mot · GE02K205 · 1991-01-25 00:00:00 — har uppmärksammats ett antal falldär kommunala församlingar fattat beslut som efter senareprövning i domstol visat sig vara olagliga. Trots detta harkommunerna vidhållit sina beslut och därmed trotsatdomstolen. Hur man bäst kommer till rätta med tredskandeförtroendemän har utretts. Vi anser till skillnad frånutredningen den effektivaste lösningen vara att tredskandeförtroendemän åläggs ett personligt ansvar. När nu ocksåregeringen avvisat utredningens förslag om kommunbotåterstår att snabbt lägga förslag efter våra riktlinjer.Översyn av kontrollmaktNär fullgör sina uppgifter som högstabeslutsorgan utövar den en centralkontollfunktion. I regeringsformen uttrycks detta sålunda,att granskar rikets styrelse och förvaltning (RF1:4).I regeringsformens 12 kap. anges närmare de organ ochde metoder som har till förfogande för sinkontroll. Kontrollen omfattar huruvida utfärdade lagartillämpas korrekt, om de fastställda utgiftsmålen fullföljsoch om den offentliga verksamheten bedrivs på sätt som ärekonomiskt försvarligt.Sedan ett antal år tillämpas en ordning som innebär attrevisorernas framställningar om åtgärder -- som tidigareockså kunnat ställas direkt till regeringen -- alltid skallunderställas . Efter sedvanlig behandling ifackutskotten får ta ställning till vad som skall skei de olika ärendena. Vidare skall revisorernas ordföranderegelmässigt bereda utskotten tillfälle att komma in medsynpunkter på frågor som förtjänar uppmärksamhet, innanrevisorernas granskningsplan görs upp.Detta närmare samarbete mellan revisorerna ochutskotten har utan tvivel vitaliserat revisorernasgranskning. Erfarenheter visar också att revisorernas arbetegett utskotten och bättre beslutsunderlag. Mångagånger saknar dock revisorerna tillräckliga resurser för attsnabbt följa upp de olika förslag till granskning som väcks.En förstärkning av resurserna är nödvändig för attrevisorerna skall kunna ge bättre stöd i singranskningsuppgift.Från konstitutionella utgångspunkter kan detifrågasättas om inte ansvaret för den statliga kontrollen avförvaltningen i högre grad än nu bör ligga på . Detskulle bl.a. innebära att delar av skulleunderställas . Därigenom skulle få eneffektiv möjlighet att utöva kontroll av statsförvaltningenoch skulle inte i samma utsträckning som i dagbehöva förlita sig på det material som regeringen eller dessunderställda myndigheter presenterar.I samband med införandet av treårsbudgeteringen gesutrymme för utskotten att ägna sig mer åtkontrollverksamhet. samtliga utskott bör ägnasig betydligt mer åt att granska utfallet av satsade resurseroch stiftade lagar. En statlig revision under skullenaturligtvis utgöra en väsentlig kompetenshöjning avutskottens och arbete.Trots ett omfattande författningsarbete i vårt land sedannågra år har någon samlad översyn av riksdagenskontrollfunktioner inte kommit till stånd. Behovet av enöversyn har särskilt aktualiserats efterkonstitutionsutskottets nya roll i samband medgranskningen av regeringen. De offentliga utskottsförhörenhar bidragit till att kontrollverksamheten ochkonstitutionsutskottets arbetsformer har blivit en av desenare årens centrala debattfrågor. En hel del kritik harriktats mot utskottet. Vi delar uppfattningen att utskottetsarbete behöver reformeras och förstärkas med ytterligareresurser.Riksdagens förvaltningsstyrelse har tillsatt enutredning som skall undersöka möjligheterna till enförstärkning av revisorer och utskottensgranskningsverksamhet. Det är bra, men det räcker inte. Vianser det påkallat att en utredning tillsätts som gör enöversyn av hela kontrollmakt. I den bör ävenfrågan om den statliga revisionens ställning övervägas.En ny grundlagsutredningVi har i denna motion redovisat ett omfattandereformbehov av grundlagen för att stärka folkstyret. Detgäller valsystemet, den enskildes ställning i förhållandet tillstaten, fri- och rättigheterna, kontrollmakten ochkontrollen av myndigheter. Därutöver finns behov av enprecisering av skattebegreppet, förbudet mot retroaktivskattelagstiftning, myndighetsbegreppet samtnormgivningsmaktens fördelning.Vi anser att det nu behövs en ny grundlagsutredning.Den senaste utredningens, folkstyrelsekommitténs, arbeteledde inte fram till några betydelsefulla förändringar.Samtidigt åser vi en minskande tilltro till den svenskademokratins förmåga att engagera medborgarna i styrelsenav vårt land.Det kan synas märkligt att framställa detta krav ,endast efter det att regeringen själv aviseraten grundlagsberedning. De diskussionspunkter regeringeninbjudit till överläggningar om är emellertid intetillräckliga. Det finns, mot bakgrund av vad vi ovanredovisat, behov av en mer genomgripande reformering avgrundlagen.Den ökade kunskap om maktens fördelning i Sverigesom maktutredningen givit bör kunna ge ett bidrag till en nygranskning av hur makten utövas i . Den nyagrundlagsutredningen bör kunna bli ett forum föröverläggningar i de konstitutionella frågor som fått förnyadaktualitet . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättrade möjligheter tillpersonval,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införandet av fyraårigamandatperioder,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av skilda valdagar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade möjligheter tillfolkomröstningar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkomröstningar omgrundlagsförslag,6. att beslutar att som vilande anta följandelydelse av 3 kap. 2 § regeringsformen:Rösträtt vid val till tillkommer svenskmedborgare som är eller har varit bosatt i riket.Den som icke har uppnått ålder senast påvaldagen har ej rösträtt.Fråga huruvida rösträtt enligt första stycket föreliggeravgörs på grund av en före valet upprättad röstlängd,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring i grundlageninnebärande en garanti för enskild persons negativaföreningsrätt,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagprövningsrätt,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förstärka den enskildesmöjligheter att få beslut av regeringen och administrativamyndigheter prövade av domstol genom rättsbesvär,10. att hos regeringen begär förslag omutökade möjligheter för JO till talerätt på det kommunalaområdet,[att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det offentligas ansvar för fel begångnamot enskild,1]11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunala förtroendemänspersonliga ansvar för olagliga beslut,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om riksdagenskontrollmakt,14. att begär att regeringen tillsätter en nygrundlagsutredning.