mot · GE02U671 · 1991-01-25 00:00:00 — Länge trodde man att barnens rättigheter vartillgodosedda med det skyddsnät, som konventionerna omde mänskliga fri- och rättigheterna kunde ge. nogupptäcktes, att så inte var fallet. Barn över hela världen stodutan det speciella skydd, som de växande barnen och deunga behöver. Krig, våld, fattigdom, förtryck, svält ochmiljöförstöring drabbar barnen särskilt hårt. Detta är enbakgrund till att konventionen om barnets rättigheter komtill stånd.FNs konvention om barnets rättigheter har trätt ikraft och blivit en internationell lag med deövervakningsmöjligheter som det innebär. Ett stort antalländer, ett 60-tal, har ratificerat konventionen ochdärutöver har ett antal länder signerat den.Barnkonventionen har alltså fått ett betydelsefulltpolitiskt stöd. Därtill kommer den deklaration och detaktionsprogram, som antogs vid det s k barntoppmötet iNew . Vid detta möte samlades flerän 70 stats- och regeringschefer kring barnens villkor ivärlden. Därmed fick detta initiativ för att universellt stärkabarnets rättigheter ett välkomnande, som trotsar allaförväntningar. återstår att omvandla orden till handling.I samband med att antogs i togs också beslut om hurdeklarationens förverkligande skall kunna följas upp.En övervakningskommitté kommer därför att tillsättasinom snar framtid. Regeringen bör noggrant bevaka attSverige får den representant i kommissionen som planerats.Arbetet med konventionen fram till FN:s beslut har haft ettstarkt stöd hos de svenska folkrörelserna, vilka ocksådärefter engagerat sig i dennas förverkligande. De steg somhittills tagits har naturligtvis inte inneburit att verklighetenför världens barn drastiskt har förbättrats. Det mestaåterstår för att göra verklighet av konventionens normer.Alltjämt är barnadödligheten mycket hög,uppskattningsvis dör 12 miljoner barn . Antalet barnsom berövas rätten till skolgång uppgår till mer än 100miljoner. Nästan lika många barn far illa av skadligt arbete.Barnprostitution är skrämmande vanligt; även ren handelmed barn förekommer. Vi vet också att barn far mycket illa,fysiskt och psykiskt, under väpnade konflikter, förtryck ochvåld. Miljöförstöringen drabbar barns hälsa både direkt ochindirekt, därför att mödrar utsätts för skadlig påverkanunder graviditeten. Naturligtvis betyder mödrarnasallmänna förutsättningar och hälsotillstånd oerhört mycketför fostrets och de nyföddas möjligheter till överlevnad ochframtida möjligheter.Även i vårt land kränks barnets rättigheter. Detta skeräven om de materiella förhållandena och omsorgerna ombarnen generellt är goda. Det är dock skrämmande attkonstatera att det förekommer allvarliga övergrepp motbarn i en omfattning som vi inte trodde var möjlig, dettaockså inom familjens ram. Förra årets rapporter omdödsmisshandel av flera barn var en kuslig påminnelse omden värsta formen av övergrepp mot små.Vad som gjorts med anledning av konventionenär alltså bara början. Ett program för dess uppföljning börutarbetas och genomföras med kraft och engagemang.InformationFrivilligorganisationerna i vårt land gör redan ett gottarbete när det gäller att sprida kunskap ombarnkonventionen. Detta arbete är en mycket värdefull delav konventionens förverkligande. I själva verket är detfolkliga stödet en omistlig del i detta arbete. Ett statligt stöd utgår redan för detta arbeteunder en treårsperiod. Det är mycket angeläget att detkommer att finnas möjligheter att stödja arbetet även efterde första tre åren.Statliga och kommunala myndigheter har ett eget ansvari arbetet med . Speciellt viktigt är det attutbilda alla som arbetar med och för barn om deförpliktelser, som konventionen innebär. Detta är avsärskild betydelse inom social- och skolsektorerna.Sveriges rapportInom skall inlämna sin första rapport omsvenska åtgärder med anledning av konventionen till denkommitté som tillsätts för att övervaka konventionensgenomförande. Det är viktigt att denna rapport blir föremålför offentlig diskussion.Våra åtaganden beträffande svenska barn och svensklagstiftning måste tas på stort allvar. Därför bör regeringenta tillvara tillfället att göra en ordentlig genomlysning av hurbarn behandlas i vårt eget land. I denna process bör ocksåfrivilligorganisationerna inbjudas att delta.Rapporteringsförberedelserna bör inledas ochlöpa jämsides med implementeringsarbetet. Frågor som detär av särskild vikt att belysa är hur vi skall komma till rättamed barnmisshandel, missförhållanden i behandlingen avflyktingbarn och behandlingen av unga lagöverträdare.Övervakning i SverigeDe frivilliga organisationerna, olika myndigheter,rättsväsendet och har alla en viktig roll när detgäller övervakningen av att konventionen verkligenrespekteras i vårt land. Därutöver finns skäl att inrätta enny instans, en barnombudsman, som kan ta tillvara barnensintressen. Kravet på en barnombudsman restes för ganskalänge sedan och har uttalat sig positivt för dennatanke. Regeringen har tillsatt en särskildutredningsperson för att utreda de närmareförutsättningarna och behovet av en ombudsman. Enligtvår mening finns det inte någon anledning att ägna storuppmärksamhet åt att analysera behoven. De finns därmycket tydligt. Högsta prioritet bör utredaren i stället ge åtinnehållet i en barnombudsmans arbetsuppgifter och denorganisatoriska utformningen av en sådan institution.Utredningsarbetet bör bedrivas med största skyndsamhet.En barnombudsman måste kunna spela en pådrivande ochövervakande roll i förverkligandet av konventionen ombarnets rättigheter.BiståndetEn konsekvens av konventionen är att ytterligareuppmärksamhet ges åt ''barnaspekten'' i biståndet. Detgäller såväl det bilaterala biståndet som det bistånd somkanaliseras via enskilda organisationer.Även det multilaterala biståndet bör ägnauppmärksamhet åt barnen i förhållande till de insatser somgörs. I alla typer av bistånd påverkas barnens villkor i någonriktning. ligger helt naturligt detta ansvar på UNICEF.Det behövs ett medvetandegörande också i de övrigamultilaterala biståndsorganen om barnens behov. Det ärnödvändigt att dessa behov får påverka biståndsinsatsernaoch även redovisas som barninsatser.SIDA bör instrueras att presentera en rapport över hurman där avser att följa upp i sittprogram.Regeringen bör ta initiativ för att stimulera införlivandetav ''barnaspekten'' i andra multilaterala biståndsorgan änUNICEF.Uppföljning av det internationella normarbetetBarnkonventionen sätter ingen slutpunkt i strävandenaatt skapa internationella garantier för barnets rättigheter.Särskilt på en punkt blev texten i konventionenotillfredsställande: skyddet av barn i väpnade konflikter.Krig är alltid mycket grymt mot barn. Barn i krigstjänst ären fruktansvärd upplevelse för dem. Det får en avgörandebetydelse för deras hela liv om de överlever. Att ta ut barntill krigstjänst är en grov förbrytelse mot deras rättighetertill barndom och ett värdigt liv. Det är därför av mycket storbetydelse att den fortsätter strävandenapå detta område. Därför måste försöken fullföljas att skapanormer mot användandet av minderåriga som soldater.Nästa tillfälle att resa denna fråga blir vid den konferens iBudapest som kommer att arrangeras av Internationellaröda korset och bl a kommer att behandla humanitärafrågor av detta slag. Regeringen bör i övrigt bevaka varjetillfälle att väcka opinionen för en ändring av berörd artikeli barnkonventionen.Ytterligare ratificeringarAlla samhällen och stater har barn. Det borde därförligga i alla länders intresse att ratificera barnkonventionen.Det är viktigt att gör detta. Ofta är det så att de länder somhar de största problemen med att respektera mänskligarättigheter och de som medvetet kränker dem är de somdröjer med ratificeringar.Sverige bör verka i för de mänskligarättigheterna och för att påskynda ratificeringar. Det ärsärskilt viktigt att de rika länderna ansluter sig. Det är ettsätt att visa, att man ställer sig solidarisk med kommandegenerationer och med barnen i de fattiga länderna. Deregeringar som vägrar att ratificera konventionen böranmodas att avge en förklaring, speciellt om man signeratprotokollet och/eller deltagit i barntoppmötet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rapporteringsarbetet ombarnkonventionen till ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det långsiktiga stödet tillfolkrörelsernas insatser för ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredningsarbetet för inrättandetav en barnombudsmannainstitution,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetet med att få till stånd ettinternationellt förbud mot att använda barn i krigstjänst,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barnaspekter i det multilateralabiståndsarbetet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetet med att få fler länder attratificera .