ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02L306 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom offentliga sektorn bör i allt högre gradverksamheten finansieras genom avgifter som erläggs avbrukarna av tjänsterna dvs. Exekutionsväsendetär bokföringstekniskt helt anslagsfinansierat. I realiteteninflyter avsevärda avgifter dock utan att dessa täckerverksamhetens självkostnader.Gällande avgiftssystemInom kronofogdemyndigheternas (KFM) områdeförekommer följande avgiftstyper:restavgift (vid skatter,avgifter m.m.)utsökningsavgifter bestående avgrundavgift, tilläggsavgift och försäljningsavgift ( videnskilda fordringsanspråk)tillsynsavgifter (vidkonkurser)Nuvarande bristerDe enskilda fordringsägarnas avgifter i de s.k. E-målenär alltför låga och dessutom otillräckligt differentierade. Deoffentliga fordringsägarna, där skatteförvaltningen är dendominerande beställaren av indrivningsuppdrag, åtnjuterKFM:s tjänster i de s.k. A-målen helt utan egen kostnad.En sådan ordning stärker inte beställarenskostnadsmedvetande. Avgiftsskillnaden mellan måltypernaär också svårbegriplig. Vid exekutivafastighetsförsäljningar är avgifterna inte uppräknade påmånga år. I konkurser, som ger utdelning, utgårtillsynsavgifter och då med en viss procent påkonkursförvaltararvodet. Härigenom blir sambandet ringamellan tillsynens omfattning och avgiftens storlek. Slutligenomöjliggör en ren anslagsfinansiering av KFM dessmöjligheter att med bibehållen kvalitetsnivå mötafluktuationer i måltillströmningen.Nödvändig översynRiksdagen har genom lagutskottet begärt en översyn avtaxesättningen inom exekutionsväsendet. Regeringen avseratt uppdra åt RRV att göra den begärdaöversynen. Dessutom avser man att ändra redovisningen avutsökningsavgifterna så att dessa ska kunna direkt avräknasmot myndighetsanslaget. Detta är välkomna åtgärder.Kompletterande förslagDen av regeringen aviserade översynen bör dockbreddas. Den borde omfatta även följande frågor:1. Införande av indrivningsavgift i A-mål, som erläggesav skattemyndigheten om gäldenären inte betalar 2. Höjning av avgiften vid fastighetsförsäljning 3. Förändring (inklusive höjning) avkonkurstillsynsavgiftenDessa förslag är förenade med många positiva effekter.KFM kan möta en förändrad måltillströmning (utan atteftersätta kvalitet och rättssäkerhet) och därmed bidra tillatt alla gör rätt för sig. Ett bättre resultat- ochkostnadsmedvetande skapas hos både ingivare och KFM.Dessutom ökar lönsamheten att betala skatter ochavgifter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avkronofogdemyndigheternas avgiftsfinansiering.
mot · GE02L307 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom kriminalpolisen har brottsoffrens situationuppmärksammats alltmer. Därvid har man bl.a. förstärkt deskadelidandes möjligheter till skadestånd. Här behövsytterligare förbättringar för att öka möjligheterna attverkligen få ut beloppet av den skadeståndsskyldige.Nu gäller det att de skadelidande parter som erhålliträttens dom på brottsskadestånd själva får vidta åtgärderför att -- om brottslingen inte frivilligt betalar -- tvångsvisvia kronofogdemyndigheten försöka få utskadeståndsbeloppet.Detta är en olämplig ordning av flera skäl. Många trorfelaktigt att de rättsvårdande myndigheterna självmantombesörjer verkställigheten. När man får klart för sig måste sköta saken själv avstår man ofta frånverkställighet. För övrigt finns risk för att man genomverkställighetsåtgärder kan drabbas av kostnader utan att fåut någon del av skadeståndet.Denna ordning borde ändras för att hjälpa denbrottsskadelidande medborgaren och effektiviseraskadeståndsbetalningen av brottslingen. Så kan ske genomföreskrift om att domen med skadestånd efterlaga kraft översänds från domstolen direkt tillkronofogdemyndigheten. Sedan får verkställigheten skemed förtur och utan kostnad för den brottslidande.Dessutom bör dessa skadestånd tillerkännas bästaförmånsrätt vid konkurrens med den brottslige gäldenärensandra skulder.Den föreslagna exekutiva hjälpen är nödvändig om manvill göra allvar av satsningen på att förbättra denbrottskadelidandes rättsliga ställning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrad exekutionshjälpbeträffande brottsskadestånd.
mot · GE02L310 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett marknadsekonomiskt samhälle kännetecknas bl.a.av att företag startar och företag upphör.Vissa företag upphör genom konkurs. För närvarandeökar antalet konkurser på ett dramatiskt sätt. Anledningentill en företagskonkurs varierar och ärorsakerna oklara. I alltför många fall kan misstanke ombrott antagas föreligga.Vid konkurser sker utredning om konkursboets tillståndoch orsakerna till konkursen genom konkursförvaltare somregelmässigt är advokat. Förvaltaren har därvid skyldighetatt underrätta åklagaren om brott kanmisstänkas föreligga i konkursen. Den statligatillsynsmyndigheten (TSM) utövar tillsyn överkonkursförvaltningen.Konkursutredningen är en viktig och svår men ocksågrannlaga uppgift. Därför borde i avsevärt störreomfattning än nu experthjälp utnyttjas. Främst föreliggerbehov av en kompetent genomförd revision. Dettatillgodoses enklast genom att utnyttja konkursföretagetsrevisor, som ju rimligen har den bästa kunskapen omföretaget och dess verksamhet.Revisorns nuvarande skyldighet är att göra enrevision och upprätta en revisionsberättelse. Dennaskyldighet borde utvidgas till att avse revision jämterevisionsberättelse per konkursdagen. En sådangenomgång borde rimligen vara till stor nytta för såvälkonkursförvaltare som tillsynsmyndighet. Kostnaden fördenna revision borde bli begränsad och bör bäras av helakonkursboet.Resultatet av en obligatorisk revision vid konkurs bordebli att man uppnår bättre kunskap om konkursboet ochkonkursorsaken och dessutom ökade möjligheter att fångain oegentliga förfaranden i det konkursdrabbade företaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i konkurslagen (1987:672) att obligatorisk revisioninförs vid konkurs.
mot · GE02L311 · 1991-01-25 00:00:00 — Differentierad rösträtt, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi610 hemställs1. att hos regeringen begär förslag om förbudmot röstvärdesdifferentiering vid börsnoterat företagsnyemission på börsens AI- och AII-listor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om retroaktivt avskaffande avdifferentierad rösträtt för aktier,3. att hos regeringen begär förslag till sådanlagstiftning som i motionen anförs om stärkande av denenskilde aktieägarens rätt vid offentligauppköpserbjudanden.
mot · GE02L312 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk825 hemställsatt till Kronofogdemyndigheterna /92 anslår . utöver vadregeringen har föreslagit.
mot · GE02L401 · 1991-01-25 00:00:00 — Utgångspunkten för vår motion är ett bekymmer och enoro för de höga skilsmässotalen i vårt land. Beprövaderfarenhet bekräftad av sociala forskningsrön visar att enskilsmässa är en svår upplevelse som sätter djupa spår hosalla inblandade. Den svagaste parten är barnen och dedrabbas hårt.Det finns naturligtvis fall där en skilsmässa är den endamöjliga lösningen av en för alla parter oacceptabel relationmellan makar. Det förhållandet kan ändå inteundanskymma en stark misstanke om att många skilsmässoroch separationer är både olyckliga och onödiga och skullekunnat undvikas om människor inte lämnats i en såförtvivlad ensamhet som ofta är fallet hos oss när krisen slårtill.Det är sannolikt att människor som upplever en situationav söndring i sina äktenskap skulle behöva hjälp att se sinsituation analyserad utifrån det perspektiv som en objektiv,kunnig, varmhjärtad person kan anlägga. I vårt samhälle ärvi angelägna om att människor i behov av hjälp får den, menvarför hjälpen är så långt borta för makar i skilsmässokrisär gåtfullt.Vi är övertygade om att hindren för en någorlundadräglig gemenskap i äktenskapet kan vara många. Blanddem finns säkert praktiska problem såsom ekonomi,fördelning av arbete i hemmet, barnens uppfostran etc somskulle kunna röjas undan om hjälp i form av rådgivning ochsamtal stod till buds.Om ändå det mönster kunde etableras som innebär att ien svår livskris, dit en skilsmässa hör, behöver man hjälp,att när en kris mellan makar värker ut i en söndring sombörjar bli varaktig så löser inte parterna den själva, lika litesom någon lyfter sig själv i håret.Mellanstatliga konflikter som hotar att stelna i aggressivoch obändig fiendskap kräver en medlande part. Att enenskild människa med många svårartade inre konflikter harbehov av stöd och hjälp inses lätt.Vad som gäller i konflikter mellan stater och i konflikterinom den enskilda människan måste rimligen också gälla ikonflikter mellan människor. Samhället kan inte längreavstå från att vidta kraftfulla åtgärder i avsikt att hindraskadeverkningarna. Det måste göras för alla inblandadeparters skull och dit hör, det inser man mer och mer,samhället självt.Familjen är trots alla sina brister den bästainnefattningen kring barnens uppväxt, fostran och mognad.Barnen har en rätt som de inte själva kan hävda. Detlidande som barn åsamkas bärs i tysthet men sätter i tidenslängd sina spår. Samhället som helhet borde för barnensskull främja deras rätt till en så harmonisk uppväxttid sommöjligt. Därför kan samhällets passivitet inför påfrestningari familjer som hotas av splittring inte försvaras. Vi anser attett medlande samtal skall gälla alla som står inför det svåraavgörandet att begära skilsmässa och där barn finns med. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbeta för att medling införsför människor som är på väg att skiljas i de fall där barn ärinblandade.
mot · GE02L402 · 1991-01-25 00:00:00 — Förenklad handläggning vid permutation av fonder De flesta kommuner och landsting förfogar övertusentals olika fonder. Huvudparten av dessa fonder harmycket små belopp att förvalta och har ofta tillkommitunder helt andra samhällsförhållanden.Fonderna förvaltas av olika nämnder och i många fallmåste en speciell fondstyrelse utses av kommunfullmäktigeeller landsting.Runt om i landet pågår arbete med att söka permutationoch genom sammanslagning skapa större samfonder somdels får ett bättre ekonomiskt underlag, dels kan utformasina stadgar så att någon utdelning över huvud taget kanmöjliggöras.För att få genomföra permutation måste ansökaninlämnas till vårt lands äldsta ämbetsverk --kammarkollegiet.Genom mängden av ansökningar av permutationer harväntetiden blivit orimligt lång. arbetade manmed framställningar som gjorts 1984.Handläggningen och handläggningstiderna avpermutationsbeslut borde kunna förenklas utan att manfrångår donatorernas vilja och mening.Kommunfullmäktige respektive landstingsmöte bordeges möjligheter att själva genomföra permutation av fonderupp till exempelvis 3 basbelopp och ärende med högrebelopp skulle kunna avgöras av exempelvis länsstyrelserna.Någon oro för missbruk av denna beslutsordning tordeej föreligga om kammarkollegiet ges i uppdrag att utarbetabestämmelser för vad som skall gälla vid permutation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till nyttförenklat förfarande vid permutation av fonder i enlighetmed vad som anges i motionen.
mot · GE02L403 · 1991-01-25 00:00:00 — Domstol kan förordna s.k. god man för person somanses vara myndig, men som pga. sjukdom eller liknandebehöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendomeller på annat sätt sörja för sin person.Lagstiftningen förefaller emellertid vara sådan att ävenom god man är utsedd, så anses berörd person ha rätt attutan den gode mannens medverkan disponera sinatillgångar. Detta förhållande bekräftas av såväl bankjuristersom av gode män.Banktjänstemän har emellertid vittnatom att det allt oftare förekommer att förvirrade eller senilakunder kommer in på banken tillsammans med bekantaeller ''kompisar'' och skall göra stora uttag från sinabankkonton utan att själva vara klara över varför. Avmedmänsklig omtanke reagerar naturligtvisbanktjänstemännen när de förstår att allt kanske inte stårrätt till, men de har ingen möjlighet att neka att uttag görs isådana fall.Kanske ligger problemet i att domstolarna i störreomfattning borde förordna förvaltare istället för god man.Enligt vad jag erfarit skall domstol förordna förvaltare dåomfattande hjälp behövs för att skydda en myndig personsom pga. sjukdom, brist i förståndsutvecklingen eller annanorsak inte kan ta hand om sina angelägenheter. Av derapporter jag fått verkar det vara förvirrade personer av justden karaktären, som allt oftare ''hjälps'' medbanktransaktioner av utomstående.För att värna om enskilda svaga människors ekonomiskatillgångar är det uppenbart att lagstiftningen måste ses övernär det gäller kriterierna för domstolarnas förordnande avgod man respektive förvaltare. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av lagstiftningen när detgäller förordnande av god man resp. förvaltare.
mot · GE02L404 · 1991-01-25 00:00:00 — Utredning om barnens rätt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So226 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av enparlamentarisk utredning om barnets rätt.
mot · GE02L406 · 1991-01-25 00:00:00 — När det gäller den nya arvslagen har stora förbättringarskett. Om man har gemensamma barn och den eneföräldern avlider kan arvsuttaget uppskjutas tills den andraavlidit. Detta ger en större trygghet för den efterlevandemaken. Men det är endast arvet till gemensamma barn somgår att senarelägga. Barn som finns från tidigare äktenskaphar rätt att få ut sitt arv direkt när föräldern avlider.I dag är det inte ovanligt att det finns gemensamma barnsamtidigt som det finns barn från tidigare. Man kan bo isammma familj men behandlas olika. Detta är intetillfredsställande. Denna olikhet skapar otrygghet hos denefterlevande som det blir problem mellansyskonen.Därför bör lagen ändras så att hel- och halvsyskonbehandlas lika. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avärvdabalken i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02L407 · 1991-01-25 00:00:00 — Handläggningen av mål om vårdnad och ungänge Barn behöver båda sina föräldrar. Så länge föräldrar ochbarn bor tillsammans kan detta uppfyllas. Men närföräldrarna separerar och en av dem lämnar hemmet blirdet alltför ofta så att barnet förlorar kontakten med den enaföräldern. Orsakerna till detta kan vara många. Barnet harsmå möjligheter att själv göra något åt saken. Barnet får litatill att vuxna sköter allt till hennes eller hans bästa.Om föräldrarna inte kan komma överens om vem somska ha vårdnaden eller vilken umgängesrätt som skall gällakan domstol pröva saken. Ramen för handläggningen viddomstolen av vårdnadseller umgängesrättstvister bestämsav föräldrarnas yrkanden.I stadgas att rätten skall se till att frågorom vårdnad och umgänge blir tillbörligt utredda (6 kap. 18§ FB). En del domstolar söker med aktiv processledninglösa tvisten till alla parters bästa, andra intar enförhållandevis passiv hållning. Bestämmelsen kanuppenbarligen tolkas olika.En stor del av utredningsansvaret ligger inte hosdomstolen utan hos socialnämnden, somtyvärr alltför ofta låter utredningarna dra ut på tiden.Domstolen ska lösa tvisten efter vad som är bäst för barnet,men tyvärr blir det inte så alla gånger. Den bästa lösningenför alla parter kan var en gemensam överenskommelse omvårdnad och umgänge, men det behöver inte vara så.Den utredningsnivå som domstolen ålagts i lagen är attden skall se till att saken blir tillbörligt utredd. Uttrycketborgar för en passiv domare och därför bör kraven pådomstolen höjas. Den citerade bestämmelsen bör ändras såatt rätten åläggs en uttalad skyldighet att utreda frågor omvårdnad och umgänge. Dessutom bör det skrivas in enbestämmelse som går ut på att rätten under förberedelsenav målet anstränger sig att uppnå en förhandlingslösningmed barnets bästa för ögonen.Det händer alltför ofta att interimistiska beslut omvårdnad och umgänge innhåller synnerligen knapphändigabeslutsskäl. Detta är självfallet otillfredsställande.Beslutsmotiveringarna måste bli utförligare och klarare förparterna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär sådan ändring iföräldrabalken att rätten åläggs en uttalad skyldighet attutreda frågor om vårdnad och umgänge,2. att hos regeringen begär sådan ändring iföräldrabalken att rätten under förberedelsen av målet skallanstränga sig att uppnå en förhandlingslösning för barnetsbästa,3. att hos regeringen begär sådan ändring iföräldrabalken att motiveringen i interimistiska beslut blirutförligare och klarare för parterna.
mot · GE02L408 · 1991-01-25 00:00:00 — Registrerat partnerskap för homosexuella riksdag fastslog att ''en samlevnadmellan två parter av samma kön är en från samhälletssynpunkt fullt acceptabel samlevnadsform''.1987 antog lagen om homosexuella sambor.Det är en lag som i vissa hänseenden jämställer homo- ochheterosexuella sambor. Det är dock helt klart att denna laginte i tillräcklig omfattning tillfredsställer homosexuellasammanlevandes krav på att få sin samlevnad lagreglerad.I har man infört möjligheten till registreratpartnerskap för homosexuella. Det finns två viktiga skälsom talar för att även i skapa förutsättningar för attregistrera sitt förhållande som en i huvudsak likställdmöjlighet till heterosexuellas äktenskap.Det första och grundläggande skälet är att homosexuelloch heterosexuell kärlek är två likvärdiga former avmänsklig närhet, gemenskap och samhörighet. Den endaväsentliga skillnaden mellan hetero- och homosexuella äratt heterosexuella väljer en partner av andra könet medanhomosexuella väljer en av samma kön. Homosexuella somlever i en parrelation har samma behov av att lagreglera sittmellanhavande som heterosexuella har. Ävenhomosexuella medborgare måste ges möjlighet att införomgivningen och samhället legalisera sitt förhållande.Det andra skälet är att många homosexuella lever medett stort mått av självförakt inför sin egen förmåga tillkärlek. Det är ett självförakt som grundar sig påomgivningens okunskap om homosexualitet och oförmågatill att erkänna de homosexuellas rätt till ett fullvärdigt liv.Detta leder ofta till att många döljer sin läggning och tvingasleva ett dubbelliv, som tär på de mänskliga krafterna. Meden större öppenhet kring homosexualiteten skulle samhällettillföras mycket positiv och kreativ kraft som skulle kommaoss alla till del.I dag har homosexuella inte samma valmöjligheter somheterosexuella. Subjektiva skäl för homosexuella ochobjektiva skäl för samhället talar för att ge homosexuellamöjlighet att liksom heterosexuella välja den levnadsformsom passar var och en bäst. Denna möjlighet måste då ocksåinnebära valet mellan att leva ensam eller tvåsam. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till en lag somger homosexuella möjlighet att få sin samlevnad lagregleradi ett registrerat partnerskap.
mot · GE02L409 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätten att välja efternamn Islandsfödd fader, moder, får en dotter. Faroch mor är eniga om att dottern skall erhålla isländsktefternamn. Alltså faderns förnamn och ordet dóttir. Tilldetta säger pastorsexpeditionen nej. Beskedet var att omföräldrarna ville att ett isländskt namn skulle bli dotternsefternamn måste de ansöka hos . Mot en avgiftpå godkänner namnet men inte denisländska stavningen. Namnet på dottern blir B.....dotteristället för B.....dóttir.Familjen är nu bosatt i , men kan lika väl iframtiden bosätta sig på Island.Enligt min mening är det helt fel att svenskamyndigheter i ljuset av det nordiska samarbetet i m.fl. instanser skall kunna neka föräldrar att självavälja om de önskar isländskt eller svenskt efternamn på sindotter. Lika fel är det att skall kunnaföreskriva svensk stavning istället för isländsk. Föräldrarskall inte heller behöva betala för ett efternamn.Med det anförda som exempel föreslår jag att riksdagenbeslutar ändra i berörd lagstiftning så att föräldrar imotsvarande situation får den fulla rätten att utankostnader välja efternamn enligt isländsk sed. Självklartskall de också kunna välja isländsk stavning (dóttir) utanatt myndigheten lägger sig i. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om föräldrars rätt att utan kostnadoch byråkratiska hinder avgöra vems efternamn barnenskall bära.
mot · GE02L410 · 1991-01-25 00:00:00 — Behandlingen av pensionsförsäkringar vid bodelning Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf268 hemställs1. att begär att regeringen framläggerförslag till lagändring som medger makar att i förväg avtalaom hur privata pensionsförsäkringar skall fördelas vid eneventuell framtida bodelning,2. att hos regeringen begär utredning ommöjligheten att vid bodelning också beakta det samladevärdet av resp. makes pensionsrättigheter.
mot · GE02L411 · 1991-01-25 00:00:00 — Förmånstagarförordnande skall kunna komplettera ettäktenskapsförord så att ett utfallande försäkringsbeloppefter den försäkrades död skall bli enskild egendom.Äktenskapsbalkens nuvarande utformning omöjliggördetta.I testamente och gåvobrev kan förordnas att visskvarlåtenskap skall vara enskild egendom för mottagaren.Det är inkonsekvent att inte ha samma juridiska villkor förmotsvarande kvarlåtenskap från försäkring.Förhållandet har även kritiserats i denrättsvetenskapliga litteraturen också från rent juridiskautgångspunkter, se till exempel , Supplementtill etc. 1988, s. 224 f.Försäkring är uppskjuten konsumtion och bör såbehandlas. Samma regler skall gälla för testamente,gåvobrev och försäkring.Om enskild egendom inte kan föranstaltas om vad gällerförsäkring, som det kan genomföras vad gällertestamente och gåvobrev riskerar lagstiftningen attsnedvrida marknaden av finansiella och andra placeringar.Konkurrensen kan då inte fritt fungera, vilket kan drabbadet långsiktiga sparandet negativt.I proposition till motiveras inte dettamissförhållande. Det konstateras endast att det förhåller sigpå detta sätt. Här föreligger en inkonsekvens, som äromotiverad.En ändring torde knappast ha rättsliga återverkningar påövrig lagstiftning när det gäller om pensionsförsäkringarskall ingå i bodelning eller ej. I det fallet gäller försäkringenförsäkringstagaren själv, medan förmånstagare avser annanperson.Riksdagen har antagit en lag om internationellaäktenskap. Där skyddas svenska kvinnor gifta medutländska män. Däremot riskerar svenska kvinnor giftamed svenska män bosatta i annat land att drabbas, såvidalandet i fråga accepterat hemvistprincipen. Dessa kvinnoruppmanas att träffa avtal långt i förväg om hur egendomenskall fördelas vid bodelning, sannerligen ett problem förden kvinna som redan flyttat och vars man inte vill träffaavtal. Hon kan drabbas av rättsförlust.Samtidigt som detta förhållande föreligger, hävdarmajoriteten att skälet till att förmånstagarförordnande intekan tillåtas, skulle vara att detta skulle strida motprinciperna bakom svensk lagstiftning -- att tillåta att avtalingås långt i förväg om hur viss egendom faktiskt skallfördelas vid bodelning, se 1989/90 LU 23 s.30. Argumentationen mot förmånstagarförordnandesynes osedvanligt svag och misslyckad.Det föreligger ofta påtagliga behov för människor attkunna ingå avtal för att kunna möta händelser i framtiden.Det är en rättighet som är grundläggande för varje frittsamhälle. Denna märkliga inställning från majoritetenssida, att inte förstå behovet av avtalsfrihet, demonstrerartydligt behovet av att grundlagsfästa avtalsfriheten.Att kunna bestämma om sina egna angelägenheter medverkan för framtiden -- det är uttryck för förutsebarhet ochrättstrygghet.En lagändring synes motiverad. Motionen bör därförsnarast remitteras till lämplig sakkunskap inomförsäkringsväsende, (försäkringsbolag ochförsäkringsdomstol), bankväsende samtAdvokatsamfundet för yttrande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär förslag till sådan ändring av 7 kap. 2§ att enskild egendom blir möjlig attåstadkomma genom förmånstagarförordnande.