mot · GE02Ub559 · 1991-01-25 00:00:00 — Flera sjukdomar, både fysiska och psykiska, visarsamband mellan tiden och årstiden. Både iSverige och internationellt forskas det kring hur ljus ochmörker påverkar människan. Forskningens samladeerfarenheter pekar på att människor på nordligarebreddgrader befinner sig i en betydligt större riskzon förhöst och vinterdepressioner än människor på södra delen avjordklotet.I trakter där vintern är lång och mörk visarundersökningar bland annat att antalet årstidsbundnadepressioner är mycket stort. Rent vetenskapligt handlardet om hur ljus och mörker under dygnets och årstidernasväxlingar påverkar kroppens hormonbalans.Alla individer är mer eller mindre känsliga. Vissa får intenågra som helst känningar medan andra kan få svåradepressioner. Vissa människor fungerar något så närförutom att de känner sig trötta och hängiga.Vissa människor är extra känsliga för konstgjordbelysning och mår inte bra av att sitta i fönsterlösa rum ocharbeta. Många kontorsrum har inte fönster och detkonstgjorda ljuset kan i sig ha negativa effekter påvälbefinnandet. Många lysrörs ljus har felaktigt spektrumoch stämmer inte med vårt öga. Det ohämmadelysrörsljuset borde i varje fall komma från glödlampor ochlysrör med ljusflöden mer anpassade till våra ögon.Bra och riktig arbetsbelysning är mycket viktig ochpåverkar det allmänna hälsotillståndet samt stärkerimmunförsvaret. Ett försök från en engelsk skola underledning av psykiatern har visat att så ärfallet. I tre av skolans klassrum lät han installera ny ochbättre belysning. hade sjukfrånvaronbland eleverna minskat påtagligt hos de elever som arbetati rummen med den bättre belysningen. De var betydligtfriskare än sina övriga skolkamrater där sjukfrånvaronunder var högre.En forskargrupp inom vidLunds tekniska högskola redogör för att arbete i konstgjortljus, utan de variationer dagsljuset ger, sätter igångproduktionen av sömnhormon även om det är mitt pådagen. För att kompensera sig anstränger sig kroppen litetextra; produktionen av stresshormon ökar, och människorblir på en gång trötta och stressade. kan det dåfinnas för litet sömnhormon kvar i kroppen. Då blir sömnenorolig och tröttheten ännu mer märkbar nästa dag.Forskargruppen undersöker bl.a. hur bättrearbetsplatsbelysning kan motverka vintertrötthet.På i bedrivs forskning ochförsöksverksamhet med ljusbehandling mot depression.Försöken har fallit väl ut och man har konstaterat att förmänniskor med vinterdepressioner har ljusterapi oftaframstått som en klart bättre behandlingsmetod änpsykofarmaka. Nya resultat av depressionsbehandling harvisat att starkt artificiellt ljus har fysiologiska effekter påmänniskan. Vid har man framgångsriktbehandlat deprimerade patienter med ljus och samtidigtkunnat normalisera störda hormonella dygnsrytmer.Forskningsresultaten baseras på nya metoder somutvecklats inom den moderna vetenskap som behandlarbiologiska rytmers effekt och som kallas för kronobiologi.Rätt utnyttjande av artificiell belysning och dagsljus ärfolkhälsofrågor som bör motivera ett nationelltforskningscentrum, gärna i samarbete med nordiska ocheuropeiska forskare. Ett sådant ljusforskningscentrum börinnefatta alla svenska universitet och högskolor som kanoch vill bidra med metodutveckling och kunskap.Vi föreslår därför att ett nationelltljusforskningscentrum inrättas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av ett nationelltljusforskningscentrum.