mot · GE02Sf343 · 1991-01-25 00:00:00 — Försäkringskassornas hantering av de uppgifter somanges vid sjukskrivning, förtidspensionering, uttag avföräldrapenning m m måste utformas på ett rationellt sätt.Att i det sammanhanget använda ADB-teknik faller sig heltnaturligt. Att uppgifterna skall vara lokala och inte spridasutanför det lokala kontorsnätet annat än undantagsvis, ären självklarhet. Man kan enkelt uttrycka det så att detkartotek som används byts mot ett databaserat stöd.FAS 90 (framtida ADB-verksamhet för socialförsäkringpå 90-talet) har av ochförsäkringskassans personal ansetts vara det system somskall lösa alla problem i den dagliga rutinen.Under många år har utredning pågått om vilka behovsom skall tillgodoses med FAS 90.De senaste åren har en viss försöksverksamhet bedrivitsför att ge erfarenheter och kunna fastställa vilka egenskapersom är mest nödvändiga i det dagliga handläggningsarbetet.Vi vill inledningsvis framhålla betydelsen av ett gotttekniskt stöd i verksamhet. Det behövsutan tvivel nya rutiner och system som underlättar förförsäkringskassorna i rehabiliteringsarbetet. En rad frågorkräver dock sin lösning innan man bestämmer sig för ettdatasystem av FAS 90s storleksordning.Inte minst måste det klarläggas vilken uppgiftförsäkringskassan skall ha i ett rehabiliteringsarbete. Vilkaorgan som skall ha huvudansvaret i denna verksamhetmåste också fastställas. När man väl beslutat om målet medverksamheten kan man fastställa vilka arbetsredskap somkrävs.Nuvarande lägeI årets budgetförslag skriver socialministern följande:Inom ramen för det s k FAS 90-projektet bedriver ochförsäkringskassorna ett utvecklingsarbete med inriktningmot en struktur där registerhanteringen inomsjukförsäkringen förläggs lokalt. Delprojekt bedrivs hos ettantal försäkringskassor. Syftet med dessa delprojekt är attutveckla teknikstöd för rationell och effektivsjukfallshantering, uppföljning och utvärdering, samverkanmed sjukvården och samverkan med arbetsgivare.Datainspektionen skriver i sin framställning av enregisterlag följande:Informationen om varje försäkrad skall vara mycketomfattande och djupgående. Som exempel kan nämnas attavsikten är att registrera uppgifter om diagnoser,rehabiliteringsåtgärder och intagning i anstalter ochinstitutioner av olika slag d v s uppgifter som i datalagen har bedömts som mycketintegritetskänsliga.Arbetsmiljökommissionen föreslog i sitt betänkande attsamkörning med olika register skulle kunna ske. Dedatakällor som skulle kunna komma ifråga är folk- ochbostadsräkningarna (FOB), registeröver sjukförsäkrade, centralaföretags- och arbetsställeregister, arbetarskyddsstyrelsensarbetsställeregister och register.Skälet till samkörningsmöjligheter är, enligtarbetsmiljökommissionen, att man behöver kartläggaarbetsmiljöproblem, cancerformer, hjärt-kärlsjukdomar,reproduktionsstörningar och fosterskador,självmordsförsök/ självmord eller för tidig död.Rätt till integritetFör att klara rehabilitering och arbetsmiljöproblembehöver man hjälp av data. Men alla sjukdomar behöverinte vara arbetsrelaterade och alla sjukdomar behöver interehabiliteras genom försorg. För attrehabiliteringen skall vara effektiv krävs omfattandeutlämning av känsliga uppgifter. Frågan om individens rätttill integritet och respekt för privatlivet måste här varaavgörande för en eventuellt fortsatt utbyggnad av systemet.Samhällets intresse kan enligt vår mening inte gå föreindividens rätt till integritet, inte ens när det gäller en såangelägen uppgift som att bekämpa ohälsan. Det rör sig inteendast om detta stora system. Till bilden hör ocksåmöjligheter att koppla personuppgifter från ett 40-talmyndigheter som har datakontaktmed.En aktiv rehabiliteringEn effektiv rehabilitering bygger enligt vår mening på ettförtroendefullt samarbete mellan de inblandade parterna.Inget avancerat hjälpmedel kan någonsin ersätta en sådandirektkontakt. Det konkreta rehabiliteringsarbete sombedrivs i samverkan mellan bl a företagshälsovården, arbetsgivaren, vårdcentralerna,sjukgymnaster och psykologer är det som ger resultat.Försäkringskassan har ännu inte fått uppdraget att varahuvudaktör i rehabiliteringsarbetet. Vi anser attarbetsgivarens ansvar är av avgörande betydelse för denarbetsmiljö som erbjuds de anställda. Arbetsgivarensansvar för personalen och arbetsplatsen måste öka ochförstärkas. kan genom samarbete medföretagshälsovården spåra arbetsplatser utan att behövasamköra uppgifter i olika lokalkontors datorer. Genomolika styrmedel kan den enskilde förmås till aktivarehabiliteringsinsatser. Ofta har människan glömts i dessasammanhang. Inget rehabiliteringsarbete kan utföras omdet inte sker i samförstånd med den sjuke.Först måste vi veta vilka uppgifter som krävs för enförbättrad rehabilitering. Sedan får vi finna vägar för att påett enkelt och obyråkratiskt sätt nå dessa uppgifter.Försäkringskassan får då inrikta sig på att så tidigt sommöjligt i ett sjukfall sätta in rehabilitering.Stora svårigheter föreligger i storstadsregionerna. Dåligpersonkännedom, stor genomströmning och mångaarbetsplatser spridda över ett stort område försvårar attkomma i kontakt med försäkringstagaren. Genom att brytaner de stora kontoren till mindre enheter förbättraspersonkännedomen.Genom att sjuklön införs kommer arbetsgivarenatt få ett ökat ekonomiskt ansvar för sina sjukskrivnaarbetstagare. Små företag kommer troligtvis fortfarande attvara anslutna till även de . Genom införande av rehabiliteringsersättning kanmotivationen för den sjukskrivne att påbörja en återgångtill arbete förbättras.Om nu beslutet blir sådant att skall fådet övergripande ansvaret för allt rehabiliteringsarbetekommer kravet på ett maximalt utnyttjande av det lokaltupprättade datasystemet.I en bilaga till tidningen beskrivs ettantal av de projekt som pågår med det nya ADB-systemet.I pågår enligt en artikel arbete med att skapa ettsärskilt arbetsskaderegister och att utarbeta enöverföringsrutin mellan ADB-systemen på lokalkontorenoch det centrala systemet i . Projektet beskrivsutifrån följande utgångspunkter:De lokala sjukförsäkringsregistren kommer att gemycket bättre möjligheter att hitta potentiellarehabiliteringsfall. Förbättringarna gäller även överblickenav varje försäkrad. Att kunna söka på diagnos, arbetsgivareoch yrke kommer att ge de anställda vid kassorna ettkraftfullt instrument i det förebyggande arbetet, likaså istatistikproduktion, uppföljning och utvärdering av denegna verksamheten.Projektets tänkta omfattning framgår av bilagda skiss.Vi ser framför oss ett kontrollsamhälle, där denenskildes rättigheter sätts i bakgrunden. Det är enutveckling som vi inte kan acceptera.I orätta händerRisken för att uppgifterna kommer i orätta händer ellersamkörs går inte att bortse ifrån. Uppgifterna är i hög gradattraktiva i och med att de kartlägger en individs hela liv.Systemet är inte överblickbart för den enskilde ochmöjligheterna till kontroll av vilka uppgifter som lämnas uttill andra register är obefintliga.Ett större säkerhetsansvar för datafrågorna krävs,liksom en ökad beredskap mot olika former av dator- ochprogrammanipulation. Med datoriseringen följer ocksåmöjligheten att göra olika typer av sökningar i deninformation som finns lagrad, både lokalt och centralt.Systemet är så utformat att det går att söka på alla uppgiftersom finns registrerade.Det är viktigt att uppgifterna förstörs efter en mycketkort tid. Sekretessen måste vidare garanteras. Visserligenär personal van att arbeta undersekretess, men det utesluter inte att misstag kan göras.Misstag som för den enskilde kan vara ödesdigra.Centerpartiets datapolitiska målCenterpartiet har i datapolitiska motioner bl a angivit följande målsättningar för registrering ioffentliga och enskilda register:En restriktiv praxis måsteupprätthållas för tillståndsgivning till register med storainformationsmängder eller känsliga uppgifterUppgifterinsamlade för ett ändamål får inte användas för andraändamålSamkörning bör i princip inte tillåtasDenenskilde måste få större möjlighet att påverka uppgifternashantering i ett datasystemInformationen fråndatasystemen måste förbättras och den enskildes rätt att tadel av innehållet i olika system måste vara oinskränktRegler om sekretess, rättelse och gallringsinstruktionermåste ses över och utformas till stöd för den enskildeMänniskors oroDet är viktigt att ta människors oro inför detta storadatasystem på allvar. Om systemet skall fungera som etteffektivt redskap i kampen mot ohälsan och därmed leda snabb rehabilitering krävs ett allmänt förtroende, intesom nu en utbredd misstro. Övertron på den datoriseradeinformationens betydelse är uppenbar. Medan den primärafrågan om vad informationen egentligen skall användas tillsällan eller aldrig besvaras.Försäkringskassan kan med nuvarande datorisering välklara även framtida pålagor. Att skulle vara såberoende av FAS 90 för att klara arbetsskadorna och dåligarbetsmiljö vill vi starkt ifrågasätta.Vi är redan kartlagda i många datasystem.Folkbokföringen förs nu över till skattemyndighetensregister och samlas på ett sätt som inte var möjligt med dettidigare systemet då församlingarna stod förfolkbokföringen. Många känner oro inför det vi redan har.Den oron innebär att vi bör säga nej till system som medförytterligare inskränkningar av den personliga integriteten.Registerlagen som utreds kommer att ge besked omvilka regler som skall gälla för FAS 90. Vi ämnaråterkomma när förslaget läggs i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om roll irehabiliteringsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av ett ADB-system för försäkringskassan.Stockholm den 25 januari 1991Karin ()()()()()()()()Bilaga