mot · GE02K220 · 1991-01-25 00:00:00 — Rättsekonomisk kostnads- och intäktsanalys Den ekonomiska vetenskapen har genomgått en snabboch intressant utveckling. tillämpas ekonomisk analyspå en rad områden där ekonomer bara för ett par decenniersedan inte hade något att anföra. Detta gäller kanskeframförallt inom ''rättsekonomin'', dvs. det delområdeinom nationalekonomin som analyserar rättsordningen.Sedan ett par decennier tillbaka finns det en rikrättsekonomisk litteratur som behandlar praktiskt taget allarättsområden, t.ex. statsrätten, skadeståndsrätten,associationsrätten, processrätten och straffrätten. Tidigarevar den ekonomiska analysen av rätten främst inriktad påskatter, vilket delvis berodde på att nationalekonomin somämne växt fram ur finansvetenskapen vid juridisk fakultet.Denna begränsning än nu bruten.År 1960 utkom första numret av ''av Lawand Economics''. namn gav upphov tillrättsekonomins anglo-saxiska benämning ''andEconomics''. är rättsekonomin väl förankrad vid enrad av de mest inflytelserika universiteten i , t.ex.Chicago University, Yale, , och Harvard.Vid dessa universitet är ''and Economics'' enintegrerad del i den ekonomiska, lika väl som den juridiskautbildningen och forskningen. Många ekonomiska ochjuridiska facktidskrifter publicerar rättsekonomiskaresultat. Rättsekonomisk argumentering har fått genomslagi de amerikanska rättssalarna och i den vetenskapliga ochpolitiska debatten.Intresset för rättsekonomi spred sig till under1970-talet. har rättsekonomin fått enomfattande spridning i . Intresset är stort,speciellt i och men också i ,, och . bildadesEuropean som har ca200 europeiska forskare som medlemmar ur alla politiskaläger. Den europeiska rättsekonomin är mångsidig. Densammanhållande länken mellan forskarna i är detgemensamma forskningsintresset, den speciella rättsligasituationen i samt institutionella hinder som detfinns ett gemensamt intresse att överbrygga.Rättsekonomin kommer ofta i kläm mellansamhällsvetenskapliga och juridiska fakulteter som villhävda sina intressen var för sig.Sverige var mycket tidigt framme i den europeiskarättsekonomiska forskningen. Den första avhandlingenlades fram . Rättsekonomiska seminarieranordnades i samarbete mellannationalekonomiska institutionen och juridiskainstitutionen i . andEconomics bildades i . ochRiksbanksfonden har finansierat flera forksningsprojekt.Ännu är den rättsekonomiska forskningen inte fastförankrad vid något svenskt universitet och verksamhetenhar varit relativt undanskymd. Trots det har rättsekonominav allt att döma haft inflytande. Rättsekonomin har bidragittill ökad förståelse för marknadsekonomin och då specielltäganderättens, inklusive kontraktsrättens ochskadeståndsrättens betydelse för den decentraliseradeekonomins funktionssätt. Debatten om enskilt ägande ochmänskliga rättigheter, men också argumenten för utökatmiljöoch produktansvar, är inspirerad av rättsekonomiskforskning. Draghjälp i den svenska debatten har erhållitsutifrån, speciellt från USA.Rättsekonomins och den samhällsekonomiskakostnadsintäktsanalysens utveckling är en anledning till attdet internationellt blivit vanligare med krav på ekonomiskaanalyser som grund för lagstiftning. Det borde också gällaett land som där den snabba lagstiftningstaktenställer utomordentliga krav på kunskap. Resultatet avregeringskansliets arbete för bättre konsekvensanalyser ärinte imponerande. finns rättsekonomiskkompetens att tillgå inom landet. Denna resurs bordeianspråktagas för att åstadkomma förbättringar avanalysarbetet. Så kan lämpligen ske genom startandet av ettbrett upplagt rättsekonomiskt projekt på vetenskapliggrund med praktisk inriktning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om startande av ett projekt röranderättsekonomisk kostnads-/intäktsanalys vid lagstiftning.