte fria konstskapelser, som denamn som ges åt nya gator och torg i tätorterna, utansakliga beskrivningar av en namnbärande ort vid tiden förnamnets tillkomst. Eftersom de äldsta ortnamnen iSydsverige är mer än tvåtusen år gamla, säger det sig självtatt de är en utomordentlig källa för vårt vetande om dentidens sydsvenska växt- och djurvärld, religion, rättsväsen,bebyggelse, försvarsväsen o.d., från vår tideräknings börjanoch fram . Och indirekt är DAL:s samlingarav skriftliga ortnamnsbelägg ett ovärderligt hjälpmedel förlokalhistoriker och hembygdsforskare: den som vill vetaexempelvis var i litteraturen en viss skånsk by är nämndunder medeltiden har en enda institution att börja sinaforskningar på: Dialekt- och ortnamnsarkivet i Lund.De sydliga svenska landskapen bildar en språklig ochkulturell enhet. Dialekt- och ortnamnsforskning är bådaspråkliga discipliner, och de går hand i hand: utan eningående kunskap om en trakts dialekter kan man inte tolkadess ortnamn. Det är därför inte bara regionalpolitisktönskvärt utan också angeläget för både professionellaforskare och den hembygdsintresserade allmänheten, attmaterialet för både dialekter och ortnamn från hela vårregion finns samlat på ett ställe, DAL.Men så är det inte. Medan arkivet har ansvaret fördialekterna i hela , , , ,och , har slumpmässiga historiskaförhållanden gjort att det har hand om ortnamnen bara iSkåne. Den som vill veta något om namnen i de övrigasydsvenska landskapen får resa till säger sig självt att detta är en olämplig ordning. skäl till detta har redan nämnts. Det kan tilläggas attLund givetvis är en bättre utgångspunkt förinsamlingsarbete i än vad är.Det bör nämnas att dominerar stort, både medavseende på ortnamn och dialekter, även gentemot i och Umeå.Styrelsen för den myndighet som alla arkiven ingår i,Dialektockså insett att någonting bör göras åt obalansen iarkivens verksamhetsområden. I en intern utredningföreslås att får överta ansvaret för ortnamnen isamtliga sydsvenska landskap.Enligt vår uppfattning är det angeläget att återbördaansvaret för ortnamn, dessa oumbärligavittnesbörd om vår historia, till vår region. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att återbörda ansvaret förSydsveriges ortnamn till .
mot · GE02Kr265 · 1991-01-25 00:00:00 — har genom riksdagsbeslutet vårenl990 om grundläggande regler för statliga och kommunalamyndigheters arkiv omnämnts som ingående iintensivdataområdet. Beslutet kommer att medföra ettbetydligt större bevarande av arkivhandlingar på denstatliga och kommunala sidan än vad som är fallet utanförintensivdataområdet.Länsstyrelsen i , ,högskolan i /och kommunhar i skrivelse till arkivdepåkommittén,''Sambruk i nätverk/arkivverksamheten i ochVästernorrlands län'', föreslagit ett långtgående samarbeteinom länet för att främja arkivfrågorna och verka för ensamordnad lösning av depåfrågan.Som en följd av framställningen till arkivdepåkommitténhar ett förslag till utbyggnad av landsarkivet i Härnösandutarbetats. Förslaget synes uppfylla de krav som ställs föratt fram klara såväl förvaring av leveransmogetarkivmaterial i arkivdistriktet (,, och ) somde bestånd av bl.a. sjukjournaler och socialakter som skalllångtidsförvaras till följd av intensivdatabeslutet.Utbyggnaden som omfattar 4 000 kvm arkivmagasinberäknas kosta drygt 56 milj. kr. Med hänsyntill det allt mer ansträngda arbetsmarknadsläget, som viåterkommer till nedan, med en befarad dramatisk ökningav arbetslösheten hösten l99l bör arbetsmarknadsmedeleller andra statliga medel anvisas för dennautbyggnad. Detta skulle för övrigt endast utgöra entidigareläggning av en ofrånkomlig statliginvestering.Härnösand är en av de hårdast drabbade orterna i landetunder 80-talet. Denna residensstad har under det gångnadecenniet förlorat cirka 500 arbetstillfällen inom offentligförvaltning. Kommunens största industri, Hagraf, med 250anställda har lagts ned. Regionalpolitiska ochsysselsättningspolitiska skäl talar för att samhälleligaverksamheter bör förläggas dit och att där befintligaverksamheter bör få tillfälle att utvidgas.Riksdagen bör enligt vår mening mot bakgrund av såvälvikten av att landsarkivet i gesutvecklingsmöjligheter som nödvändigheten av attsysselsättningsmässigt stärka denna kommun uttala sig förden nämnda utbyggnaden av landsarkivet i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnad av landsarkivet iHärnösand.
mot · GE02Kr266 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi motionerade första gången om viktenav att förlägga ett landsarkiv till för statliga arkivdepåer har sedantillsatts för att belysa frågan om den framtidaarkivhanteringen.Det finns starka skäl för att förlägga ett landsarkiv tillVäxjö.Ett landsarkiv bör ligga i centrum av sittupptagningsområde.Tillgänglighet för forskning,forskarutbildning och övrig forskningsverksamhet(Högskolan, , ,, länsgenealogiska förening m.fl.).Möjligheter till samverkanmed andra arkivbildande institutioner på orten(, , Landsbiblioteket,Museum).Goda kommunikationer med riketoch regioner.Lämpliga lokaler att ställa till förfogande.Vi vill nu också föra fram tanken, som en arbetsgrupp påhögskolan i framfört, att man borde prövamöjligheten att integrera landsarkivet medhögskola/blivande nätverks-universitet/bibliotek.Enintegrering av arkivens och forskningsbibliotekens resurseroch funktioner skulle skänka ett eventuellt blivandenätverksuniversitet en för riket unik profil och erbjudamöjligheter för en kraftfull humanistisk ochsamhällsvetenskaplig forskning.En integrering skulleinnebära mycket stora besparingar av lokal- ochpersonalkostnader. En lång rad funktioner skulle kunnagöras gemensamma, t.ex. central förvaltning, reception,information, referensbibliotek, läsesalar, forskarceller,konferensutrymmen, vaktmästeri och repro-personalrum,posthantering m.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av landsarkiv tillVäxjö,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eventuell samordning avlandsarkiv och högskolebibliotek i .
mot · GE02Kr268 · 1991-01-25 00:00:00 — Medel till efterundersökningar av skattfyndplatser m.m. har fornminnen främst på Gotlandoch , men också i övriga delar av landet, plundrats ien omfattning som varit okänd i . Boplatser,fornborgar och gravfält har efter omfattande förberedelsersystematiskt genomgrävts och plundrats med hjälp avmetallsökare. De oersättliga skadorna består dels i stölderav ädelmetallföremål, dels i att kulturlagren rörts om, vilketför all framtid förstört det arkeologiska källmaterialet.Det står utom allt tvivel att plundringarna nu bedrivs ikriminellt syfte och att de är ett stort internationelltproblem. Mycket pekar på att det är välorganiserade,professionella ligor med bästa tänkbara utrustning som --sannolikt med hjälp av svenskar -- opererar från baserutanför landet. Fynden har ett mycket högt värde påmarknaden. Skadegörelsen skiljer sig markant från tidigareöverträdelser som mer haft karaktären av missriktadhobbyverksamhet.Myndigheterna har emellertid reagerat föredömligtsnabbt och vidtagit nödvändiga åtgärder. Det förbud somgällt på mot att använda metallsökare,har från också införts på , efter motioner iriksdagen. Fr o m föreslås dessutom dels attförbudet ska gälla hela landet, dels en lagändring som direktberör denna typ av brottslig verksamhet med ettmaximistraff fängelse. Detta kommer att gepolisen helt andra möjligheter att effektivt ingripa motverksamheten.Det är emellertid också nödvändigt att under en periodsatsa resurser på omfattande arkeologiska undersökningar ifält. Dels bör efterundersökningar genomföras påplundrade platser, dels bör undersökningar göras iförebyggande syfte av fyndplatser som bedöms vara särskilthotade. Det sistnämnda gäller framför allt deskattfyndplatser och boplatser som med specificeradefyndangivelser har publicerats iarkeologisk litteratur eller som finns markerade på denekonomiska kartan. Dessa platser ligger ofta överplöjda iåker och är därför särskilt lätta att plundra, somspåren efter plundringen är svårare att upptäcka.Vissa delar av är speciellt fyndrika och därförmer hotade än andra. Detta gäller främst , ,, , och , där del av berörda fyndplatser -- vilka uppgår till fleratusen -- har publicerats. I dessa län bör förundersökningargenomföras på de mest hotade platserna, så som redan harpåbörjats på och i viss mån på med mycketvärdefulla resultat. För att organisera den arkeologiskaverksamheten krävs emellertid en centralt placeradarbetsledare som kan organisera undersökningarna och ståför personalutbildning och samordning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tilldela medel för inrättandetav en tjänst vid med övergripandeansvar för fältundersökningar av dels plundrade, delshotade fornlämningsområden i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel tilldelas förarkeologiska fältundersökningar i ovannämnda syfte och iovannämnda län under nästa budgetår.
mot · GE02Kr269 · 1991-01-25 00:00:00 — Förstärkning av resurser till byggnadsvården I regeringens budgetproposition föreslås förkulturmiljövården en blygsam förstärkning om 4,5 miljonerkr till vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.Byggnadsvårdsbidraget, som då det tillkom 1982/83 varpå 15,5 miljoner, har ökats till . Anslagetsvärde i fast pris har däremot minskat till knappt 10 miljonerkr på grund av den dramatiska ökningen avbyggkostnaderna. Byggkostnaderna kommer från 1 januariatt ytterligare öka genom moms för projektering (från 3,95till ) och för byggarbeten (från 12,87 till ).Vid behandlingen av byggnadsvårdsanslaget ikulturutskottet framhölls att den nivå som dåuppnåddes ''bör ligga till grund för prövningen avanslagspostens storlek. En fortsatt uppräkning av bidragetmåste ske med utgångspunkt i att en urholkning av posteninte ånyo får ske.'' Byggkostnadsindex från detta beslut omutökat anslag har enligt SCB:s byggprisindex ökat med20,. Till detta kommer byggkostnaderna p g a ny moms.Hitintills har av bidragsanslaget kunnat gåtill vård av bebyggelse av byggnadsminnesklass, tillövrig bebyggelse. Detta stämmer inte med regeringens målför kulturmiljövården som poängterar vikten av att vidsidan av det exklusiva och specifikt intressanta även bidratill att behålla en rik vardagsmiljö. Ett mål förkulturminnesvården är att stärka den lokala identiteten.Det gäller att bevara särpräglade traditioner i byggandetoch synliga påminnelser om ortens historia, dess näringaroch kulturella arv.Med de medel som står till buds finnsendast möjlighet att vårda det nationellt mest värdefulla(byggnadsminnena). Det regionalt och lokalt särpräglade,som måste anses minst lika viktigt för en regions identitet,får av anslaget att fördelas på helariket. Som exempel kan nämnas att äskanden ombyggnadsvårdsbidrag enbart för underinnevarande budgetår är ca (ca 40 byggnaderprojekterade ansökningar).Mot bakgrund av målen för byggnadsvårdsreformen1981, urholkningen av byggnadsvårdsanslaget och det storabehovet av bidrag från hela landet samt föreliggandepropositions målsättning för kulturmiljövården bör såledesbidraget till byggnadsvård höjas med 12 miljoner kr.Därmed skulle byggnadsvårdsanslaget kunna bibehållas pånuvarande nivå i fast pris. Regionala byggnadstraditioneroch hantverkskunskaper kan bättre bevaras och såväl denlokala identiteten som regionens kunskap om sin historia,näringsliv och kulturella arv kan utvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till G28 Kulturmiljövård anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt anslag om . varvid förhöjningen tillförs delanslag 1. Vård avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse.
mot · GE02Kr271 · 1991-01-25 00:00:00 — har behandlat frågan omutbyggnad av vid . Anledningen äratt landsarkivet är inrymt i slottsvallarna. Under perioden1982--1985 skedde en viss ny- och ombyggnad och utrymmetmotsvarar . Detta skedde genom utbyggnad utmedborggårdens östra sida. Genom den utbyggnaden har manåterskapat intrycket av de rivnaslottsvallarna. Utbyggnaden har helt tagits i anspråk avlandsarkivet.Då det redan innan bygget hade fullbordats stod klart,att det nya lokalutrymmet inte skulle räcka fram till denangivna tidpunkten 1990, har förslag framlagts om enfortsatt etapputbyggnad av . har iskrivelse 1983 till påtalatnödvändigheten av att, med hänsyn till landsarkivets bristpå utrymme, möjligheterna till en fortsatt vallutbyggnadsnarast skulle undersökas. Även i Linköpingvände sig vid detta och andra tillfällen såväl tillutbildningsdepartementet som till medyrkande om en snar fortsättning av vallbygget.I dagsläget förfogar landsarkivet över ett utrymme omknappt huvudsakligen i reservlokaler i slottet.Kvarvarande lediga utrymmen i är reserverade förleveransmogna arkiv, framför allt från nedlagda statligaläroverk.Som stöd för en fortsatt utbyggnad kan anföras:1. Regeringen har av regional- och kulturpolitiska skälbeslutat att landsarkivet skall ligga kvar i och attvallarna successivt skall byggas ut för landsarkivets behov.2. har accepterat en förläggning tillVadstena.3. har förklarat att en oavslutadvallbyggnad endast kan accepteras i högst . Utkast fortsatt vallutbyggnad föreligger och projekt finnsfortfarande hos . Behovet av en fortsattåteruppbyggnad bör därför bli uppmärksammad av berördamyndigheter för snara åtgärder.Vidare kan anföras att landsarkivet är en viktigarbetsplats i kommun. finns ca 35 personerantällda. Den typ av tjänster som verksamheten erbjuderär ett viktigt tillskott till arbetsmarknad. Dennautgörs till stor del av arbete inom den offentliga sektorn.Genom beslutade och planerade förändringar inom denpsykiatriska vården förväntas ca 300 arbetstillfällenförsvinna inom denna sektor fram . Dessaåtgärder ökar ytterligare betydelsen av att arbetstillfällena,som finns vid landsarkivet, blir kvar i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en fortsattåteruppbyggnad av vid .
mot · GE02Kr272 · 1991-01-25 00:00:00 — Förbud mot utförsel av vissa hästanspända fordon Äldre hästanspända fordon har blivit en begärlighandelsvara. Priserna har snabbt stigit mycket kraftigt ochett mycket stort antal av dessa fordon köps upp av utländskauppköpare och samlare. Det innebär att en betydandeutförsel sker av fordon som har ett stort kulturhistorisktvärde.Situationen har uppmärksammats av , som med stark oro ser på denna utveckling. Enuppenbar risk föreligger att landet länsas på dessa föremålsom utgör en värdefull del av vår kulturhistoria. Enligtuppgifter lär 2 000--2 500 fordon ha exporterats de senaste åren.I lagen om kulturminnen, femte kapitlet, finnsbestämmelser som bl.a. innebär förbud mot utförsel av vissaäldre kulturföremål. Äldre hästanspända fordon omfattasemellertid inte av lagen. Endast vissa detaljer i olikaselningsutrustningar är belagda med utförselförbud.Lagtexten är med avsikt begränsad och anpassad till densituation som rådde vid dess tillkomst. Regeringen utgickdärför från att tillståndsmyndigheten uppmärksamt skullefölja utvecklingen och vid behov föreslå förändringar.Vi anser att de senaste årens omfattande utförsel aväldre hästanspända fordon innebär en sådan utveckling atten komplettering av lagen är angelägen och motiverad. Enkomplettering bör enligt vår åsikt omfatta hästanspändafordon tillverkade . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av lagenom kulturminnen vad gäller utförsel av äldre kulturföremål,bl.a.