ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo620 · 1991-01-25 00:00:00 — Företrädare för djuren i genteknikforskningsberedningen Regeringen har tillsatt en beredning som ska se till att fåett antal frågor med anknytning till gentekniken belysta.Det gäller t ex ekologiska risker i samband medfrisläppandet av genetiskt förändrade organismer,lagstiftning, forskningsfrågor och övergripandeimmaterialrättsliga frågor.Det är rimligt att företrädare för djurens intressen, d vs representanter för djurskyddsorganisationerna, får plats iden beredningen.Debatten om genteknik har inte handlat särskilt mycketom hur djurens liv påverkas, men genmanipulation är imycket en djurskyddsfråga. Därför måste djurskyddslagenbeaktas när man utformar en lagstiftning på området.Konsekvenserna av manipulation med däggdjurensarvsanlag, och människans, är oöverskådliga idag.Vi föresår därför att det i den parlamentariskaberedningen ska ingå representanter fördjurskyddsorganisationerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om representanter fördjurskyddsorganisationerna i regeringens parlamentariskaberedning om genteknik.
mot · GE02Jo622 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett flertal inventeringar och utredningar har under desenaste åren ägnats åt pälsdjursuppfödningen i Sverige.Den mest omfattande utredningen presenterades vid detallmänna veterinärmötet . Förminkens vidkommande är sammanfattningen följande:''Det bedöms finnas goda förutsättningar för att ökavälfärden för inom ramen för nu tillämpade systemmed att hålla mink i burar med nätgolv och att därmedanpassa minkhållningen till djurskyddslagstiftningen inomnågra år. ''Gruppen gör också bedömningen ''att det finns godaförutsättningar för att minkhållningen skall kunna få endjurskyddsmässig bred acceptans av allmänheten. '', som haft till uppgift att granskapälsdjurshållningen i de enskilda medlemsländerna, harfunnit att de regler som antog, helt ligger ilinje med de rekommendationer som nuenhälligt antagit.De svenska reglerna för pälsdjursuppfödning ärbaserade på omfattande forskning vilken har skett undermånga år. Forskningsarbetet och resultaten har varitmedverkande till att ge ständiga kommitté envetenskaplig grund för den nu antagna rekommendationen.Dessa rekommendationer är ett erkännande av svenskpälsdjursavels höga standard. Troligen kommer EG att låtadessa rekommendationer ligga som grund för en gemensamlagstiftning i medlemsländerna.För att ytterligare kunna förbättra pälsdjurens välfärdkrävs ökade insatser på bl.a. beteendeforskning, vilketockså framgår av Veterinärmedicinska SällskapsPälsdjursutredning.År 1947 färdigställdes en försöksgård för pälsdjur viddåvarande . Dess verksamhet var frånbörjan utfodringsförsök men även avelsförsök ingick iprogrammet. Denna försöksgård ersattes med en nypälsdjursförsöksgård 1974 vid Lövsta utanför Uppsala.Denna nya gård som var avsevärt större än den tidigare vargemensam för Institutionerna för husdjursförädling och förhusdjurens utfodring och vård.Under 1990 satsade ca 900 000 krpå pälsdjursforskning och rådgivning. Pälsdjursnäringenstillskott till verksamheten uppgick under till ca . Näringen har således ökat sin andel av kostnaderna för dennaverksamhet från till drygt50% 1990.När ökade djurskyddskrav ställs på bl.a.pälsdjursnäringen svarar den statliga forskningsstationenmed följande åtgärder:Under hösten 1990 harförsöksgården lagts i malpåse.Platsen som försöksledarestår tom sedan försöksledaren erhållit tjänstledighet förforskningsuppgifter i Danmark.Detta är mycket beklagligt och underlättar intemöjligheterna för en fortsatt bra svensk uppfödning avpälsdjur.Lönsamheten i branschen medger inteatt näringen tar en ännu större del av kostnaderna för dennaforskning. Det är därför mycket angeläget att staten genomLantbruksuniversitetet fortsätter att ta sin del avkostnaderna och att verksamheten omgående tas upp vidden nu vilande försöksgården. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsattpälsdjursforskning,2. att hos regeringen begär förslag omfinansieringen av fortsatt svensk pälsdjursforskning.
mot · GE02Jo628 · 1991-01-25 00:00:00 — De stora förändringar som jordbruket i håller påatt genomgå kommer att kräva mycket av den svenskelantbrukaren. Den tid är förbi när man kunde räkna med enmjölklikvid i och då det gällde att läggamer mark till sin egen och bygga ut ladugården i vetskap omatt man alltid blev av med all mjölk till ett fastställt pris.Samma betingelser kommer att gälla allaverksamhetsgrenar inom det svenska jordbruket.Konsumenternas krav kommer på ett helt annat sätt äntidigare att bestämma den svenske bondens ekonomi.Konsumenten kommer kanske att vara intresserad avmånga nya produkter och tjänster från det svenskajordbruket.Det här kommer också att ställa helt nya krav på allanivåer från de lokala hushållningssällskapens rådgivare tillforskarna på SLU.SLU kan bli det centrum som dels satsar på miljöinriktadforskning, dels vidareutvecklar den landsbygdsutvecklingsom väcker ett nymornat men alltmer växande intresse.ALA -- Arbetsgruppen lantbruk och samhälleALA-gruppen har funnits på SLU. Undersenare år har verksamheten inriktats på ett antal projektunder namnet Landbygdsutveckling/Industrikontakt.Man vill här möta jordbrukets förändringar med bl a:övergång till nya produkter, såsom energigrödordeltidsjordbruk med kombination av andraverksamhetersatsning på ny teknik inkl. bioteknikbättre marknadsföring av landsbygdsprodukter.Man satsar på utvecklingsprojekt för att ta tillvara olikaregioners särskilda förutsättningar. Man informerar om deninternationella utvecklingen inom ekonomi, teknik ochbioteknik, man har etablerat samarbete med deforskningsbyar som finns i och för att initieraprojekt med anknytning till näringslivet på landsbygden.Vi menar att med den inriktning som ALA-gruppen harär den en av de spjutspetsar som de svenska areellanäringarna kommer att behöva så mycket av . Viföreslår därför ett anslag på . till ALA-gruppengenom SLU.SIDA och SLUSom vi påpekat i tidigare motioner om SLU anser visatsningen på samarbete med länder i tredje världen vara enav de mest angelägna. SLU får här ett årligt bidrag på 10milj.kr. från SIDA för u-landsinriktad utbildning ochforskning. Vi föreslår att detta anslag överföres permanentdirekt till SLU.ForskarutbildningenFör fortsatt omvandling av utbildningsbidragen tilldoktorandtjänster vid SLU krävs ett tillskott av 2 milj.kr.för /92.Databank för hotade arterSedan 1984 har SLU tillsammans med statensnaturvårdsverk byggt upp en databank för hotade arter.Planer finns nu på att permanenta denna verksamhet. SLUäskar 1 milj.kr. Vi vill återkomma till dennafråga i samband med miljöpropositionen i vår. Med hänvisning till det anförda hemställs1. för budgetåret1991/92 till verksamheten vid ALA-enheten vid SLU,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om SLUs bidrag från SIDA,3. för budgetåret1991/92 till omvandling av utbildningsbidrag tillforskartjänster vid SLU.
mot · GE02Jo630 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So529 hemställs1. att hos regeringen begär förslag till skärptlagstiftning vad gäller användande av bioteknik på djur,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frisläppande av genteknisktförändrade organismer,3. att hos regeringen begär attgenteknikberedningen får i uppdrag att utvidga sitt arbeteså att behandling av biotekniken fullföljs,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till ochexpertmedverkan i genteknikberedningen.
mot · GE02Jo701 · 1991-01-25 00:00:00 — I anslutning till ''Nära till naturen''-kampanjen har ettsärskilt projekt, ''Natur--fritid--handikapp'', genomförts.Målsättningen har varit att handikappanpassa åtminstoneett tätortsnära område i varje kommun. Många bra insatserhar här gjorts.Fråga har uppkommit hur man skall kunna gå vidare ochanpassa exempelvis ett naturreservat i varje län. Problemetär dock att inga särskilda medel finns avsatta för dettaändamål. Med tanke på allas rätt till delaktighet i kultur-och naturupplevelser är det av största vikt atthandikappanpassning av naturreservat kan genomföras.Lämpligen kan ett särskilt anslag utformas inom ramen förde medel som avsätts för naturvård. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av insatser förhandikappanpassning av naturreservat.
mot · GE02Jo702 · 1991-01-25 00:00:00 — sprids nästan bly i naturen via jakt ochsportskytte. Under l987 slungades bly ut, varav ca100 ton vid jakt och ca vid sportskytte.Bara en liten del av jägarnas hagel hamnar i villebråd.Det mesta faller ned på marken och i sjöar, där de orsakarmiljöproblem av olika slag, bl.a. blyförgiftning av sjöfågel.Främst är det änder och svanar som drabbas. Som exempelkan nämnas att av 58 knölsvanar, undersökta vid Sverigesveterinärmedicinska anstalt, var blyförgiftade.I flera länder har man redan agerat mot dessaförhållanden och i t.ex. och har man införtförbud mot användande av blyhagel i vissa områden.Det finns bra alternativ till blyhagel, nämligen stålhagelsom inte ger samma negativa miljöverkningar.Enligt vår mening bör nu förbud för blyhagel införas iSverige så att vi snabbt får en övergång till den miljövänligastålhageln. Eventuellt kan övervägas att i en första etappinföra förbudet i miljöer som utsätts för en kraftigbelastning av blyhagel, t.ex. vid sportskytteanläggningaroch vissa sjöar där omfattande jakt förekommer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av förbud motblyhagel i .
mot · GE02Jo703 · 1991-01-25 00:00:00 — Förbud mot import av PVC-förpackningar Den samlade mängden avfall måste minskas. Extraangeläget är det att minska det miljöfarliga avfallet. Ett led idetta arbete skulle vara att förbjuda samtliga förpackningarmed PVC i.I dag förbränns av soporna i vårt land. PVC(polyvinylklorid) som avfall har diskuterats främst p.g.a.det höga klorinnehållet och den bildning av saltsyra vidavfallsförbränning som detta leder till. Det finns också riskför bildning av dioxiner och andra klorföreningar vidförbränning av PVC-sopor. Därför måste PVC i allaförpackningar förbjudas.Förutsättningarna för att ersätta PVC inomförpackningsområdet har väsentligt förbättrats genom nyteknik . En självsanering har pågåttpå svenska marknaden och den inhemskaförpackningsbranschen har frivilligt avvecklat PVC somförpackningsmaterial . Därmed har av samtliga PVC-haltiga förpackningar i Sverigeförsvunnit.Detta är emellertid otillräckligt, eftersom återståendeimporterade förpackningar med PVC i kommer att fortsättaatt utgöra ett allvarligt miljöhot vid sopförbränningen. Vianser därför att det även borde bli förbjudet att importeraförpackningar med PVC i. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot import av PVC-förpackningar.
mot · GE02Jo704 · 1991-01-25 00:00:00 — --Brunnsviken-området inom ochSolna kommuner är riksunikt i flera avseenden. Det är ettovanligt naturskönt område där flora ärföreträdd med en stor variationsrikedom. ärområdet i sin utformning resultatet av en månghundraårigpark- och trädgårdskultur. Områdets historia är intimtförknippat med en rad framstående namn inom svenskstatskonst och kultur som , , , ,, Per , osv.Sveriges ledande konstnärer och arkitekter och framåt såsom C M Piper, , , L J Desprez, , ,, , och andrahar satt sin prägel på parklandskapet och de byggnader somfinns där.I området finns dessutom en av anrikastebotaniska trädgårdar, , även om dessskick knappast motsvarar intentionerna.Haga--Brunnsviken-området är därmed en av vårt landsvärdefullaste kulturskatter. Dess läge, mitt i hjärtat avlandets huvudstadsområde ger det också en enaståendetillgänglighet, både för regionens egna innevånare och förbesökande från olika delar av landet och från utlandet.Samtidigt utgör det centrala läget också det stora hotet.SAS fick bygga sitt huvudkontor i området trots protesterfrån miljöintressen. var det med knapp nöd detgick att förhindra att ett stort ingrepp i gjordesför att åstadkomma en ny trafikplats. är det aktuellt meden nybebyggelse vid . Ytterligare planer på bl.a.storhotell väntar.Haga--Brunnsviken-området är alltså hotat. Tillgängligaresurser räcker inte för att ge områdets parker ochträdgårdar den vård de vore värda. Särskilt beklaglig ärutvecklingen när det gäller Bergianska trädgården.Exploateringshotet vilar tungt över området, och risken ärstor att det kommer att gå under bit för bit.Samtidigt skulle --kunna bli enkulturpark av högsta internationell klass, om man effektivtkunde skydda parken från exploateringsintressen ochmålmedvetet ta till vara dess utvecklingsmöjligheter.Bergianska trädgården -- där mycket värdefullt arbetenedläggs -- borde få utvecklas till en botanisk trädgård avden nivå som man har rätt att vänta sig i en huvudstad somStockholm. De olika miljöerna runt borderestaureras och bindas ihop till en kulturpark.Om --skall undgå att tvina bort underresursbrist och exploateringstryck krävs således engemensam insats från de berörda intressenterna. Staten harett ofrånkomligt ansvar som stor markägare i området ochmed hänsyn till dess karaktär av riksintresse. Stockholmsoch kommuner har givna huvudroller, men ocksålandstinget. Till det kommer att det borde gå att engageraen intresserad allmänhet och privata sponsorer.En början finns redan i det arbete som nedlagts av denideella föreningen --vänner, som bl.a.utarbetat ett programutkast för hur en utveckling avområdet skulle kunna gå till. I planerna ingår också eninternationell trädgårdsutställning i området . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om initiativ till att i samverkan medStockholms och kommuner, länslandsting och enskilda intresserade utveckla området runtBrunnsviken norr om till en nationellkulturpark,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt området bör skyddas från miljöstörande nybebyggelseeller annan exploatering i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Jo707 · 1991-01-25 00:00:00 — Utanför den svenska och den norskasydkusten finns mängder av gamla vrak, i första hand frånandra världskriget, som innehåller stora mängder olja,stridsgas och andra kemikalier.I och områdena utanför ligger minst 28rostande fartygsvrak från . Bl.a.kryssaren som tros innehålla olja.Efterhand som vraken rostar sönder kommer olja att läckaut i vattnet. Dessa oljeutsläpp kommer att ställa till mycketstor skada för bl.a. fisket.Dumpning var ett sätt att göra sig av med olika typer avkemiska stridsmedel efter krigsslutet. Utanför iOslofjordens mynning ligger 10 sänkta fartyg lastade medsenapsgas. Rakt väster om utanförBohuskusten ligger nio rostande fartyg lastade med minst18.000 ton gasbomber. Dessa fartyg sänktes efter andravärldskriget, av de allierade, sedan de fyllts med granaterinnehållande senapsgas, tabun, fosgen och sarin.Stridsgasen har således legat i havet i 45 år.Fartygsplåten rostar och skroven kan brytas sönder avströmmar. Inte minst för yrkesfiskarna innebär detta ettallvarligt hot.Dessa omkring vrak utgör tidsinställdamiljöbomber som kan hota hela det ekologiska systemet iSkagerrak, och ställa till stor skada på den svenskavästkusten och den norska sydkusten.Det brådskar med insatser för att inte katastrofen skallbli ett faktum. Regeringen måste därför ges i uppdrag attomgående ta internationella initiativ för att få till ståndaktioner för att bärga och destruera dessa kemiska vapen.Bunkerolja som finns i vraken måste också bärgas innanden läcker ut i vattnet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska initiativ för att avvärjamiljöhoten mot från vrak och dumpade kemiskastridsmedel.
mot · GE02Jo708 · 1991-01-25 00:00:00 — Nedskräpningen av stränderna på ökar på ettoroväckande sätt. Kustområdet i Göteborgs- och länoch i har mycket stora natur- och friluftsvärden ochär mycket viktiga för bl a turism och rörligt friluftsliv.Genom strömmar och stormar samlas skräp från helaNordsjön på västkusten.Genom den strömsättning som finns i ochKattegatt är problemet mest akut i norra och mellerstaBohuslän, men övriga delar av drabbas hårt.Den absoluta merparten av skräpet kommer från andraländer, från fartyg och från oljeutvinningsverksamheten iNordsjön. Detta framgår tydligt av undersökningar somgjorts på flera platser. Nedskräpningen från de egnakommuninvånarna eller turister är mycket liten.Vid varje storm fylls vikarna med plast, avfall frånsjöfarten, oljefat och vrakved. Just nu ser det bedrövligt utpå stora delar av västkusten.Ett stort arbete läggs ned från kommunerna och frivilligaför att hålla stränderna rena. Även om en stor del av arbetetutförs på ideell basis, av t.ex. skolklasser, drabbas berördakommuner av stora kostnader. Totalt rör det sig om mångamiljoner kronor som skattebetalarna i kustkommunerna fårskjuta till för att hålla stränder och vikar nödtorftigt renafrån skräp så att turisterna skall kunna njuta av västkustensstora rekreationstillgångar -- sol och bad.De drabbade områdena är i stor utsträckning klassadesom riksintressanta för naturvård och friluftsliv. Därför bördet vara självklart att staten tar sin del av kostnaderna föratt hålla dessa områden rena, så att de kan utnyttjas för justturism och friluftsliv.Ett särskilt statsbidrag för strandstädning i ochHalland bör därför införas. Stödets administration börhandläggas av de berörda länsstyrelserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till kustkommunernai och i förstrandstädning.
mot · GE02Jo709 · 1991-01-25 00:00:00 — Utsläppen av kvicksilver till luft och vatten har minskatsedan slutet av 60-talet. Det är framförallt de storautsläppskällorna inom industrin som har uppmärksammatsoch åtgärdats. Trots detta har inte en entydig minskning avkvicksilverhalten i ekosystemen observerats. För attytterligare kunna minska kvicksilverbelastningen på miljönoch vårt samhälle, krävs detaljerade kunskaper om källoroch komponenters innehåll av kvicksilver. Mångakvicksilverhaltiga produkter tillverkas inte längre menkommer att finnas kvar i användning . Dettakvicksilver går genom sophanteringen tilldeponering/förbränning och därifrån vidare till luft, markoch vatten. Omfattningen av detta läckage är mycket svårtatt uppskatta.En omfattande källa är dock termometrar av olika slag.Enligt : ''Insamling och återvinning avkvicksilveravfall'', FoU nr 49:90, försåldes under 1988termometrar inom sjukvård, hushåll och förtekniskt/industriella ändamål med ett kvicksilverinnehåll på1 . Mängden ouppsamlat kvicksilver från dennakälla beräknas till . Mer än hälften av dessa volymer ligger påhushållens inköp och förbrukning av termometrar. Detta ärenligt den största enskildautsläppskällan sedan utsläppen från batterier minskatkraftigt genom insamling och kvicksilverfria alternativ.Inom sjukvården har kvicksilvermängden minskat kraftigtunder på grund av övergång till andra typerav kvicksilverfria termometrar. Inom sjukvården återvinnsockså termometrar och kvicksilveravfall genomapoteksbolagets försorg.Det finns anledning att uppmärksamma den källa tillkvicksilverläckage som hushållens användning avtermometrar utgör. En insamling av termometrar börorganiseras på motsvarande sätt som insamling av batterier.En kampanj för utbyte av kvicksilverhaltiga termometrarmot kvicksilverfria alternativ bör genomföras och införandeav en miljöavgift på kvicksilvertermometrar bör övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insamling avkvicksilvertermometrar och åtgärder för övergång tillkvicksilverfria alternativ.
mot · GE02Jo712 · 1991-01-25 00:00:00 — Tillstånd för stentäkt m.m. Enligt 18§ naturvårdslagen ankommer det på attlämna tillstånd för täkt av sten, grus, sand, lera och förannat ändamål än markinnehavarens husbehov. Enligt lagfinns ingen rätt för berörda sakägare till samråd innanbeslut om täkttillstånd lämnas.I naturvårdslagen finns inte heller krav på liknandesamråd eller krav på att redovisning av väg fråntäktområdet skall lämnas. har vid olika tillfällenunderstrukit behov av samråd vid planläggning ochbyggverksamhet, bl.a. i PBL.NVL föreskriver att den som söker täkttillstånd skallframlägga redovisning för att undvika företagets menligapåverkan på naturmiljön.Enligt 18a§ NVL kan regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer (miljöenheter)meddela föreskrifter om skyldighet för den som bedrivertäktverksamhet eller stenkrossrörelse att lämna uppgifterom verksamheten som behövs som underlag för planeringav naturvården.Genom ett täktärende som prövas hosmiljö- och har det visat sig att 18§ NVL på intet sätt klarar att reglera missförhållandentill skada för såväl naturvården som miljövården. Dettagäller främst grannar och andra intressenter såsomnaturskyddsorganisationer som enligt 18 § NVL är heltutestängda ifrån att kunna påverka krav på en godboendemiljö och en god planering av naturvården. Detfinns anledning att i detta sammanhang även betona viktenoch behovet av en god miljö och naturvård för djur ochväxter, som har sin tillit till oss människor.I samband med täkttillstånd uppförs krossverkoch asfaltverk vars verksamhet våra tillsynsmyndigheter harsvårt att reglera, i synnerhet som det enligt PBL inteerfordras byggnadslov för dylika anläggningar.Ärenden hos miljö- och utgörbevis på de svårigheter som tillsynsmyndigheter har att i''efterhand'' försöka förhindra uppkomna skador på miljöoch natur.Det är därför viktigt att lagen ändras på sådant sätt attäven andra berörda sakägare utan ekonomiska avvägandenges möjlighet till samråd innan miljö- och naturskadoruppkommit för närboende, djur och växtliv.Enligt punkterna 29.01 och 29.02miljöskyddsförordningen (1989:364) är bergtäkter medproduktion över samt torvtäkter med produktion tillståndspliktiga hoslänsstyrelsen. Övriga täkter, utom husbehovstäkter, äranmälningspliktiga till miljö- och hälsoskyddsnämnden.Miljöpartiet kräver att samtliga berg- ochgruvtäkter samt torvtäkter som inte är avsedda förhusbehov, skall omfattas av tillståndsplikt enligt ML. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 18 § naturvårdslagen skall gesföljande ändrade lydelse: dels efter första meningen i förstastycket införs en ny mening av följande lydelse: ''Tillståndskall föregås av samråd med berörda föreningar ochsakägare'', dels till första meningen i andra stycket görsföljande tillägg: ''Vari även väg till eller från täktområdetskall redovisas'',2. att beslutar om sådan ändring imiljöskyddsförordningen att samtliga berg- ochgruvtäkter samt torvtäkter som inte är avsedda förhusbehov, liksom uppförandet av krossverk ochasfaltverk, blir tillståndspliktiga enligtmiljöskyddslagen.