ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T908 · 1991-01-25 00:00:00 — I finns endast ett tillväxtområde -- axelnStockholm, , . Det är en tillgång för helalandet att flera tillväxtområden kan skapas.De allmänt accepterade tillväxtfaktorerna är tre.l. för forskning och utbildning.2. Goda kommunikationer, främst flyg.3. Goda levnadsbetingelser (bostäder, skolor, kulturliv,fritidsmöjligheter).I är den första och sista betingelsenväl tillgodosedd. Befolkningen uppgår till 3,5 miljoner,regionen har tre universitet och goda levnadsbetingelser.Med tillkomsten av finns här förutsättningaratt skapa femte K-region.Hamburg har fått tillbaka sitt , och kommeratt bli exporthamn för hela Elbe-området. Universitet finnsi i , , , ,och . Otvivelaktigt kan man förutse enkraftig tillväxt i . Det ärangeläget att anknyta till denna tillväxtregion,inte minst inför en EG-anslutning.För att öka samverkan i den s.k. ärinfrastrukturfrågorna av stor betydelse. Det är angeläget attSverige utöver att medverka till tillkomsten av enÖresundsbro även stöder tillkomsten av en fast förbindelseöver Fehmarnbält och vidare att man skapar förutsättningarför tillkomsten av ytterligare färjeförbindelser medNordtyskland. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat Hansasamarbete.
mot · GE02T909 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslås att riksfärdjänstenkommunaliseras och att anslaget görs om till ettreservationsanslag. Man anslår inte heller mer pengar tillverksamheten, trots att alltfler åker med riksfärdtjänst ochtrots att fördyringar, t.ex. momsen, nu införs.Orsaken till att riksfärdtjänsten blivit dyrare än mantänkt sig är beroende av två faktorer: Dels hade manunderskattat hur många det i verkligheten är som inte kanresa på annat sätt, dels har inte kollektivtrafiken anpassatstillräckligt, vilket har medfört att många handikappadetvingas resa med dyrare alternativ.Den föreslagna organisationen av riksfärdtjänsteninnebär i praktiken att antalet resor minskar i ,vilket får till följd stora problem för dem som är beroendeav färdtjänsten. Om anslaget tar slut , skall då de sombehöver åka med riksfärdtjänst skjuta upp allt sitt resandetill kommande budgetår? Den begränsningen finns inte förandra resenärer som åker kollektivt. En garanti bör därförfinnas för att tillse att riksfärdtjänsten kan genomföras fulltut under hela budgetåret.Det är också principiellt felaktigt att lägga utriksfärdtjänsten på kommunerna. Riksfärdtjänsten hartillkommit för att kompensera att trafiken på riksnivå intefungerar för handikappade. Samma villkor måste därförgälla för alla i hela landet.I propositionen förelår man också att dessa frågor skallhandläggas av socialstyreslen, nu när transportrådetföreslås läggas ned. Det måste vara principiellt felaktigt attsocialstyrelsen, som är en social myndighet, skall ha ansvarför en så utpräglad kommunikationsfråga. Det är viktigt attriksfärdtjänstens ansvar alltid finns hos den huvudman somhar ansvaret för trafiken i stort, just för att behållaincitamentet att handikappanpassa de allmännafärdmedlen. Förslagsvis skulle en riksfärdtjänstsnämnddirekt under kunnainrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riksfärdtjänsten som en statligangelägenhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om garanti för riksfärdtjänstensgenomförande fullt ut under hela budgetåret,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en riksfärdtjänstsnämndinrättas under .
mot · GE02T912 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering till av den nya enheten vid statens väg- och trafikinstitut har omvandlats frånen traditionell bruksort till ett samhälle med ettväldifferentierat näringsliv.Hörnstenarna i det nya är, förutom de bådabasindustrierna och , bl.a. tre statliga verk --, och . Dessutom har denregionala högskolan utvecklats mycket . I dagär ca 1 000 personer verksamma inom de statliga verken och 2 000 elever finns vid högskolan, varav 1 000 vid Borlängedelen.Det är allmänt omvittnat att orter med väl utveckladeoch välrenommerade högskolor har bättreutvecklingsmöjligheter än andra samhällen. Utifrån dennautgångspunkt strävar vi efter att höja kvaliteten ochstatusen på vår högskola. För att nå dithän krävs attkvalificerad forskning bedrivs inom högskolan. Ett av deområden som är aktuella att bygga uppforskningsverksamhet omkring är transporter.Anledningen till ämnesvalet ter sig självklar med de trestatliga verken på plats i . utgör i sig etttransportcentrum. De tre verken svarar också, sombeställare och som uppdragsgivare, för en betydande del avtransportforskningen i landet. Inom vissa ämnesområdenhar den nationella kompetensen sin tyngdpunkt i regionen.De planer som finns på en uppbyggnad av viss FoU-verksamhet i inom transportområdet har godaförutsättingar att förverkligas och utvecklas i den miljö somredan finns i form av de statliga verken. Samtidigtunderlättar en FoU-utbyggnad rekrytering ochbibehållande av kompetent personal vid dessa verk.Ett avtal mellan de tre statliga verken, länstrafikbolagetDala trafik och högskolan om finansiering av ett Centrumför transportforskning har ingåtts. Avtalet innebär att detre statliga verken samt trafik vardera tillskjuter 0,5milj.kr. --1993.Ett betydelsefullt komplement till dettaforskningscentrum skulle kunna utgöras av den del av VTIsom nu ska byggas upp, med inriktning motjärnvägsforskning. Det nya forskningsområdet kommer attha som största uppdragsgivare, varför det vorenaturligt att förlägga denna nya del av VTI till i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att VTIs planerade enhet förforskning inom järnvägsområdet förläggs till .
mot · GE02T913 · 1991-01-25 00:00:00 — Handikappanpassning av kollektivtrafiken, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So257 hemställs1. att beslutar om vad som anförts i motionenom trafikens handikappanpassning,2. att beslutar öka anslaget till riksfärdtjänstenmed 10 milj.kr.
mot · GE02T916 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen atttransportstödet för förändras den 1 januari 1992.På grund av systemets konstruktion kommer dock inteanslagen att beröras förrän från och med budgetåret1992/93.Förslaget innebär attNuvarande godstransportstödbibehålls med central administration av transportrådet,men koncentreras mot de inre delarna av stödområdet ochmot de längsta transporterna.Godstransportstödet förtransporter slopas i hela landet.Godstransportstödet i , ochGävleborgs län slopas utom för , , Moras,Orsas, och kommuner, där stödet istället höjs från till på transporter över 400km.Godstransportstödet i slopas iSundsvalls, Timrås och kommuner, men höjs iÅnge kommun från till för transporter över 400km.Godstransportstödet i ochNorrbottens kustland sänks från till 20 %.Defrigjorda resurserna (ca 70 milj.kr.) överförs till anslagetRegionala utvecklingsinsatser under /93.Regeringens förslag till förändring avgodstransportstödet innebär en försämring för de företagsom fortsättningsvis inte kommer att erhålla bidragen. Det nuvarande godstransportstödet harfungerat på ett mycket bra sätt och varit allmänt accepterat.Det nuvarande transportstödet fyller en mycket viktigfunktion för företagen. har genomgodstransportstödet kunnat utvecklas på ett mycket positivtsätt.Att vissa företag fortsättningsvis inte kommer att få delav godstransportstödet kan även innebära en kraftigtförsämrad konkurrenskraft gentemot de finska företageneftersom man i har ett mycket väl utvecklattransportstöd.Det är vår bestämda uppfattning att nuvarande regler förgodstransportstöd måste bibehållas men att transporterkortare än kan undantas från stöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om godstransportstödetsomfattning.
mot · GE02T919 · 1991-01-25 00:00:00 — är snart inte ett riktigt hav. När broarna överÖresund och Stora Bält förverkligats blir i självaverket en insjö med begränsat utbyte med Västerhavet.Då finns i stället all anledning att fortsättasammanknytningen av de skandinaviska länderna ochbädda för en pulsåder mellan och som i sigkan innebära att integrationen mellan dessa bådasupermarknader snabbare förverkligas.Brons läge är naturligen mellan ochMariehamn, men man kan också tänka sig förläggningenGrisslehamn -- . Den senare ger en kortare bro, mensämre anknytning till Arlandastråket och mera störningarför sälstammen. I vilket fall som helst blir det världenslängsta brospann () till följd av de storavattendjupen i Ålands hav.Östersjöbron förutsätter att bygger vidaremellan och Åbo. Det kan man utgå från ty annarsär förlorat för genom sin näraanknytning till . Frånsett Delet ochSkiftet är det tätt med möjligheter att placera bropelaremellan och Åbo. Det vet alla svenska ostkustseglare,som också med den nya broförbindelsen får ett utmärktnavigationshjälpmedel -- betydligt säkrare än färjornaskölvatten.Brons stora värde ligger annars i dess näringspolitiskabetydelse, såväl regionalt som nationellt och i europeisktsammanhang. Självklart skall bron vara en kombineradmotorvägs- och järnvägsbro. Tänk att kunna köraStockholm--!Bron är också en miljösatsning som nästan helteliminerar den ständigt växande färjetrafiken mellanStockholm och /. De tjockoljeeldade färjornastår för en stor del av svavelföroreningarna i luften. De alltstörre fartygen förstör stränderna längs lederna genom denerosion de åstadkommer när vattenmassorna pressasundan. Ett icke obetydligt antal passagerare försvinnerockså under färden över Östersjön.De långsamma, förorenande, fula, förstörande, osäkraoch onyktra färjeförbindelserna ersätts alltså av snabba,säkra och nyktra förbindelser över världens längsta ochvackraste brovalv med rena tåg och allt renare bilar. Dentilltänkta nya farleden för jättefärjor över Rödkobbsfjärdenär därmed helt onödig. Nya bostäder och kontor kan byggasi hamnområden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännasin avsikt att satsa på en fast förbindelse över ,2. att som sin mening ger regeringen till kännasin bestämda uppfattning om Rödkobbsleden i enlighetmed vad som anförs i motionen.
mot · GE02T920 · 1991-01-25 00:00:00 — Transportutvecklingsbidrag inom det regionalpolitiska stödet En särskild utredare har på regeringens uppdrag lämnatförslag om det framtida transportstödets utformning.Utredarens förslag innefattade alternativa lösningar.I budgetpropositionen har regeringen vad beträffargodstransportstödet förordat en stark geografiskbegränsning av stödet. Vidare har kravet påtransportavstånd utvidgats till 40 mil.Regeringens förslag innebär en stark försämring förföretag i utsatta regioner och är beklagligt. Med hänsyn tillden inriktning av de regionalpolitiska insatserna somriksdagen beslutat kan förslaget emellertid ansesöverensstämma med den prioritering som där gjordes.För framför allt mot , ochVärmlands län slår de föreslagna förändringarna myckethårt. Det är mot denna bakgrund mycket anmärkningsvärtatt regeringen föreslår att de resurser som frigörsinte skall komma dessa län till del. Dettransportutvecklingsbidrag som föreslås skall enligtregeringens förslag endast komma de fyra nordligaste länentill del.Detta kan inte accepteras. Även för ,och bör gälla att medel tillförsanslaget Regionala utvecklingsinsatser så att även dessa länfår del av transportutvecklingsbidraget. Det kan inte vararimligt att man tar ifrån dessa län ett viktigt instrument ochsamtidigt inte ger dem möjligheter att utvecklatransportstödjande insatser. Det behövs även särskildamedel till upprustning av vägnätet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att medel förtransportutvecklingsbidrag också skall tillföras ,och .
mot · GE02T922 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen atttransportstödet för förändras den 1 januari 1992.På grund av systemets konstruktion kommer dock inteanslagen att beröras förrän från och med budgetåret1992/93.Förslaget innebär attNuvarande godstransportstödbibehålls med central administration av transportrådet,men koncentreras mot de inre delarna av stödområdet ochmot de längsta transporterna.Godstransportstödet förtransporter slopas i hela landet.Godstransportstödet i , ochGävleborgs län slopas utom för , , Moras,Orsas, och kommuner, där stödet istället höjs från till på transporter över 400km.Godstransportstödet i slopas iSundsvalls, Timrås och kommuner, men höjs iÅnge kommun från till för transporter över 400km.Godstransportstödet i ochNorrbottens kustland sänks från till 20 %.Defrigjorda resurserna (ca 70 milj.kr.) överförs till anslagetRegionala utvecklingsinsatser under /93. Medlen fördelas mellan länsstyrelsernai , , ochNorrbottens län. Medlen skall användas för att uppnå enhög grad av transportkvalitet för företagen i berördaområden.Regeringens förslag innebär en försämring för företag iutsatta regioner och det är beklagligt.Mot framför allt , ochVärmlands län slår de föreslagna förändringarna myckethårt. Det är mot denna bakgrund mycket anmärkningsvärtatt regeringen föreslår att de resurser som frigörsinte skall komma dessa län till del. Dettransportutvecklingsbidrag på ca 70 milj.kr. som föreslåsskall enligt regeringens förslag endast komma de fyranordligaste länen till del.Även för , och länbör gälla att medel tillförs anslaget för regionalautvecklingsinsatser så att även dessa län får del avtransportutvecklingsbidraget. Det kan inte vara rimligt tar ifrån dessa län ett viktigt instrument och samtidigtinte ger dem möjligheter att utveckla transportstödjandeinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att de reserverade medlen förtransportutvecklingsbidrag också skall tillföras ,och .
mot · GE02T923 · 1991-01-25 00:00:00 — Av miljömässiga, mänskliga och ekonomiska skäl har viinte råd att bygga en , inte heller en tunnel.Skåne är hårt utsatt för miljöförstöring i olika former.Dels gör det stora befolkningstrycket att påfrestningarna påregionen trafikmässigt blir starka, dels gör den godaskånska jorden att storjordbruk med sin intensiva odlingförstör marken med sin övergödsling. Dessutom har viredan en hög industrikoncentration i området som i sig gertransporteffekter. Som om inte rök och avgaser från våregen industri skulle räcka måste vi också ''importera'' andraländers utsläpp, som med vindarna kommer svepande öveross.Av miljömässiga skäl måste alltså avgaserna fråntransportfordon minska i regionen för att inte försurningenmed bl.a åtföljande träddöd, markurlakning,vattenförstöring och tungmetallförgiftning alldeles skallförstöra vår landsända. Dessutom höjer vi koldioxidhalteni luften och det ger ''växthuseffekten''.De mänskliga skälen innebär försämrad livskvalitet medeventuell sjukdom som följd. I drabbasbarnen särskilt hårt av astma, allergier och eksem. Inteborde väl vi bli sjuka av ''välfärden''.De ekonomiska skälen är att sjukvårdskostnadernaväxer oss över huvudet. Vi måste helt enkelt hålla ossfriskare om hälso- och sjukvårdsbudgeten skall . Detgäller både på lokal- och riksnivå. Även den enskildesekonomi blir lidande.Från en kommer siffror som ärallvarliga. har20 % fler dödsfall i leukemi30 % fler dödfödda barn70 % fler fall i lungcancer100 % fler fall av bronkit, astma, emfysemän andra landsting.En läkare vid har sagtatt av barnen har astma eller allergi och det är enfördubbling . Det är nödvändigtatt ta itu med miljön annars kommer snart halva attvara sjukt.Vi har inte råd att bygga någon bro över ellernågon som helst förbindelse som förorsakar trafikavgaser idenna regionen.Det är inte bara en fråga om pengar. Det är fråga om liveller död, om vilken sorts liv vi vill leva, om vilkaförutsättningar vi ger våra efterkommande för att kunnaföra en dräglig tillvaro.Vi vill inte expandera ytterligare i sydvästra , ettområde som redan är så utsatt. Vi vill styra utvecklingen ien naturresurssnål riktning både vad gäller trafik ochenergi. Vi vill i stället satsa på förbättrade tågförbindelser iSkåne och övriga Sverige.Industrin behöver utvecklas i andra delar av . Vivill ha en lugn och trivsam miljö i , där man bevararnaturen i omgivningarna, där det finns strövområden ochbadstränder.I de planerna passar en inte in, inte helleren tunnel under . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att tillstånd till attbygga en eller en tunnel under integes.
mot · GE02T924 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen atttransportstödet för förändras den 1 januari 1991.På grund av systemets konstruktion kommer dock inteanslagen att beröras förrän från och med budgetåret1992/93.Förslaget innebär att Nuvarande godstransportstödbibehålls med central administration av ,men koncentreras mot de inre delarna av stödområdet ochmot de längsta transporterna.Godstransportstödet förtransporter slopas i hela landet.Godstransportstödet i , ochGävleborgs län slopas utom för , , Moras,Orsas, och kommuner, där stödet istället höjs från till på transporter över 400km.Godstransportstödet i slopas iSundsvalls, Timrås och kommuner, men höjs iÅnge kommun från till för transporter över 400km.Godstransportstödet i ochNorrbottens kustland sänks från till 20 %.Defrigjorda resurserna (ca 70 milj.kr.) överförs till anslagetRegionala utvecklingsinsatser under /93.Enligt förslag skulle 8 av de 9 Värmlandskommuner somnu omfattas av godstransportstödet förlora denna stödform.Torsby kommun föreslås få en förbättring från 10 till 30 %.Alla kommuner som erhåller stöd, , ,, , , , , ochTorsby, tillhör samma reionalpolitiska stödområde (29).Samtliga nio kommuner bedöms alltså ha likartadeproblem. Stödsumman för är inte stor -- ca 7milj.kr./år men ändå värdefull för vissa företag.Länsstyrelsen i har inte nu visat förändringar avsystemet, men man har då förutsatt att pengarna som utgåttskulle stanna i länet och få användas för utveckling avgodstransporter och system för dessa.Förslaget innebär visserligen en förbättring av stödet iTorsby kommun som är positivt men en försämring i övrigaåtta kommuner som tillhör samma stödområde.Mot bakgrund av den bekymmersammaarbetsmarknadssituation som råder i deaktuella kommunerna är det inte lämpligt att försämrastödmöjligheterna utan att området tillförs sammaekonomiska medel på annat sätt. Intill dess ett sådantförslag föreligger bör nuvarande godstransportstödsystemtillämpas. Eventuella besparingar bör i så fall uppnås påannat sätt, utan en begränsning av det geografiska området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om godstransportstödet.
mot · GE02T926 · 1991-01-25 00:00:00 — Transportstöd till Västerbergslagen m.m. Under en följd av år har det i väckts motionerom att Västerbergslagen ska få del av det transportstöd förNorrland m.m. som alla andra kommuner i Dalarnaomfattas av. Detta anslags syfte är att stärka och utvecklanäringslivets konkurrenskraft i de norra delarna av landet.Merkostnader för gods- och persontransporter på grund avlånga avstånd ska kompenseras. Även kostnaderna fördatakommunikation bör utjämnas. Godstransportstödet ärett fraktbidrag i efterskott till företagen. Bidraget lämnasför järnvägs- och landsvägstransporter i yrkesmässig trafik.Transportstödet är ett väl etablerat regionalpolitiskt stödsedan många år. motioner har avslagits bl.a. medmotiveringen att denna stödform varit föremål förutredning.Nu har en översyn skett och som en följd av dennaföreslår regeringen att transportstödet ska koncentrerasgeografiskt. Det totala anslaget skärs ned. Överblivnamedel ska användas för att kompensera vissa företag för detbortfall av bidrag som följer av försämringen. Detta innebäratt ett regionalpolitiskt stöd, som tidigare gått direkt till deenskilda företagen, efter vissa kända regler nu ska bliföremål för en administrativ bedömning av en myndighet iförsta ledet innan de eventuellt kommer företagen till del.Centerpartiet anser att detta blir en bakvänd och sämreordning än den nu gällande.Även andra anslag under regionalpolitiken skärs ned ivolym. Som exempel föreslås länsanslagen få en total nivåsom understiger det beslut som fattade i fjol.Sammantaget visar detta den låga ambition som regeringenhar när det gäller regional utveckling. Dennapolitikinriktning, som ofta döljer sig bakom standardfraserom EG-anpassning, kan drabba Västerbergslagen hårt.Enligt länsarbetsnämnden i utgörLudvika och kommuner en särskiltbesvärlig region när det gäller att kunna klara denlångsiktiga sysselsättningen. Man uttrycker det i termer somatt dessa kommuner riskerar att bli ''permanentaunderstödstagare'' om inte utvecklingen bryts.Jag anser att det finns goda förutsättningar att få enpositiv utveckling i Västerbergslagen. Men detta förutsätteratt inte de regionalpolitiska medlen rustas ned i onödan.Denna uppfattning kommer också till uttryck icenterpartiets partimotion om regionalpolitiken.Vi motsätter oss att transportstödet skärs ned. Motdenna bakgrund anser jag det logiskt att upprepa kravet påatt Västerbergslagens båda kommuner får del av dennastödform. Det bör ankomma på regeringen att närmareutforma stödformerna i form av zonindelning o.dyl.förutsatt att får majoritet i för sittförslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållet transportstöd förNorrland m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Västerbergslagen skall ingå idet geografiska område som är berättigat till transportstöd.
mot · GE02T927 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är väsentligt att företagen i får sådanakonkurrensvillkor att transportkostnaderna inte blir ett förstort handikapp.Transportstödet har funnits . Till främst demindre och medelstora företagen har det varit det i särklassmest effektiva regionalpolitiska stödet.Fraktkostnaderna har utjämnats väsentligt i förhållandetill de i . Det har bidragit till att upprätthållasysselsättningen inte minst i inlandet och det är enkelt,generellt och lättförståeligt. Handläggningen sköts centraltav fem personer och kan effektiviseras.Inom EG är stöden till små och medelstora företagbetydande. Direkta transportstöd förekommer sparsamt,men långa avstånd och höga transportkostnader anses varanackdelar som kan motivera driftsstöd. Det talar för att stödtill de långa transporterna till och från kommer attaccepteras inom gemenskapen.Det är väsentligt att näringslivet i fårkompensation för geografiskt läge och klimat om ettkonkurrenskraftigt näringsliv skall kunna finnas. Ett bravägnät och betydligt förbättrade kommunikationssystemsom järnväg, flyg, sjötransporter och telekommunikationerär också högt prioriterade av det norrländska näringslivet.Förändringar av godstransportstödet har aviserats.Dessa förändringar står i uppenbar motsats till företagensönskemål. Stödet kan förbättras och effektiviseras men detbör göras i samråd med de norrländska företagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nytt förslag angåendetransportstödet för utarbetas i samråd med denorrländska företagen.