mot · GE02Sk822 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningDen svenska skattelagstiftningen har i hög grad präglatsav det gamla skattesystem som alldeles avskaffats.De mycket höga marginalskatter som rådde tidigare gjordedet lönsamt för dem som haft möjlighet att skatteplanera --på lagliga eller olagliga sätt. För att motverka detta harsocialdemokraterna fört en politik där man i sin önskan atttäppa till kryphål ofta gjort intrång i enskilda medborgaresrättssäkerhet.Taxeringsarbetet måste -- oavsett hur skattesystemet äruppbyggt -- präglas av rättvisa och likformighet.Taxeringsmyndigheternas kontrollbehov måste alltid vägasmot enskilda människors integritet och företagens krav påinsynsskydd. Det är vår uppfattning attsamhällsmedborgarnas rättmätiga krav på en privat sfärhittills i alltför hög grad fått vika för kontrollintresset.I denna motion pekar vi på rättssäkerhetsstridiglagstiftning på skatteområdet och lämnar förslag tillförbättring av regelsystemet. I en partimotion frånfolkpartiet liberalerna, Stärkt rättssäkerhet, behandlasnågra större principiella frågor på detta område utförligt. Idessa fall hänvisas till denna motion.2. BetalningssäkringslagenBetalningssäkring är en mycket omfattandetvångsåtgärd. Åtgärden innebär en särskild rätt för statenatt lägga kvarstad på ännu icke fastställda skattefordringarhos en förmodat skattskyldig. Om det skall finnas en lag ombetalningssäkring skall den utformas så att den uppfyllerhögt ställda krav på rättssäkerhet. Den tjänsteman och dendomare som handlägger ett betalningssäkringsärende kanvid ett felaktigt beslut ruinera en enskild persons helaekonomiska och sociala ställning. Betalningssäkring ärsåledes ett maktmedel där det måste ställas samma högakrav på precision som då människor döms till fängelse.Riksdagen beslöt , efter mångårig kritik avbl.a. liberalerna, om en del förbättringar i lagen,men ännu kvarstår några inslag i denna lagstiftning som viinte kan acceptera.RiskrekvisitetHittills har rekvisitet för att få till stånd enbetalningssäkring varit att det skall föreligga ''påtaglig risk''för utebliven betalning. I detta begrepp inkluderas inte barabetalningsovilja från gäldenärens sida. Också renbetalningsoförmåga är tillräcklig för att staten skall fåbetalningssäkra en framtida fordran. Den nya lagstiftningeninnebär ingen ändring på denna punkt.Vi menar att staten genom denna bestämning avområdet för betalningssäkring skaffar sig en omotiveratfördelaktig position i förhållande till andra borgenärer. Ipraktiken kommer ju betalningssäkring att tillämpas innankonkursgrund föreligger, t.ex. i det fall att en skattskyldighar dålig ekonomi men inte är insolvent därför attskattfordringarna ännu inte är förfallna till betalning. Ombetalningssäkring beslutas hos en gäldenär som kämpar föratt undvika konkurs, lär denna åtgärd säkerligen medföraatt han hamnar på obestånd. Betalningssäkring synes i dessafall bara vara ett sätt att kringgå det ordinärakonkursförfarandet och att förse det allmänna med ettytterligare instrument utöver det som alla andra borgenärerhar att tillgå. Staten kan således genom beslut ombetalningssäkring säkerställa sin fordran innan den ärförfallen till betalning, en möjlighet som en privat borgenärsaknar.Enligt vår uppfattning bör betalningssäkring endast fåtillämpas vid betalningsovilja, s.k. betalningssabotage. Denståndpunkten delas för övrigt av flera remissinstanser. Vårtyrkande om detta återfinns i vår partimotion om Stärkträttssäkerhet.TidsfristenIdag gäller en tidsgräns inom vilken detallmänna har att väcka talan eller fordringen fastställs iannan ordning. Enligt vår uppfattning är sex månadergodtagbart eftersom det ger skattemyndigheterna ordentligutredningstid som det allmänna sätts undertidspress.Vi kan dock inte acceptera reglerna om förlängning avtidsfristen. Sådan kan ske om särskilda skäl föreligger. Medsärskilda skäl avses att den skattskyldige förhalarprocesssen eller att utredningsmaterialet är mycketomfattande. Poängen med en tidsfrist är attskattemyndigheten med största skyndsamhet skall utredaskatteärendet. Om förlängning kan åstadkommas utanvidare, exempelvis om utredningsmaterialet är omfattande,blir hela regeln om tidsbegränsning poänglös. Vi förslårdärför i vår partimotion om Stärkt rättssäkerhet attförlängning endast skall få ske om synnerliga skäl föreliggeroch endast med en månad i taget.Enligt vår mening räcker det inte med en tidsfrist förfastställande av fordran eller väckande av talan iskattetvisten. Vi anser också att handläggningstiden ilänsrätten för själva skattefordringen måste tidsbegränsas.Bestämmelser bör därför införas om att den aktuellafordran skall prövas från beslutet ombetalningssäkring.Bättre motiverade domarI förvaltningsprocessen skall skälen för beslutet anges.Så sker sällan i mål om betalningssäkring. Vi finner detangeläget att det vidtas åtgärder på denna punkt.SkadeståndDet är utmärkt att statens ersättningsskyldighet vidfelaktig betalningssäkring utökats. En förutsättning för attbetalningsäkringsbeslut inte skall vara helt orimliga frånrättssäkerhetssynpunkt är att det finns ett fungerandesystem för ersättning. Risken för felaktiga beslut är mycketstörre i betalningssäkringsmål än i annan statligverksamhet. Anledningen är att betalningssäkringsbeslutoftast fattas utan att den enskilde fått tillfälle att yttra sigoch i regel avser fordringar som inte har fastställts.a) Enligt gällande lagstiftning skall staten ersätta för renförmögenhetsskada om fordringen inte fastställs ellerfastställs till ett väsentligt lägre belopp än vad som harbetalningssäkrats. För att ersättningsrätten inte skallurholkas genom en restriktiv tolkning avväsentlighetsrekvisitet föreslår vi i den ovan nämndapartimotionen att ''väsentligt lägre belopp'' skalllegaldefinieras till att avse minst ett basbelopp.b) Det strikta skadeståndsansvaret omfattar ejkostnader för biträde och utredning ibetalningssäkringsmålet. Eftersom riskerna för felaktigabeslut i dessa mål är mycket stora är det obegripligt varförersättning ej skall utgå till den enskilde för denneskostnader för att tillvarata sin rätt. Vi föreslår i vårpartimotion om stärkt rättssäkerhet att sådanersättningsrätt införs.c) Även om risken för fel inte är lika överhängande förfastställda fordringar torde beslut om betalningssäkringfattas även i dessa fall utan att den enskilde fått tillfälle attyttra sig. Risken för fel kan därför inte undvikas och striktskadeståndsansvar bör därför enligt vår mening föreliggaäven i dessa fall.d) Jämkning i skadeståndsfrågan kan ske om denskattskyldige medverkat till skadan eller det annars skullevara oskäligt att ersättning lämnas. Enligt vår uppfattningskall jämkning endast kunna ske om det finns ettorsakssamband mellan den skattskyldiges handlande ochdet felaktiga betalningssäkringsbeslutet eller att det skullevara uppenbart oskäligt att ersättning utgår. Någonannan jämkningsgrund bör inte föreligga.3. BevissäkringslagenBevissäkringslagen ger skattemyndigheten omfattandebefogenheter att söka igenom privata utrymmen. Dagensskatterazzior innebär en grov kränkning av enskildamänniskors privatliv på ett sätt som överhuvudtaget inte börfå förekomma.Vi vidhåller därför vårt i tidigare sammanhangframförda yrkande att bevissäkringslagen skall avskaffas.Bevissäkringslagen behandlas mer utförligt i vår motionStärkt rättssäkerhet.4. Den nya taxeringslagen m.m.Den nya taxeringslagstiftningen medför ingenförbättring av rättssäkerheten inom skatteområdet, annatän på några smärre punkter. Vi vidhåller därför de krav omökad rättssäkerhet som vi och många andra tidigareframfört.Den nya lagstiftningen innebär en omläggning avskattereglerna syftande till en förenkling och effektiviseringav skatteorganisationen och taxeringsväsendet. Tonvikten iförändringen har lagts på att merparten av skattebeslutenskall kunna av inom skattemyndigheten.Tidigare gick många ärenden vidare tillförvaltningsdomstol. Vi anser dock att den nyalagstiftningen i sin ambition att decentraliseraskatteprocessen går för långt och ytterligare försvagarrättssäkerheten när eftertaxering och beslut omskattetillägg nu skall beslutas av skattemyndigheten somförsta instans. Detta är särskilt anmärkningsvärt eftersommöjligheten att eftertaxera utvidgats.Instansordningen för eftertaxering m.m.Den nya taxeringslagen anger att skattemyndighetensom första instans skall få fatta beslut om eftertaxering.Andra nyheter är att vissa andra skattebeslut, såsom beslutom ersättningsskatt, dödsbos befrielse från skatt, obehörigavinstöverföringar m.m. flyttats från länsrätt tillskattemyndighet.Vi vänder oss mot denna ändring vad gäller eftertaxeringoch beslut i ärenden om obehöriga vinstöverföringar.Skattemyndighetens befogenhet att besluta omeftertaxering innebär att myndigheten inte bara fårompröva ett tidigare fattat preliminärt beslut utan även gesen fullständig rätt att överpröva sitt en gång tidigareslutbehandlade taxeringsärende. Detta strider enligt vårmening mot den i svenskt rättsväsende grundläggandeprincipen att en domstol eller myndighet inte skall kunnadöma eller besluta i ett ärende eller mål som myndighetentidigare tagit befattning med. Tanken är ju att den som engång har bedömt en sak inte förutsättningslöst kanompröva ärendet. Medvetet eller omedvetet påverkasbeslutsfattaren av sin tidigare inställning. Vi menar attdenna ordning innebär en försämring av den enskildes rätttill en förutsättningslös prövning av sitt ärende.Invändningen kan göras att den enskilde alltid kanöverklaga till länsrätt för att få saken prövad på nytt. Mendå är inget vunnit på regeringens omläggning. Tvärtom skattskyldige förlorat en massa tid, kraft och sannoliktpengar på att tillvarata sin rätt gentemotskattemyndigheten.Vår invändning mot att skattemyndigheten som förstainstans skall få besluta i ärenden om obehörigavinstöverföringar enligt 43 § 1 mom KL delar vi med vissaremissinstanser. Dessa frågor är av så komplicerad natur attde endast bör avgöras av domstol. Vidare är det angelägetatt en så enhetlig rättstillämpning som möjligt erhålls pådetta område. Denna typ av beslut bör därför behandlas avlänsrätt som första instans.Utvidgning av området för eftertaxeringEftertaxeringsreglerna är i huvudsak oförändrade i dennya taxeringslagen. Eftertaxeringsbegreppet har dockutvidgats till att även omfatta länsskattemyndighetensextraordinära besvärsrätt vid misstagstaxering och tillfällennär taxeringen blivit oriktig p.g.a. felaktig kontrolluppgift.Vi anser att det är oacceptabelt frånrättssäkerhetssynpunkt att området för vilka taxeringar somkan rivas upp nu utvidgats. Osäkerheten för den enskildeom hur dennes ekonomi kommer att te sig ökarhärmed. Detta är särskilt anmärkningsvärt eftersomeftertaxeringen inte längre beslutas av en domstol somförsta instans (som förutsätts göra en mer kvalificeradbedömning) utan av skattemyndigheten.Vi menar att de aktuella bestämmelsernafortsättningsvis skall regleras enligt de gamla reglerna.Tiden för omprövningSkattemyndigheten har rätt att ompröva en skattskyldigstaxeringsförhållande till dennes nackdel efterutgången av taxeringsåret. Denna rätt innebär att denskattskyldige svävar i ovisshet om vad hansslutgiltiga taxeringsbeslut blir till skillnad från den knapptettåriga period som gällt tidigare. Frånrättssäkerhetssynpunkt är det oacceptabelt att dendefinitiva taxeringsperioden mer än fördubblats.Enligt vår mening bör skattemyndighetensomprövningsrätt till nackdel för den skattskyldige endastgälla under den ordinarie taxeringsperioden, dvs föreutgången av november taxeringsåret.Det allmännas processföringEnligt den nya lagstiftningen för skattemyndigheten detallmännas talan i länsrätt och kammarrätt. I regeringsrättenför RSV det allmännas talan, varvid verket kan företrädasav någon tjänsteman vid skattemyndigheten.Redan när princippropositionen behandlades 1986föreslog vi att det allmännas processföring borde skötas avett fristående allmänt ombud. Detta ombud skulle ha en,gentemot myndigheten, självständig och oberoendeställning. Vi vidhåller denna uppfattning. Det är engrundläggande princip i svensk processföring att dendomstol eller myndighet vars beslut omprövas inte böruppträda som part i högre instans när saken prövas på nytt.Det är omöjligt i en överprövningssituation att inte varapräglad av en tidigare befattning med saken. vid grundbeslutet redan har intagit enståndpunkt måste det ur den skattskyldiges synvinkelkännas som om det allmännas talan redan på förhand ärbestämd. Av denna anledning är vi också emot att RSVskall kunna låta sig företrädas av tjänsteman vidskattemyndigheten.5. Generella taxeringskontrollerMot våra protester fick skattemyndigheterna för någraår sedan rätt att företa generella taxeringskontroller. Dettainnebär att det är fritt fram att kontrollera handlingar hosvem som helst när som helst, om bara granskningen kansättas i samband med deklarationsskyldigheten.Detta är ett flagrant exempel på hur den enskildesberättigade anspråk på en privat sfär kränks på ettoacceptabelt sätt. Den aktuella lagstiftningen bör avskaffas.Denna problematik behandlas mer utförligt i vår motionStärkt rättssäkerhet.6. GeneralklausulenDet finns många problem med den s.k. generalklausulenmot skatteflykt som den nu är utformad. Bl.a. att den är såallmänt hållen att dess tillämpning är oförutsägbar för såvälskattskyldiga som för myndigheterna. Vi anser därför attgeneralklausulen bör slopas. Generalklausulen behandlasmer utförligt i vår motion Stärkt rättssäkerhet.7. Förtryckta blanketter för förenklad självdeklarationDet förenklade deklarationsförfarandet innebär i regelatt deklaranten undertecknar ett intyg på att inga andrainkomster har uppburits än de som skattemyndigheten harerhållit kontrolluppgift på. Detta innebär att den enskildeutan kontroll hos skattemyndigheten inte kan kontrolleravilket belopp han eller hon deklarerar.Ett förenklat deklarationsförfarande bör utformas så attinkomna kontrolluppgifter finns förtryckta pådeklarationsblanketten. Den enskilde kan då kontrolleravilka uppgifter som inkommit till skattemyndigheterna samthuruvida dessa uppgifter är korrekta.8. Taxering av ADB-baserade räkenskaperTaxeringskontroller måste givetvis få göras i materialsom är datoriserat. gällande regler är emellertid alltförbristfälliga då det gäller att tillgodose datasystemetsinnehavare eller tredje mans integritet. Regeringen har,efter krav från bl.a. liberalerna, tillsatt enutredning som ska utreda dessa frågor. Vi förutsätter attregler kommer att föreslås som tar hänsyn till företagenskrav på insynsskydd och enskilda människors integritet,men också taxeringsmyndigheternas kontrollverksamhet.9. Tidsgräns för meddelande om avvikelseDet är av största vikt för rättssäkerheten vidtaxeringsförfarandet att beslut om avvikelse från avgivnasjälvdeklarationer fattas i sådan tid före taxeringsarbetetsavslutande att de enskilda skattebetalarna får god tid på sigatt begära omprövning. Sådant beslut skall därför enligt vårmening fattas senast en månad före taxeringsperiodensutgång. Skulle tidsgränsen inte följas bör beslut omavvikelse till den enskildes nackdel inte få fattas.10. Förutsättningarna för eftertaxeringRiksdagen har beslutat om att skattemyndigheterna skallkunna fatta beslut om eftertaxering, vilket innebär att entidigare fastställd taxering rivs upp. För en person med småekonomiska marginaler kan detta innebära en personligkatastrof. Det är således av största vikt atteftertaxeringsinstitutet inte utnyttjas godtyckligt.Förutsättningarna för eftertaxering bör omprövas. Det harvisat sig att det vid olika länsskattemyndigheter harutvecklats olika praxis vad beträffareftertaxeringsinstitutet. Olikheten består i att länsrätterna ivarierande utsträckning tar hänsyn till svårigheten för denenskilde skattebetalaren att i detalj känna tillskattelagstiftningen.Vi vill erinra om vikten av att det inte ställs orimliga kravpå den enskilde skattebetalaren. Det bör vara tillräckligtom i deklarationen lämnats de uppgifter somskattebetalaren rimligen kan inse bör lämnas. I den måntaxeringsnämnden underlåtit att inom ramen för sitttaxeringsarbete utreda den aktuella skattefrågan bör iprincip någon möjlighet till eftertaxering inte föreligga.Genom att på så vis ställa högre krav på taxeringen i förstainstans ökar också rättssäkerheten för den enskilde.11. SkattetilläggDet administrativa sanktionssystemet med bl.a.skattetillägg och förseningsavgift måste vara så utformat attdet uppfattas som rättvist av de skattskyldiga. Vi anser atten förutsättning för detta är att hänsyn kan tas tillomständigheterna i varje enskilt fall, dvs att lagen ges enmer flexibel tillämpning.Denna fråga är föremål föröverväganden inom , men någotförslag har ännu inte kommit. Vi förutsätter att reglerkommer att föreslås med ovan angiven innebörd.12. FyllnadsinbetalningsavgiftenGenom riksdagsbeslut infördes en avgift på påfyllnadsinbetalningar av preliminär skatt över 20 000 kr.som görs till den 30 apriltaxeringsåret. Vi anser att det inte är rimligt att ta ut enkvarskatteavgift redan innan skyldighet att avlämnadeklaration föreligger. Det innebär dessutom för företagareen avsevärd extra arbetsinsats att -- om det överhuvud tagetär möjligt -- iordningställa tillräckligt underlag, t.ex. i formav preliminära bokslut, endast för att görafyllnadsinbetalning. Vi föreslår att avgiften slopas.13. Ett centralt koncernregisterVi anser att stor försiktighet bör iakttas vidövervägandena om att tillföra det centrala företagsregistretnya uppgifter av den karaktär som föreslagits. Enutvidgning av användningsområdet ökar risken för attintegritetskänsliga uppgifter och uppgifter som av affärs-och konkurrensmässiga skäl inte bör komma ut kommer attspridas till en betydligt större krets än som från början varavsett.I den mån syftet med det nya koncernregistret är attunderlätta taxeringsrevision bör utgångspunkten vara attbeslut i samband med taxeringsrevision grundas på materialsom inhämtas vid revision i respektive företag. Denna regel,som gäller brottsutredningar i övrigt, är den endaacceptabla från rättssäkerhetssynpunkt. Det förhållandetatt det gäller skatterevision får inte leda till införandet av enannan rättsprincip.14. TulltilläggTulldeklarationer måste ofta ifyllas under stor tidspress.Det är oundvikligt att det under sådana omständigheteruppkommer felkällor även om deklaranten bemödar sig omatt göra en korrekt redovisning. Att påföra en straffavgift ien situation där inte ens en normalt aktsam och noggrannperson kan undgå att göra fel är inte rimligt. Detförekommer t.ex. att tulltillägg debiteras även i de fallkompletta importhandlingar, exempelvisleverantörsfakturor, avlämnas tillsammans medtulldeklarationen som klart visar vilka belopp som ärtullpliktiga. Bestämmelserna om tulltillägg måsteupphävas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att förlängning av tidsfristen för betalningssäkringendast skall få ske vid synnerliga skäl och endast med enmånad i taget,2. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar om tidsbegränsning av handläggning av målbeträffande betalningssäkrad fordran,3. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar om motivering av beslut om betalningssäkring,4. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att ''väsentligt lägre belopp'' iskadeståndshänseende definieras i lag till att avse minst ettbasbelopp,5. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att skadeståndsansvaret skall omfatta kostnader förersättning och biträde i betalningssäkringsmålet,6. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar om strikt skadeståndsansvar för staten även i falldär fordran är fastställd,7. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att jämkning av skadeståndet endast skall få ske omdet föreligger ett kausalsamband mellan handlingen ochskadan eller om det skulle vara uppenbart oskäligt attersättning utgår,8. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att frågor om eftertaxering skall behandlas avlänsrätt som första instans,9. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att s.k. misstagstaxeringar och oriktiga taxeringarp.g.a. felaktig kontrolluppgift inte skall kunna föranledaeftertaxering,10. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att omprövning av taxeringsförhållande till denskattskyldiges nackdel ej skall kunna ske efter utgången avnovember månad taxeringsåret,11. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar att det allmännas processföring skall skötas av ettfristående allmänt ombud,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förtryckta blanketter förförenklad självdeklaration,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om taxeringsrevision av ADB-baserade räkenskaper,14. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar om tidsgräns för att meddela beslut om avvikelsefrån självdeklaration,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna föreftertaxering,16. att hos regeringen begär förslag omändrade regler för skattetillägg i enlighet med vad somanförts i motionen,17. att i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar upphäva bestämmelserna om avgift påfyllnadsinbetalningar av preliminär skatt,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett centralt koncernregister,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av tulltillägget.