mot · GF02Fi26 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:44 Riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. I propositionen redovisas nya riktlinjer för den statligafastighetsförvaltningen. Förslagen innebär bl.a. attförvaltningen av statens fastigheter skiljs frånmyndigheternas ansvar för lokalförsörjningen. Enligtförslaget skall vidare ombildas till enefterfrågestyrd stabs- och servicemyndighet med uppgift attbl.a. lämna råd och stöd till regeringen och de statligamyndigheterna i lokalförsörjningsfrågor.Förslaget innebär också att huvuddelen avbyggnadsstyrelsens fastighetsbestånd skall förvaltas iaktiebolagsform. För ändamålet skall inrättas enfastighetskoncern med ett statligt helägt moderbolag och ettantal dotterbolag.Eftersom fastigheter upplåtna till universitet ochhögskolor utgör en betydande del av det statligafastighetsbeståndet förutsättes dessa med hänsyn till sinsärart samlas i ett särskilt dotterbolag --. Moderbolaget bör enligtpropositionen i ett inledningsskede äga samtliga aktier ikoncernens dotterbolag. Sedan koncernen bildats äremellertid avsikten att moderbolaget -- utan att höraregering och riksdag -- fritt skall få avyttra hela eller delarav sitt aktieinnehav i dotterbolagen, eller på annat sätt fåförändra sin ägarandel i dessa.Statens fastighetsbestånd är mycket blandat och kangrovt sett indelas i s.k. placeringsfastigheter -- d.v.s.vanliga kontorsfastigheter -- och s.k.ändamålsfastigheter, d.v.s. byggnader som saknareller har mycket obetydlig, alternativ användning och/ellerhar skräddarsytts för sitt ändamål. Sammanlagt beräknasmarknadsvärdet för statens fastigheter uppgå till 38miljarder, varav ändamålsfastigheternas samlade värdeuppskattas till cirka 15 miljarder.Propositionens inriktning och innehåll är av sådankaraktär att just ändamålet med fastigheterna -- t.ex.forskning och utbildning -- skjuts i bakgrunden. Detkortsiktiga lönsamhetsperspektivet står sålunda i klarmotsättning till universitetens och högskolornasmålsättning att fastigheterna skall vara till förverksamheten. Forskning och utbildning kan inte varalönsam på kort sikt.Donations- och andra fastigheter som fortlöpandetillkommit för universitets- och högskoleändamål skallgenom ett enkelt riksdagsbeslut som s.k. apportegendomöverföras till ett bolag. Vilken effekt avkastningskraven påbolaget har och hur dessa skall kunna förenas medändamålet att bedriva forskning och utbildning beröresöverhuvudtaget inte i propositionen.Det finns skäl att antaga att det kan blimycket svårt att motivera donationer till fastigheter dådessa skall ägas av det nya bolaget. En uppenbar riskföreligger också att de långsiktiga resultaten av dennaägarförändring allvarligt kan komma att äventyra svenskauniversitets och högskolors möjligheter att på ett effektivtsätt bedriva avancerad forskning av internationell klasssamt att på ett tillfredsställande sätt tillgodose studenternasbehov av lokaler. Det är ju ett väl känt faktum attuniversitet och högskolor måste planera på mycket lång siktoch att fastighets- och lokalbeståndet härvidlag tillsammansmed forskarna utgör den helt avgörande resursen.Under senare år har ett stort antal åtgärder vidtagits föratt öka friheten och stärka kreativiteten i det svenskahögskolesystemet. Ansvar och befogenheter hardecentraliserats och beslutanderätten över resurserna harfortlöpande överförts till universitet och högskolor.Statsmakterna har också klart deklarerat attmyndigheternas ansvar för lokalförsörjningen skulleväsentligen ökas.De aktuella förslagen går i motsatt riktning. Trotsbolagsbildningen skall enligt propositionen ytterligare en nymyndighet bildas för fastighetsförvaltning. Den föreslagnastabs- och servicefunktionen bevarar och förstärker dencentralstyrning som i utövat.Det stöd som funnits i regionkontoret minskarväsentligt. Då i stort sett alla hyresavtal löper på längre tidän kommer samrådstvånget vad avser hyreskontraktatt medverka till detta.Enligt tidigare signaler från bl.a. utbildningsutskottetskall medel som avsatts för ny utbildning också omfattalokaler. Högskolan skall själv avväga hur resurserna börfördelas för att uppnå det eftersträvade målet. Regeringensförslag konserverar och förstärker ett trögrörligt system därlokaler utgör en resurs för som ävenfortsättningsvis hanteras i särskild ordning.Någon reell valfrihet blir det sannolikt heller inte frågaom, då det intressanta markinnehavet i åtminstone de äldreuniversitetsorterna kommer att finnas hos det nya statligabolaget.Vad gäller verksamheter som huvudsakligen ärberoende av kontorsfastigheter kan det finns skäl att skapaett statligt bolag med frihet för myndigheterna att köpatjänster utifrån. Motsvarande rationella skäl föreliggeremellertid knappast för ändamålsfastigheter. Förhögskoleenheterna är det en klar fördel om de helt kandisponera även den resurs som innefattar lokalerna. Med enåterföring av fastighetsdrift och vissalokalförsörjningsresurser till högskolorna torde godaförutsättningar finnas för administrativa rationaliseringar.Underhåll, drift, ombyggnader och administration fört.ex. ryms inom en kostnad av perm2. F.n. betalar per m2och år i hyreskostnad. Exemplet visar attmellanskillnaden torde räcka för en egen finansiering avunderhåll, drift, ombyggnader och avsättningar förkommande reinvesteringar.Ändamålsfastigheterna skall ge endirektavkastning beräknad på fastigheternasåteranskaffningsvärde. Närmare preciseringar om dettasaknas i propositionen. En beräkning för Lunds universitetligger på cirka 5--. Vid ettdirektavkastningskrav på skulle detta innebära entotal årshyra inkl. driftskostnad på 650--750 miljonerkronor, vilket motsvarar en tredubbling av den nuvarandeårshyran.I regeringsförklaringen framgår att regeringen vill skapamer autonoma universitet och högskolor och möjliggöra fördessa att bli enskilda juridiska rättssubjekt. Av allt att dömasaknas emellertid närmare utredning om vilka villkor somskall gälla för universitetens och högskolornas fastigheteroch lokaler. Konsekvenserna härav borde belysas innanman beslutar om överförande av högskolefastigheter till ettfastighetsbolag.Regeringsförslaget är knappast heller särskiltgenomtänkt vad gäller konsekvenserna för den framtidautbildnings- och forskningspolitiken. En så genomgripandeförändring av universitetens och högskolornas verksamhetbör enligt vår mening inte behandlas oberoende avforskningspolitiken i övrigt och utan att berörda universitetoch högskolor får tillfälle att yttra sig över förslagen.Mot denna bakgrund bör frågan om framtidaorganisation av universitetens och högskolornas fastigheterbehandlas först i samband med att den framtidaforskningspolitiken läggs fast, d.v.s. i anslutning till denproposition i detta ärende som kommer att framläggasunder nästa . Med hänvisning till ovanstående hemställsatt avslår regeringens proposition i den del somavser ändamålsfastigheter.