ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A11 · 1991-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:69 Arbetslivsforskningens organisation m.m. Med hänvisning till vad som i motion 1990/91:A265anförts hemställs1. att avslår regeringens förslag angåendeomorganisation av arbetslivscentrum,2. att beslutar att avveckla arbetslivscentrum ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att avslår regeringens förslag angående des.k. MBL-medlen,4. att beslutar att arbetsmiljöfondensfinansiering av information kring medbestämmandelagenskall upphöra i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GE02A12 · 1991-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:69 Arbetslivsforskningens organisation m.m. Vi yrkar avslag på regeringens förslag, att omorganiseraArbetslivscentrum till ett renodlat forskningsinstitut.Genom att överföra den s.k. främjandeverksamheten ochdet traditionella utredningsarbetet till löntagarnasorganisationer, tror vi att den breda ansatsen som finnsframför allt inom kvinnoforskningen på Arbetslivscentrumgår förlorad.I dagens samhälle, med sitt starka inslag av kapitalistiskmarknadsekonomi, är behovet större än någonsin att''bedriva och främja forskning och utvecklingsarbete kringproblem som rör individer och grupper i arbetslivet,arbetsmarknadsparternas relationer och inflytandefrågorsamt arbetsorganisationen och dess arbetssätt'' (citat urproposition 1990/91:69 om Arbetslivscentrums uppgift).Särskilt viktig är forsknings- och utvecklingsarbete kringkvinnans stiuation i arbetslivet. vet vi att det finnsnästan lika många kvinnor som män på arbetsmarknaden.Samtidigt finns den manliga maktstrukturen och denkönsuppdelade arbetsmarknaden kvar vilket påverkarkvinnors möjligheter till makt och inflytande över sinsituation.En omorganisation, som den föreslagna, med en kraftigreducering av tjänster -- från ca 90 till 35 fast anställda -- trorvi kommer att missgynna kvinnoforskningen ochinformationsverksamheten.De fackliga organisationernas möjligheter till att bedrivautredningsarbete är begränsade.Arbetslivscentrums utredningsarbete ochlöntagarorganisationernas utredningsarbete står inte imotsatsförhållande till varandra.I stället kan man nå fördelar med utredningsarbete ochden s.k. främjandeverksamheten med en fristående och ejpartsbunden organisation som Arbetslivscentrum.Någon besparing i statens utgifter som nämns ipropositionen är inte rätt eftersom Arbetslivscentrumsekonomi ej belastar statsbudgeten.Om omorganisationen ändå genomförs, vill vi yrka attandelen kvinnor skall vara minst hälften av alla anställda påalla nivåer. Detta för att vi tror att arbetslivets utformningför närvarande har de största konsekvenserna för kvinnoroch att forskning, utrednings- och informationsarbete måstekoncentreras på kvinnors arbetsliv . Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget till omorganisation avarbetslivscentrum enligt nuvarande uppläggning.
mot · GE02A13 · 1991-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:69 Arbetslivsforskningens organisation m.m. Arbetslivscentrum har sedan tillkomsten 1976genomgått en rad utvecklingsfaser och utredningar om sinegen roll. Inte minst för personalen har det ständigautredandet betytt oklarhet och osäkerhet. Det är därförpositivt att föreliggande proposition nu klart tar ställning förett renodlat forskningsinstitut och att Arbetslivscentrum fårkvarstå som en självständig myndighet.När det gäller forskningen på Arbetslivscentrum harman byggt upp en alldeles särskild kompetens vad gällerkvinnor och arbete. En kompetens som torde saknamotstycke i något land, åtminstone i Europa.Det finns en rad skäl till varför denna kompetens ärsärskilt viktig att bevara inom Centrum även ifortsättningen.Svenska kvinnor finns på arbetsmarknaden i högre gradän i andra länder. Detta är positivt eftersom det ger en egenekonomi och egen trygghet som bara kan byggas upp medegen försörjning. Men det innebär också att kvinnor gått inpå en arbetsmarknad som egentligen förutsätter atthemmafruar sköter reproduktionen och vars omvärld intealltid har anpassats till de krav som bör ställas av arbetandekvinnor och män. Dubbelarbete och brister iarbetsorganisation och arbetsmiljö börjar nu ge effekter iarbetsskador och utslagning som slår hårdast motkvinnorna. Forskning relaterad till arbetsplatsen är i det härsammanhanget mycket viktig.Internationalisering och teknisk utveckling är andrafaktorer som kommer att påverka arbetslivet i framtiden.Även här är det kvinnorna som riskerar att komma i klämom vi inte skaffar oss kunskaper om hur arbetslivetstrukturerar efter både kön och klass.Den inriktning och kompetens som Arbetslivscentrumhar vad gäller kvinnoforskningen är alltså synnerligenangelägen att behålla. Med en väl sammanhållensektorsforskning vad gäller kvinnor och arbetsliv torde detockså finnas goda förutsättningar för samarbete med denkvinnoforskning som på allvar börjar byggas upp pånågra av universiteten.Arbetslivscentrum har ettspecialbibliotek som ensamt bevakar arbetslivsforskningeni . Det har ställning som offentligt bibliotek med ettåtagande till offentlig service. har ett mycketgott internationellt renommé vad gäller arbetslivsfrågor.Enligt tidigare intentioner skulle också bevarasintakt vid en förändring av Arbetslivscentrum. Ipropositionen nämns ingenting om den framtidaorganisationen och personaldimensioneringen förbiblioteket. Däremot antyder utredaren attpersonaltilldelningen bör skäras ner också för biblioteket.Ställningen som offentligt bibliotek motiverar attresurser ges utöver Arbetslivscentrums ram och därmed ejbehöver belasta Arbetslivscentrums inre organisation samtatt ges en självständigare ställning inomCentrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnoforskningen ochbibliotekets ställning i den framtida organisationen avarbetslivscentrum.
mot · GE02A14 · 1991-01-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:69 Arbetslivsforskningens organisation m.m. Nedrusta inte kvinnoforskningenI regeringens prop. 1990/91:69 föreslås åtgärder inomarbetslivsforskningen som framför allt syftar till en bättresamordning och organisation. Man vill bl.a. omorganiseraarbetslivscentrum till ett renodlat forskningsinstitut ochgranska informationsverksamheten inom arbetslivsområdetsamtidigt som antalet tjänster reduceras.I en kommittémotion från liberalernavälkomnas propositionens allmänna inriktning, sominnebär att arbetslivsforskningen ges ökad vetenskapligförankring. liberalerna förordar dock attarbetslivcentrum i stället för att vara ett eget renodlatforskningsinstitut inordnas i universitet eller högskola.Vid arbetslivscentrum har man inrättat temat ''Kvinnori arbetslivet''. Det är ett programöverskridande tema iarbetslivscentrums matrisorganisation. Inom temat bedrivsen kvinnoforskning vars resultat kan ligga till grund förförbättringar i kvinnors arbetsvillkor och samhälleligastatus. Som exempel på frågeställningar man arbetar medär förändringar av könssegregationen i , villkor förlöneskillnader och lönesättning, konsekvenserna avpågående tekniska förändringar för kvinnor i arbetslivet,invandrade kvinnors situation i arbetslivet och orsakerna tillbristen på kvinnor på ledande poster inom den svenskafackföreningsrörelsen.Temat ordnar också föreläsningar, konferenser ochseminarier om kvinnoforskning. Dessutom samarbetar manmed kvinnoforskare i andra länder.Sverige har begränsade resurser för kvinnoforskningtrots det tillskott som erhölls i sambandriksdagsbehandlingen av den senaste forskningspolitiskapropositionen (prop. l989/90:90). Därför anser jag att det ärviktigt att de resurser som finns för kvinnoforskning vidarbetslivscentrum inte försvinner i samband medomstruktureringen utan överförs till något eller några av decentra/fora för kvinnoforskning som finns vid olikauniversitet och högskolor eller utnyttjas för att stärka denya professurer som tillskapas i kvinnoforskning.Därmed kan kvinnoforskningen vid universitet ochhögskolor få ett välkommet tillskott för sinforskningsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av resurserna förkvinnoforskningen vid arbetslivscentrum till universitet ochhögskolor.
mot · GE02A201 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetsförmedling i alternativa former Med få undantag är det förbjudet att förmedlaarbete i organiserade former för andra än de traditionellaarbetsförmedlingarna.Genom att konkurrensutsätta arbetsförmedlingarnaskulle med stor sannolikhet väsentliga vinster göras.Exempel på sådana vinster kan vara effektivitet, inreorganisation, servicekänsla etc. Den psykosocialaarbetsmiljön på de befintliga arbetsförmedlingarna, skullegenom sådana förändringar bli radikalt förbättrad.Försöksverksamhet med alternativa arbetsförmedlingarbör startas där arbetsutbudet är varierat och mångsidigt.Skånelänen är en lämplig region som försöksområde föralternativa arbetsförmedlingsformer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om försök medarbetsförmedling i alternativa former.
mot · GE02A202 · 1991-01-25 00:00:00 — Anställningar med lönebidrag hos ideella organisationer Antalet platser med lönebidrag hos ideellaorganisationer har tillåtits öka endast imarginell omfattning. Årets budgetförslag är enminskning, då regeringen under pågående budgetår förtöver anslag från ovanstående till särskilda lönebidrag.Att arbeta inom ideella organisationer är oftastutomordentligt stimulerande. Inom organisationen finnsintressanta arbetsuppgifter, social gemenskap och inteminst ges uppskattning för de insatser den anställde gör.Problemet är att föreningar och organisationer saknaregna ekonomiska möjligheter att anställa personal.Antalet arbetslösa arbetshandikappade är mycket högt,trots att arbetsutbudet varit stort . Det finnshelt enkelt inte arbete på den öppna marknaden som dehandikappade kan erhålla.Den höjning av livskvaliteten för de handikappade somerhåller arbete samt de samhällsekonomiska vinsterna ärväl kända och behöver därför inte ytterligare kommenteras.Därför måste antalet lönebidrag hos allmännyttigaorganisationer tillåtas öka kraftigt, förslagsvis avnuvarande antal, som förklarar sig villigatt föreslå ytterligare medel om så behövs. Ersättningarnaskall självfallet vara av totala lönekostnaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om platser med lönebidrag hosideella organisationer.
mot · GE02A203 · 1991-01-25 00:00:00 — I en av förra årets motioner (1989/90:A269) beskrevsingående bristerna i såväl tillämpningen av förslagen i dets.k. silikosuppföljningsprojektet som den allmännanonchalansen både från ansvariga myndigheter och påberörda arbetsplatser vad gäller tillsynen av dearbetsmiljöer där kvarts och asbest används itillverkningsprocesserna. Dessa ämnen andas in som dammoch orsakar de plågsamma och ofta långvarigalungsjukdomarna asbestos och silikos.Det borde ha varit självklart för alla de partier somkänner ett ansvar för arbetsmiljön att stödja motionenshemställan omatt beslutar att SU-projektetföljs upp genom att samtliga arbetsplatser med kontrolleras vad beträffar utsug,skyddsutrustning och andra riskminimerande åtgärder,att hos regeringen begär att berörda myndigheterges i uppdrag att granska om tidigare information om riskeroch om möjliga motåtgärder på arbetsplatser med är tillfyllest och når samtliga ansvariga ochanställda,att beslutar att ansvarigamyndigheter och ansvariga inom industrier skall se till attalla nödvändiga motåtgärder mot asbestos och silikos vidtasinom bestämd tid -- bl a genom substitutionsprincipen.Men argumentationen nådde inte fram. betänkande svarar man med atthänvisa till just de föreskrifter som inte följs och attutskottet inte är berett att ta initiativ till hårdareskyddsföreskrifter mot användning av kvarts- ochasbestmaterial.Som framgår av ovanstående att-satser ansermiljöpartiet de gröna att myndigheterna ej gör de insatsersom behövs för att minska riskerna för asbestos och silikos.Därför behövs en skärpt lag, som tillgodoser detursprungliga syftet med . Med hänvisning till det anförda hemställsatt av regeringen begär en lag, som tillgodosersyftena i den ursprungliga utredningen.
mot · GE02A207 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är nu startade sin verksamhet.Då upphörde de skyddade verkstäder som ägts och drivitsav kommuner och landsting med statliga bidrag. Denverksamhet som bedrivits av , och tidigare avkommunerna, har betytt oerhört mycket för mångaarbetshandikappade. är det bäst fungerandeexemplet på hur arbetshandikappade kan ges en plats påarbetsmarknaden. Däremot har främjandelagen, vars syfteär att underlätta de arbetshandikappadesarbetsmarknadssituation, haft en begränsad effekt. Den harinte visat sig vara ett effektivt instrument, som underlättatdessa gruppers inträde på privat och offentligarbetsmarknad. En genomgripande översyn av dennalagstifning är därför nödvändig. Syftet bör vara attfrämjandelagen ges en sådan utformning att den blir ettverkningsfullt stöd för de arbetshandikappades inträde påarbetsmarknaden.Det har funnits och kommer av olika skäl att finnasmänniskor som har svårt att finna en plats på den öppnaarbetsmarknaden. För dessa behövs den verksamhet somnu bedrivs av . Allt måste göras för att denverksamhet som bedrivs av kan bibehållas iungefär nuvarande omfattning så att inte verksamheten påsmå orter minskar, det kan främst vara orter med en i övrigtbegränsad arbetsmarknad.Tyvärr förefaller det som att administrationen inomSamhall håller på att bli alldeles för dyr. Eftersomadministrationen lokalt och centralt skall betalas medtäckningsbidrag från de enskilda verkstäderna får detmycket negativa konsekvenser. De lokala verkstädernasarbetstimmar blir lidande på bekostnad av ''overhead-kostnader''. Om inte nuvarande förhållanden ändras kanden mycket olyckliga utvecklingen komma att göra att vissakommuner tvingas till att ånyo starta någon form av egenskyddad verksamhet, beroende på att det visar sig svårt attbereda fler arbetshandikappade sysselsättning utan nyastatliga insatser.Det krävs åtgärder för att minska administrationen och istället skapa fler arbetstimmar för de arbetshandikappade.Vi menar att det i vissa fall finns risk för att det som frånbörjan var en mycket bra reform håller på att förfelasgenom de allt dyrare kringkostnaderna. Det måste finnasmöjligheter att skapa billigare administration båderegionalt och framför allt centralt. Det är dock lokalt somarbetet skall utföras. Det är därför bra att regeringen tillsatten utredare som fått till uppgift att göra en översyn avSamhalls verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av främjandelagenoch vad i övrigt anförts i motionen om dearbetshandikappades villkor i arbetslivet.
mot · GE02A209 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi502 hemställsatt hos regeringen begär förslag om slopandeav arbetsförmedlingsmonopolet.
mot · GE02A210 · 1991-01-25 00:00:00 — Ändring av bidrag till arbetslösa som startar egen rörelse Att starta ett eget företag kan vara stimulerandemen också otryggt. För många arbetslösa ungdomar är detemellertid ett steg ur arbetslöshet. En ungdom som har enbra affärsidé och är beredd att starta en egen verksamhet harmöjlighet att få hjälp . Föratt erhålla bidrag måste den sökande ha fyllt , varaarbetslös och anmäld som arbetssökande tillarbetsförmedlingen.Vidare krävs att den sökande inte kan få ett lämpligtarbete och inte är aktuell för någon arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Bidrag kan även beviljas för den som inte ärarbetslös om det arbete som den sökande lämnar kan ges tillnågon arbetslös registrerad hos arbetsförmedlingen.Bidraget som beviljas utgår med ett belopp som motsvararersättningen från arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd. Från skattesynpunkt betraktasbidraget som ''inkomst av tjänst'' och är skattepliktigt samtsjukpenning- och ATP-grundande. Innan ett bidrag beviljashar det skett en prövning av affärsidén med tanke på att denskall ge varaktig sysselsättning och en tillfredsställandelönsamhet.I och då särskilt i inlandskommunerna ärungdomsarbetslösheten särskilt stor. Många yngremänniskor försöker sig här på att starta egna företag.Affärsidéerna är i många fall enkla att bedöma medanlönsamheten i de flesta fall är svår att bedöma. Det är svårtatt få ett nystartat företag att bli så inarbetatatt det ger inkomster som både täcker företagarens lön ochövriga omkostader i företaget. har i enrapport visat att antalet konkurser stigit kraftigt de senasteåren samt att det övervägande antalet konkurser är atthänföra till enmansföretag eller företag med mycket fåanställda samt att flertalet av dem som gick i konkurs varnystartade företag.Det vore därför angeläget att de som startade nyaföretag hade stöd så attföretaget hann stabilisera sig något innan det skall ge bådelön och kostnadstäckning i övrigt. Bidrag till nystartadeföretag borde kunna beviljas av . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avmöjligheterna att förlänga den tid under vilken bidragetskall utgå.
mot · GE02A214 · 1991-01-25 00:00:00 — I förra årets budget beslutades att arbetsgivare intelängre skulle få bidrag till anpassning av arbetshjälpmedelom kostnaderna understeg . för redan anställda.Nu föreslås att inga bidrag skall ges till anpassning avarbetsplatsen till redan anställda. Det innebär en besparingav 75 milj. kr. Däremot skall bidrag kunna utgå vidnyanställning. Dessutom förbereder regeringen förslag somskall underlätta för långtidssjukskrivna att komma tillbakatill arbetslivet.Det kan finnas skäl som talar för att arbetsgivarna skallges ett större ansvar för sina anställda. måste manvara medveten om vilka konsekvenser just det här förslagetkan få.Det finns människor med progredierande sjukdomar,vars rörelseförmåga successivt avtar. Det betyder inte att deautomatiskt blir långtidssjukskrivna. I många fall kan defortsätta att arbeta trots att sjukdomen påverkar demalltmer i den praktiska arbetssituationen. Om regeringensförslag godtas av kan det innebära stora problemför dem på arbetsplatsen. Sjukdomen kanske innebär attbåde hiss och handikapptoalett måste installeras. Omarbetsgivaren är ett litet företag, så kan dessa kostnader blimer eller mindre omöjliga att klara av. Alternativet för denhandikappade blir då sjukskrivning. Om det finns möjlighetkan den handikappade personen söka anställning hos enannan arbetsgivare, som då har rätt att få bidrag tillkostnaderna.Förslaget kan således innebära stora problem i detenskilda fallet.Ett annat problem är att det blir olika huvudmän förhjälpmedlen i arbetslivet.För större företag behöver förslaget om attarbetsgivaren skall stå för anpassningskostnaderna inteinnebära några problem. Men små företag kan ha svårt attekonomiskt klara av anpassningen. Den enskildemänniskan som behöver en anpassning av arbetsplatsen kanockså komma i lojalitetskonflikt med arbetsgivaren, närarbetsplatsen är liten.Förslaget i propositionen får därför inte innebära att detblir absolut omöjligt för mindre företag att få bidrag till dyraanpassningar. En viss flexibilitet måste finnas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av flexibilitet vad gällerarbetshjälpmedel.
mot · GE02A216 · 1991-01-25 00:00:00 — Hantverkskunnig personal i arbetsmarknadsutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr230 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hantverkskunnig personal iarbetsmarknadsutbildningen.
mot · GE02A217 · 1991-01-25 00:00:00 — Moderata samlingspartiet har i ett antal motioner underen följd av år begärt förslag om omvandling till fasta tjänsterav arbetsuppgifter som utförs av lönebidragsanställda vidvåra kulturinstitutioner. Vi har gjort detta i medvetande omatt tidigare aviserade förslag som lagts fram ibudgetpropositionen skulle komma fram förr eller senare.Vi anser det i princip vara riktigt att individensarbetsförmåga skall ligga till grund för bidragsnivån. Vikonstaterar däremot att de i förra årets budgetpropositionaviserade undersökningarna om konsekvenserna för demest berörda verksamheterna inte genomförts.Många av landets viktigaste kulturinstitutionerfinansieras genom en kombination av reguljära anslag ochs.k. Statliga institutioner erhåller ibidrag, allmännyttiga -- t.ex. länsmuseerna -- får 90procent. För länsmuseerna gäller att av dearbetande är anställda med lönebidrag; för landsarkivennärmar sig siffran 50 procent.I årets budgetproposition framförs:Ett system med flexibla lönebidrag måste medföra attarbetsgivare, som får höga lönesubventioner fårräkna med genomsnittligt lägre bidrag. förs fram enoro för att ett flexibelt lönebidrag skulle medföra att de somär anställda hos myndigheter och organisationer med en högsubventionsnivå, riskerar att förlora sina arbeten, därför attarbetsgivarna inte kan betala en större andel avlönekostnaden än de gör . För egen del utgår jag frånatt arbetsförmedlingarna kommer att agera på ett sådantsätt att enskilda människor inte skall behöva råka illa ut.Att institutionerna kommer att råka illa ut sägs detingenting om. Även om de nya lönebidragsanställda fårstanna kvar på våra kulturinstitutioner, är avgången medpension stor. Museer och arkiv kommer att gradvis ställas ien ohållbar ekonomisk situation.De lönebidragsanställda svarar vid dessa institutionerför en rad viktiga grundfunktioner, som måste varabemannade, t.ex. reception, telefonväxel, driften av arkiv,bibliotek och fastigheter samt skötseln av samlingarna. Förmånga av dessa verksamheter finns ofta ingen annanpersonal. Vid många länsmuseer svararlönebidragsanställda också för viktiga specialistfunktioner,hos flertalet t.ex. den fotografiska verksamheten.Minst lika hårt kommer landsarkiven att drabbas. Här ärde lönebidragsanställda proportionsvis än fler, nära hälftenav den totala personalen. Verksamheten vid ochvid Kulturarvet i skulle inte kunna drivas utanlönebidragsanställda.Regeringen måste låta analysera konsekvenserna förvåra kulturinstitutioner av det nya flexibla lönebidraget ochlägga fram ett förslag som gör att inte verksamheten vidvåra arkiv närmast halveras och museer ochbibliotek drabbas av oöverkomliga svårigheter. Förslagetbör läggas fram för i nästa års budgetproposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om analys och förslag till lösning avför kulturinstitutionerna uppkommande problem vidinförande av ett flexibelt lönebidrag.