ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02N225 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A208 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mål och inriktning avnäringspolitiken för att främja ett decentraliserat näringsliv,teknikutveckling, decentraliserat ägande,anställningstrygghet, regional balans och god miljö,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de mindre företagens betydelseför näringslivet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avreglering inom näringslivet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riskkapitalbolagen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nedläggning av StiftelsenSmåföretagsfonden,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att främjariskkapitalförsörjning för småföretag,7. att hos regeringen begär att statensindustriverk får i uppdrag att utforma ett nyetableringslånenligt de riktlinjer som anförts i motionen,8. att till F6. Nationell rymdverksamhet (prop. 1990/91:100, bil.14) för /92 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit eller således66742000 kr.,9. att hos regeringen begär förslag om reglerför kontroll av fusioner mellan stora företag så att fusionerinte leder till monopol och stark ägarkoncentration.
mot · GE02N226 · 1991-01-25 00:00:00 — När en privatpersons kreditvärdighet undersöks måstedenna underrättas om vem som begärt informationen.Detta gäller inte för företag. Ett företag som undersökts haralltså ingen möjlighet att nå den som begärt upplysningen.Vissa kreditupplysningsmetoder är också så missvisande,att datainspektionen borde se över dem. En småföretagarekan skadas allvarligt när någon lämnat kreditupplysningarom honom som inte är relevanta och som man inte harmöjlighet att bemöta. Samma regler bör gälla försmåföretagare som för privatpersoner.Kreditupplysningar ger som regel ett antal fakta av värdeför en bedömning av kreditvärdigheten. Det kan gälla t exkapitaltillgångar, soliditet, skulder, lagsökningar etc.Därutöver gör kreditupplysningsföretaget en allmänbedömning av kreditvärdigheten.Det förekommer emellertid att upplysningsfirmor somaffärsidé använder en helt datoriseradkreditupplysningstjänst, som innebär att ingen handläggerkreditundersökningen. Man låter en dator utifrån vissaförprogrammerade kriterier, exempelvisomsättningsminskning, avsättningar tillresultatutjämningsfonder, lageravskrivningar o s v, avstyrkaeller tillstyrka kredit.Företaget får alltid en kopia på den upplysning somlämnats. Man brukar påpeka att det går bra att korrigerarent felaktiga uppgifter hos kreditupplysningsföretaget.Detta ger emellertid inte ett tillräckligt rättsskydd. För detförsta finns det inga garantier att missvisande uppgifterrättas till. För det andra lämnas inte besked om att en s k Instant-kreditupplysning automatiskt skötts av endator. Den som begärt upplysningen får kort och gott höraatt företaget inte kan bedömas vara kreditvärdigt, inte vilkakriterier som datorn baserat omdömet på. Omomsättningen gått ned t ex kan företaget bedömas inte kreditvärdigt. Dettakriterium är ofta irrelevant. Försäljningen går ofta upp ochned för småföretag. Det kan vara tillfälliga inkomster ett årsom inte kan upprepas utan att därför företaget äri någon kris.Det är stötande att en upplysning som har så storbetydelse för ett företag får baseras på irrelevanta kriterieroch inte kan bemötas av den som drabbas. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att samma villkor bör gälla försmåföretag som för privatpersoner när det gällerkreditupplysning.
mot · GE02N228 · 1991-01-25 00:00:00 — Negativa följder av statligt industristöd I en vikande marknadssituation har iSvenstavik begärt att skall bevilja ettbidrag om till en nyinvestering. Avsikten är attuppföra en ny industribyggnad för tillverkning av köksskåpm.m.Tillkomsten av denna nya produktionskapacitet, som tillstor del är finansierad av skattemedel, kommer att skapaavsevärda problem för branschen. Den redan nukrympande marknaden och den utländska konkurrenseninnebär att en framsubventionerad kapacitetsökning måstebedömas som synnerligen olämplig.Detta kan exempelvis få allvarliga följder för t exSkaraborgs län, där bl a följande branschföretag ärlokaliserade: , . Kvänum-kökAB och kök AB.I bedömer man f.n. att det finns enöverkapacitet på ca 25 procent.Om ett annat företag skulle låna upp motsvarandesumma på marknaden, innebär detta en kostnad imotsvarande exempel av ca /anställd under ! Detta belyser ganska väl denproblemsituation som de övriga företagen försätts i omstaten skulle bevilja det begärda bidraget till ACB-laminat.ACB-laminat kommer givetvis att försöka avsätta denproduktion som inte köps upp av , med vilket företagACB-laminat redan har levereransavtal, på den svenskamarknaden. Det kommer då med det statliga bidraget attske på ett sätt som definitivt stör konkurrensen för övrigasvenska företag. Branschen kan här tala om inslag av illojalkonkurrens.Med hänsyn till att den förväntade EG-harmoniseringeninnebär ytterligare ökad konkurrens samt att en av EG:sgrundläggande regler är fri konkurrens utan stora statligaindustristöd, måste statens myndigheter avstå från attbevilja dylika subventioner, även om det gäller en form avregionalt stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om negativa följdverkningar avstatliga industrisubventioner.
mot · GE02N229 · 1991-01-25 00:00:00 — En fortsatt prospektering är nödvändig för fortsattgruvbrytning, för upprätthållande av sysselsättningen iberörda områden och för ett förbättrande av vårhandelsbalans. Viktigt är att gruvföretagen, enskilda ochstatliga, medverkar till att upprätthålla en långsiktigprospekteringsnivå.Utöver en fortsatt prospektering är det angeläget attundersöka den stora mängd prospekteringsmaterial i formav s.k. borrkärnor som finns i vårt land. Dessa flera tusenmeter borrkärnors innehåll undersöktes vidprospekteringstillfället med dels en nu gammal teknik, delsför att finna viss/vissa /mineraler. Någon total ocheffektiv avkänning av borrkärnornas innehåll var intemöjlig och ansågs då inte nödvändig att göra.Uppdrag bör därför lämnas att ytterligare undersökagamla borrkärnor med ny och effektiv teknik i form avexempelvis datoriserad, automatisk borrkärnescanning somskulle bli en såväl billig som effektiv metod att avkänna alltidigare gjord prospektering i vårt land.Denna form av ''prospektering'' skulle bli såväl effektivsom billig, varför den borde prioriteras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undersökning av gamlaborrkärnor med ny teknik.
mot · GE02N230 · 1991-01-25 00:00:00 — Utvinning av sand m.m. på den svenska kontinentalsockeln i I samband med gränsdragningar bl.a. i mellanDanmark och visade det sig att vissa av degrundområden som tillbaka utnyttjats avDanmark för utvinning av sand hamnade inom den svenskakontinentalsockeln.Regeringen utlovade då förhandlingar som innebar attDanmark skulle få utvinna sand,grus och sten från den svenska kontinentalsockeln.Regeringen uppdrog åt SGU att genomföraförhandlingarna.Vid dessa förhandlingar erhöll täkttillståndinom vissa områden på Röde band och Stora middelgrund.Visst pris per kubikmeter och vissa kvantiteter fastställdes.Avtalet för de fem danska företagen skulle löpa i tio år.Som befarades har sandutvinningen orsakat storaskador. Enligt uppgifter har det inom de områden somutnyttjats uppstått stora kratrar där växter och annatsyreförbrukande material samlats vilket orsakat syrebristoch svavelvätebottnar med åtföljande förstörelse avreproduktions- och fiskebottnar.Vi anser det vara angeläget att få en kartläggning tillstånd som klarlägger skadornas omfattning, attundersökningar görs beträffande möjligheterna attåterställa de förstörda bottnarna men att framför allttillståndet endast gällde . Inganya täkttillstånd ges när de nuvarande löpt ut. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utländska utvinningar av sten,sand och grus på svensk kontinentalsockel i .
mot · GE02N232 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagen (1987:588) om träfiberråvara trädde i kraft . Lagen innehåller bestämmelser omtillståndsprövning av skogsindustrins och bränslesektornsträfiberanvändning.Denna regleringslag har fått till följd att användningenav träfiber för eldnings- och uppvärmningsändamål harsjunkit på ett drastiskt sätt. Lagen är oförsvarbar både urekonomisk och miljömässig synpunkt. Träfiber som medfördel skulle kunna bidra till en icke oväsentlig del avlandets energiförsörjning får ingen avsättning. Fibern får imånga fall köras på tipp eller blir överhuvudtaget intetillvaratagen utan ruttnar bort på hyggena. Totalt sägeruppgifter att vi i landet på detta sätt misshushållar med enenergimängd motsvarande ett och ett halvt kärnkraftverk.Förslag om lagens borttagande har tidigare väckts menmajoriteten i har motsatt sig detta. Det är nu högtid att denna regleringslag tas bort och att träfibern blir viktig del i den svenska energiförsörjningen.Den uppgörelse som har träffats av en majoritet avriksdagspartierna om framtida energiförsörjningtalar om en massiv satsning på biobränslen. Det är dårimligt att även träfibern tas tillvara och blir till en positivresurskälla för landet. Vi vet också att inhemsk produktionav bränslen har klart ekonomiska fördelar för landet.Vidare bidrar detta till att skapa arbete i regioner vilkaannars har en svår arbetsmarknadssituation. För miljön äreffekterna också klart positiva.Den utredning som regeringen har tillsatt omträfiberlagen behöver inte inväntas. Utredningen ärnärmast att betrakta som en fördröjning av en lösning ifrågan. Det står otvivelaktigt helt klart att lagen omgåendekan tas bort. Detta skulle således vara till en klar positivverkan för landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring att träfiberlagen (1987:588) avskaffas.
mot · GE02N234 · 1991-01-25 00:00:00 — Bidrag till vissa internationella organisationer Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U215 hemställsatt med avslag på prop. 1990/91:100 bil.5, punkt B6 till Organisationer för internationell handeloch råvarusamarbete m.m. för /92 anvisarett förslagsanslag på . mindre än som föreslås i propositionen.
mot · GE02N235 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A419 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av tidigarebeslut att säga upp multifiberavtalet,2. att begär förslag från regeringen omimportregler för tekoprodukter som är harmoniserade medEG,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingslån och att ett nyttbranschprogram utvecklas för teko,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet av en socialklausul,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbruket och produktion avbioenergi,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsgivaravgifter ochskatteregler för små och medelstora företag,7. att beslutar att till lokalisera helaverksamheten inom Tefo,8. att beslutar att administration och ledningför branschprogram TEKO flyttas från SIND till Proteko iBorås,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingscenter för nya företag(BB för nyföretagande).
mot · GE02N236 · 1991-01-25 00:00:00 — Den grundläggande bestämmelsen när det gälleromfattningen av bankinspektionens tillsyn återfinns i l47§ lagen om bankrörelse. Där står bl.a. atttillsynsmyndigheten åligger att med uppmärksamhet följabankernas verksamhet i den mån det behövs för kännedomom de förhållanden som kan inverka på bankens säkerheteller på annat sätt är av betydelse för en sund utveckling avbankverksamheten.Mot bakgrund av de krisartade händelser som utspelatsinom bank- och finansinstituten finns detanledning fråga sig om bankinspektionens tillsyn varittillräcklig eller om instruktionen för bankinspektionen ärotillräckligt utformad med hänsyn till de krav som börställas på en effektiv tillsynsmyndighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen skall utreda ominstruktionen för bankinspektionen är ofullständigtutformad med hänsyn till de stränga krav som måste ställaspå denna tillsynsmyndighets verksamhet.
mot · GE02N242 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad vidareförädling i skogsbruket Det svenska skogsbruket har under en relativt kort tidgenomgått en omfattande mekanisering som bl.a. fått tillföljd att sysselsättningen i inland kraftigtminskat.Den numera etablerade tanken i strävandena attutveckla inlandet är att satsa på dess naturligaförutsättningar.Som en konsekvens av detta synsätt framstår skogen,med alla sina möjligheter, som den mest sannolika basen föratt få till stånd en framgångsrik utveckling av inlandet.Skogsbruket har dominerats avkvantitetstänkande och mindre av kvalité ochvidareförädling.Det svenska virkesförrådet har varitökande och skogsnäringens egna prognoser visar på attvirkesförrådet kommer att fortsätta att öka.Det finns således utrymme för att bättre tillvarata deutvecklingsmöjligheter som finns i skogen genom att satsapå kvalité och vidareförädling. har relativtlåg förädlingsnivå. Det finns också intresse att stimulerafram en utveckling mot ökad vidareförädling.För att det skall lyckas att få ett genombrott krävs ettbrett initiativ till ett projekt i inlandet som kan blibanbrytande för en fortsatt utveckling inom träförädlingen.Statlig medverkan inom ramen för närings- ochregionalpolitiken skulle kunna ge kraft åt ett sådantprojekt.Det kan ske genom samverkansprojekt mellan olikaintressenter inom skogsbruk, sågverk och befintligträförädlingsindustri.Kvalitetsvirke och vidareförädling utgör en slumrandepotential som om den tas till vara fullt ut kommer att betydamycket för inlandets utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att ökavidareförädlingen i skogsbruket.
mot · GE02N245 · 1991-01-25 00:00:00 — Forskning om bilbatterier med längre livslängd Ett bil- eller båtbatteri innehåller 12--bly, 2 kgsvavelsyra (densitet 1,28) och har ett hölje av polypropylensom väger ca . Så länge batteriet innehåller vätskor ärdet miljöfarligt avfall, men har man tömt batteriet på syranbetraktar man det som vanligt industriavfall medan syranfortfarande är miljöfarligt avfall.Varje år säljs omkring 1,2 milj. batterier i hela landet.Ca 75 % används i personbilar.Forskning och utveckling med att utveckla nya typer avbatterier med längre livslängd är angelägen. Exempelvisskulle startbatterier till bilar med en livslängd på ca 10 åreller längre drastiskt minska antalet batterier som behöverkasseras. Entydiga signaler från branschkunnigt folk vidtekniska högskolor och fackföretag har pekat påmöjligheten att för en mindre prishöjning per startbatteriutveckla en nya typ batterier med betydligt längre livslängd.En anledning till att detta ännu inte skett, kan vara att detpå den svenska marknaden förekomer en stor mängdimporterade prisbilliga batterier med relativt kort livslängd.Dessa medför stora miljöproblem.Det är angeläget att stimulera användningen av batteriermed längre livslängd. Ekonomiska styrmedel är lämpliga attanvända i detta sammanhang. Det är också nödvändigt attforskning kring de genom sin längre livslängd mindremiljöfarliga batterierna stimuleras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska styrmedel ochforskningsinsatser för att stimulera användandet avbatterier med längre livstid.
mot · GE02N246 · 1991-01-25 00:00:00 — Avsättningsmarknaden för insamlat returpapper Insamlingen av returpapper (tidningar och tidskrifter)från de svenska hushållen är rikstäckande, medflertalet kommuner på ett eller annat sätt engagerade iverksamheten. insamlades ca tidningar och tidskrifter. Konsumtionen i desvenska hushållen uppgick till ca , dvs. återvinningsgraden blev så hög som , en från internationell synpunkt mycket hög siffra.För insamlat, sorterat och balat returpapper betaladepappersbrukens inköpsföretag . per ton under 1989.För insamlat, ej sorterat och obalat papper betaladereturpappersgrossisterna i genomsnitt ca . per ton.Insamlingskostnaderna täcktes i stort av den betaladeersättningen.Under 1990 beslutade pappersbruken att sänka den ovanangivna ersättningsnivån. Det har också redovisatssvårigheter att under vissa perioder över huvud taget taemot tidningar och tidskrifter vid vissa av bruken. mottagningen av returpapper stängd vid Hyltebrukunder en femveckorsperiod sommaren 1990.Huvudskälet för prissänkningen var dels kraftigt sänktapriser på europeiska kontinenten, vilka bruken avkonkurrensskäl måste följa, dels att prismässiga fördelarstår att vinna i att importera returpapper i stället för attutnyttja den inhemska råvaran.Prisnivån för insamlat, sorterat och balatreturpapper har sålunda sänkts i förhållande till 1989 ochligger på nivån . per ton med samma pris från bådainköpsföretagen. En ännu kraftigare sänkning har skett förinsamlat, osorterat, obalat papper. harinsamlings- och hanteringskostnaderna stigit på grund avökade lönekostnader och i övrigt stegrade kostnader.Insamlings-, transport- och hanteringskostnaderna liggersåledes väsentligt över ersättningsnivåerna och det kankonstateras att det råder en situation där en hel delkommuner i norra upphört medpappersinsamlingen och många kommuner i övriga landetöverväger också att upphöra med pappersinsamlingen. Enkalkyl visar en genomsnittlig förlust på drygt 200kr. per ton.I ett pressat kommunalekonomiskt läge är det interimligt att kommunerna ådrar sig högre kostnader förreturpappershanteringen än vad returpappersindustrinbetalar. Kommuninnevånarnas engagemang riskeras liksomderas tilltro till samhällets strävanden att minskaresursslöseriet och öka återvinningen av material uravfallet.Än mer bekymmersam blir situationen i kommuner medavfallsvärmeverk i vilka producerad energi utnyttjas förproduktion av värme eller el. Med hänsyn tagen till samtligaberörda faktorer gör en kommun med avfallsförbränningoch tillhörande energiutnyttjande en nettoförlust på ca 650kr. per ton vid fiberåtervinning i stället för energiutvinning.Den uppkomna situationen är således utomordentligtallvarlig från kommunalekonomisk synpunkt. Åtgärdermåste med det snaraste vidtas från centralt håll för attförbättra avsättningsmarknaden för insamlat returpapper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande åtgärd för att förbättraavsättningsmöjligheten för insamlat returpapper.
mot · GE02N247 · 1991-01-25 00:00:00 — Åtgärder för att trygga pappersåtervinningen Oroande rapporter finns om att kommunerna i framförallt norra har stora svårigheter att upprätthållainsamlingen av returpapper. I några fall har kommunernaupphört med verksamheten.Orsaken härför är att lönsamheten för kommunerna ärobefintlig. I många fall tvingas kommunerna att lämnaekonomiska bidrag till de företag som svarar föruppsamlingen och transport av returpappret.Ett av problemen är svårigheten att konkurrera medbilligare returpapper från och som förnärvarande är . billigare än detsvenska per ton.Om kommunerna tvingas att upphöra medverksamheten är risken stor att det senare kan bli svårt attmotivera de enskilda hushållen att åter engagera sig iinsamlingen av returpapper.Det är således av stor vikt att insamlingen avreturpapper upprätthålls i kommunerna.På sikt kommer papperskonsumtionen i världen att ökasnabbt. svarar redan nu för en mycket kraftigökning. har pappersförbrukningen i OECD-området ökat med . Och prognosen pekar i samma riktning. Inte minst iÖsteuropa och i andra utvecklingsländer kan vi räkna meden kraftigt ökad konsumtion av papper.Det bör även ligga ett långsiktigt nationellt intresse i attåtervinningen av returpapper kan fortsätta i hela landet.Åtgärder bör därför vidtas för att trygga en fortsattinsamling av returpapper i kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att tryggapappersåtervinningen.
mot · GE02N248 · 1991-01-25 00:00:00 — Med den inskränkta bestämmanderätt sommedbestämmandelagen (MBL) innebär kan företagarnainte svara för sina åtaganden i samma omfattning somtidigare.Ett exempel på egenföretagarens svårigheter är kravetpå personlig borgen. Viss borgen från egenföretagaren kanvara nödvändig för att understryka ägarens ansvar. Dockbör enligt mitt förmenande -- i den mån borgen krävs -- denavse endast företagaren och inte hans anhöriga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningom egenföretagarens borgensåtaganden enligt vad som imotionen anförts.
mot · GE02N250 · 1991-01-25 00:00:00 — beslöt att tillfällig handel iprincip skall bli fri. I lag som antogs föreslås dockföreskrifter om tillståndskrav. Där konstateras att ''Om detbehövs med hänsyn till varuförsörjningen i ett område, fårregeringen i en förordning föreskriva att försäljning iområdet av kläder, skor eller sådana livsmedel som inte äravsedda för förtäring på stället får ske efter särskilt tillståndav den kommun där området ligger. ''När det utredningsförslag som låg till grund förregeringens proposition remissbehandlades konstateradeflera remissinstanser att den tillfälliga handeln vad beträffarandra varugrupper än de som anges i lagen har sådanomfattning att de är av stor betydelse för varuförsörjningeni ett område. Bl.a. pekade i sitt remissvarpå att även möbler och husgeråd tar en betydande del avhushållens resurser i anspråk. Av denna anledning, och atttillgången till möbler och husgeråd i vissa landsdelar kanhotas av kringföringshandeln, anser jag att lagen även böromfatta möbler, mattor och husgeråd.InformationsskyldighetenDen helt dominerande delen av de näringsidkare sombedriver tillfällig handel gör det enligt de regler som gällerför handeln i övrigt, dvs redovisar moms och avgifter. Detfinns dock en grupp försäljare som framförallt håller till påmarknader som mycket medvetet struntar i detta. Man kanpå det sättet hålla lägre priser och konkurrerar därmed intepå lika vilkor med övriga näringsidkare.I lagen om tillfällig försäljning finns en skyldighet för allanäringsidkare som driver tillfällig handel att upplysa om sittnamn, adress och telefonnummer. Jag anser att dessauppgifter också skall kompletteras med en skyldighet attange momsredovisningsnummer. Detta skulle på etteffektivt sätt begränsa möjligheterna för oseriösa försäljareatt öppet verka på marknader och torg. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 3§ lagen om tillfällig försäljning får följande lydelse:Om det behövs med hänsyn till varuförsörjningen i ettområde, får regeringen i en förordning föreskriva attförsäljning i området av kläder, skor, möbler, mattor,husgeråd eller sådana livsmedel som inte är avsedda förförtäring på stället får ske bara efter särskilt tillstånd av denkommun där området ligger. Sådana föreskrifter skallbegränsas på sätt som framgår av 5§.Regeringen får överlåta åt kommunerna att meddelaföreskrifter som avses i första stycket.2. att beslutar att 2§ lagen om tillfällig försäljning får följande lydelse:Vid försäljning som omfattas av denna lag skall genomen väl synlig skylt eller på annat verksamt sätt lämnasupplysning om näringsidkarens namn, postadress ochtelefonnummer samt det nummer som näringsidkaren ärregistrerad under enligt lagen (1986:430) ommervärdeskatt.Om det pris som konsumenten sammanlagt skall betalaöverstiger , skall informationen dessutom lämnasskriftligen till konsumenten.