mot · GE02N281 · 1991-01-25 00:00:00 — Högre utbildning och forskning med anknytning till skogsindustriell förnyelse Skogsindustrins förnyelse är knuten till dessförmåga att höja förädlingsgraden hos sina produkter.Detta skall ske i en omvärld begränsad av tillgången påenergi och med största möjliga hänsyn till miljön.Några utgångspunkterSvensk skogsindustri står inför ett nytt steg i sinstrukturomvandling. Den nuvarande produktionen, somhuvudsakligen avsätts på den internationella marknaden, ärutsatt för renodlad priskonkurrens. Studier inom OECDvisar att de produkter, som utgörhuvuddelen av svensk skogsindustriproduktion, håller påatt tappa andelar av världshandeln till länder utanförOECD-området. Situationen håller dessutom på attförändras snabbt genom att de pappersproducerandeländerna i nu lär sig att göra våra huvudprodukterav returfiber.Industriländernas konkurrenskraft blir därmed äveninom skogsindustrin alltmer beroende av mera dynamiskkonkurrens. För del blir det nödvändigt att dendyra svenska råvaran måste användas till mer förädladeprodukter. Ökad förädling av produkter och förbättradförädlingsteknik inom skogsindustrin utgör därmednyckelfrågor både för branschen, för dess existens, och förnationens ekonomiska balans. Skogsindustrin svarar i dagför en ansenlig del, ca. , av vårt exportnetto. Den nuförestående strukturomvandlingen måste dessutom skemed utgångspunkt från begränsningar av energi och miljöoch därav normgivande koncessionsvillkor.Högskolans beredskapInom den svenska högskolan är skogsindustrirelateradteknologi sparsamt representerad. finnsendast tre professurer vid KTH: cellulosateknik,pappersteknik och träkemi. I jämförelse med järn- ochmetallindustrirelaterade professurer ochforskningsprogram vid våra högskolor är detta en ringasatsning. Bilden förbättras i viss mån av att STFI förnärvarande är landets största branschforskningsinstitut.Den långsiktiga kunskaps- och kompetensbasen förskogsindustriell produktion i landet bör emellertid avsevärtförbättras och utvecklas för att vi skall kunna bibehållabranschens internationella konkurrenskraft. Satsningar påhögre utbildning och forskning med anknytning tillskogsindustriell produktion, särskilt produktförädling, fårsuccessivt ökande betydelse.Frågor kring ansvaret för den långsiktigakunskapsuppbyggnaden aktualiseras genom att forskningeninom området domineras av ettbranschforskningsinstitut. En bättre balans mellanhögskolans och branschens ansvar bedöms vara nödvändig.Ett framtida FoU-program måste vidare utgå från denmiljö- och energistrategi som regering och riksdagfastställer.Om vissa regionala möjligheter och ansatserEn av den svenska skogsindustrins tyngdpunkter finns iVästernorrlands län. Ungefär en tredjedel av den samladeproduktionen har anknytning till regionen. Framför alltfinns avsevärda basresurser för industriell FoU lokaliseradedär.I samarbete mellan skogsindustrin, regionalamyndigheter och högskolan i har denaktuella situationen analyserats. Ambitionen har varit attge underlag till ett program för fortsatt utveckling avskogsindustriellt inriktad FoU och högre utbildning medinriktning mot produktförädling.Den första och huvudsakliga slutsatsen av detta arbeteär att den nuvarande tillgången av basresurser ochkompetensuppbyggnad i landet är otillräcklig för ett motproduktförädling utvecklat FoU-program. Ett sådantprogram bör dessutom utvecklas på nationell basis men medutnyttjande av regionala resurser. Skogsindustrin ärangelägen om att medverka till att utveckla ett program avdenna art. Som grundplåt erbjuds samverkan avseendebåde existerande och förestående FoU-investeringar,främst laboratorieutrustning.För att snabbt kunna utveckla nya FoU-program inomområdet bedöms det vara nödvändigt med resurssamverkanmellan högskolan och näringslivet. Högskolan iSundsvall/har goda erfarenheter av konstruktivsamverkan med industriell FoU i regionen i samband meduppbyggnaden av sin tekniska sektor.Kompetens- och utrustningsbehovFrån skogsindustrin har man nu preciserat vissakunskapsområden som måste utvecklas för att man skallkunna åstadkomma den kompetensutveckling som behövs.Konkret innebär detta att man behöver utveckla forskningoch utbildningsprogram på spetsnivå inom nya teknologiskadiscipliner.En utgångspunkt eller förutsättning för en sådanprogramutveckling är tillgång till kvalificerad personal ochavancerade processtekniska laboratorieresurser. Sådanutrustning finns till viss del redan, i exempelvisSundsvallsområdet, hos företag och institutioner som SCA,Sunds Defibrator, Nobelindustrier och PGI, med MoDo:sanläggningar i som viktigt komplement. Medvissa kompletteringar skulle dessa resurser kunna förstärkastill en internationellt konkurrenskraftig förändamålet.Konsekvenser och möjligheter för högskolanHögskolesystemets kapacitet att möta de växandekompetensbehoven inom skogsindustrin är i dagotillräckliga. En satsning på teknologi med anknytning tillskogsindustriella behov är ytterligt resurskrävande varför vii nuvarande samhällsekonomiska situation bör eftersträvasamlösningar vad gäller basutrustning. Den modell somovan skisserats är ett konstruktivt förslag.Ett nationellt program för högre utbildning ochforskning bör utvecklas inom högskolesystemet.Uppbyggnaden bör ske så att programmet ger ett tydligtkomplement till de verksamheter som redan finns i landet.För att minska sårbarheten bör en viss geografisk spridningeftersträvas i sammanhanget i syfte att åstadkomma mer änen basinstitution i landet. Det bedöms vara av värde att ökaden nationella vetenskapliga konkurrensen på området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om högre utbildning och forskningmed anknytning till skogsindustriell förnyelse.