mot · GE02A16 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Utvecklingsförutsättningarna för får bedömas som mindre goda. Industrin i Malmödomineras alltjämt av mogna branscher med begränsadetillväxtmöjligheter. av de sysselsatta i industrin fanns inom dessabranscher. Huvudorsaken till att sysselsättningen inomindustrin i minskat med är just dominansen av mogna branscher.Den svaga utvecklingen har befästs som ett resultat av attetableringarna inom de expansiva områdena varit få, varfördenna typ av industri vuxit långsammare i än i riket.Även kommersysselsättningsutvecklingen inom industrin i attpräglas av de mogna branschernas utveckling.Konsumtionsvaruindustrin, som svarade för av industrisysselsättningen, förväntas att krympaytterligare.Framtidsutsikterna inom investeringsvaruindustrinförväntades bli annorlunda. Stort hopp ställdes till detsysselsättningstillskott som etableringen av Saabs bilfabrikskulle innebära på kort sikt. Vidare var det så att delångsiktiga effekterna av denna fabrik var nära knutna tillom företaget kunde öka produktionen vid anläggningen.Med facit i hand kan vi nu konstatera att så inte blevfallet, då det nu är ett faktum att Saabs bilfabrik lägges ned.Om bilföretaget utvecklats till sin fulla kapacitet så skulledet där funnits 2 700 arbetstillfällen. Detta blev dock inte fallet, dåföretaget som mest nådde upp till att sysselsätta 800 personer.En ökad industrisysselsättning i förutsätterantingen att ytterligare fabriker lokaliseras dit eller att detkommer till stånd en kraftig ökning av antaletnyetableringar för att på så sätt öka sannolikheten för attnya expansiva företag utvecklas. Ökadnyetableringsverksamhet är i första hand något sompåverkar sysselsättningen på lång sikt. Det mest sannolikaframtidsperspektivet är därför att strukturomvandlingeninom Malmös industri kommer att följa invanda mönster.Sysselsättningen inom industrin förväntas minska under1990-talet.Avindustrialiseringen av förväntas således attfortsätta. Malmös karaktär av administrativt centrum förskånskt näringsliv förstärks. harantalet tjänstemän inom industrin i ökat. Dennaökning har varit särskilt markant när det gäller högrebefattningshavare. Antalet tjänstemän ökade . Detta samtidigtsom antalet industriarbetare minskade . Primärt innebäravindustrialiseringen att varuproduktionen försvinner,medan antalet personer som arbetar medmarknadsbearbetning och utvecklingsarbete ökar.Malmö är i första hand ett centrum för administrationoch marknadsbearbetning. En tredjedel av tjänstemännen iindustrin är verksamma inom marknadsbearbetning, enandel som ligger i nivå med förhållanden.Som centrum för det skånska näringslivet är Malmöohotat. En fortsatt ökning av antalet tjänstemän inomindustrin kan därför förväntas. Då industrin i övrigtförväntas få en svag utveckling kommer ökningen i antalettjänstemän att vara för liten för att förhindra en fortsattsysselsättningsminskning inom industrin.En eventuell expansion i måste därför skapasgenom en fortsatt tillväxt inom tjänstesektorn. De slutsatsersom tidigare dragits vid bedömningen av Malmös utvecklingunder är att den kommer att återspegla dennationella ekonomiska utvecklingen. En snabb ekonomisktillväxt i innebär att sysselsättningsminskningeninom industrin i begränsas. Detta somtillväxten i företagsorienterade tjänster stimuleras. En högtillväxt förväntas dessutom ge utrymme för en högre tillväxti offentlig tjänsteproduktion.Under dessa omständigheter kan sysselsättningen iMalmö komma att öka. Blir den nationella ekonomiskatillväxten däremot svag blir utvecklingen en helt annan.Sysselsättningsminskningen i industrin kommer då attförstärkas av en minskad sysselsättningsminskning inomföretagsorienterade tjänster. Det finns anledning att i dettasammanhang betona att en svag nationell ekonomisktillväxt kommer att leda till en stagnation i Malmö.Detta innebär således att utvecklingen av den nationellaekonomiska tillväxten får en avgörande betydelse förMalmöregionens utveckling . En högnationell ekonomisk tillväxt innebär att kommer attuppvisa en expansiv utveckling. Därmed skapas det ocksåförutsättningar för en fortsatt expansion i Malmöregionensperiferi, en expansion som kommer att basera sig på enfortsatt tillväxt inom lokalt inriktad tjänsteproduktion.En svag nationell ekonomisk tillväxt skapar iMalmöregionen endast förutsättningar för en expansivutveckling i . En sådan snabb expansion i äremellertid knappast tillräcklig för att upprätthållaexpansionen i hela . Detta då svararför av regionens sysselsättning. En svag nationellekonomisk tillväxt innebär därför att även tillväxten iMalmöregionens periferi försvagas.Det förhållandet att kommit att omvandlas frånen kombinerad import- och exportnod till ett tjänste- ochadministrationscentrum gör att regionen förlorat sin rollsom drivande kraft bakom den nationella tillväxten.Regeringen har i årets finansplan meddelat att den ärberedd att avsätta 5,5 milj.kr. ur den föreslagna fonden förinfrastrukturinvesteringar till delfinansiering avinvesteringar. Dessa förhandlas fram för att förbättramiljösituationen i storstadsregionerna, underlättarörligheten samt skapa förutsättningar för dessa regionersutveckling.Regeringen menar i nu föreliggande proposition att förMalmöregionens del bör högst 700 milj.kr. disponeras och det först när ytterligare klarhetvunnits om projektens utformning och omfinansieringsförutsättningar för enskilda objekt. Ipropositionen beskrivs de oklarheter och behov avklarlägganden som finns vad gäller konkretisering avåtgärdsprogrammet för regionen samt finansieringen.Vi finner det mot denna bakgrund olyckligt att denstatliga andelen av medel till infrastrukturella insatserfixeras beloppsmässigt redan i detta skede. Och enligt debedömningar som går att göra med hänsyn till desvårigheter som står inför krävs det ett väsentligthögre anslag än de föreslagna 700 milj.kr.Under år 1986 fann regeringen att det inte fannsförutsättningar för en fortsatt produktion av handelsfartygvid i och att ytterligare statligt stöd intekunde lämnas. Regeringens mening var i stället attresurserna skulle satsas inom områden med bättreutvecklingsmöjligheter och därmed tryggare sysselsättning.Ett omfattande program lades fram för arbete ochutveckling i . Programmet syftade till att tavara på de goda förutsättningar som regionen kundeuppvisa för en breddning och långsiktig utveckling avnäringslivet och därmed åstadkomma en kraftsamling i denriktningen.Det nämnda programmet omfattade femhuvudområden, varav ett viktigt område var att medstatligt stöd förlade en personbilsfabrik till varvsområdet.Denna personbilstrafik skulle enligt planerna ge 2 700 sysselsättningstillfällen. För att möjliggörainvesteringen erhöll ett lokaliseringsstöd och ficktillstånd att ta investeringsfonder på 12 500 milj.kr. i anspråk.Den nu förestående nedläggningen av nämnda bilfabrikhar på ett mycket smärtsamt sätt allvarligt försämratframtidsutsikterna och utvecklingsmöjligheterna i ,varför det krävs särskilda statliga insatser för att stärkaMalmös sysselsättningssituation.Regeringen bör i första hand ta initiativ till att detstatliga lokaliseringsstödet till återförs till statskassan,varefter dessa medel kan omföras till nya satsningar iMalmö.Med hänsyn till det svåra sysselsättningspolitiska lägesom förelåg i då varv lades ner, kan detuttryckas förståelse för att fick förvärva berördamarkområden och byggnader för den symboliska summanav en krona. Det finns dock befogad anledning att riktakritik mot att det i avtalet mellan staten och inteskrivits in en återgångsklausul för förvärvet. Oaktat dettaförhållande kan inte undandra sig ett socialt ochmoraliskt ansvar för den nu uppkomna situationen. NärSaabs ledning därtill aviserat att den avser att tillmarknadsvärde försälja markområdet vidpersonbilstrafiken, måste regeringen med det snaraste ta deinitiativ gentemot som krävs för att återföramarkområdet i samhällets ägo.I det så kallade Kockumspaketet var ett huvudområdeatt det skulle komma ett positivt besked från regeringenkring en bro över och att projektering ochbyggande skulle kunna komma till stånd så snart enöverenskommelse kunde träffas med den danskaregeringen.Vi vill därför i detta sammanhang understrykaangelägenheten av, som regeringen skriver i propositionen,att regeringen förelägger förslag omen fast Öresundsförbindelse. Detta som ett resultat avpågående överläggningar mellan den dansketrafikministern och den svenske kommunikationsministern.Fasta förbindelser över är en av grundpelarna i enstrategi för att vända den negativa strukturutvecklingen iMalmö.I slutet av januari månad fanns det 10 500 öppet arbetslösa i . Detta är en ökningmed 3 800 personer eller sedan motsvarande tidpunkt under föregående år.Den hastiga tillströmningen av antaletuppsägningsvarsel är ett dystert inslag i utvecklingen påarbetsmarknaden. var 1 527 personer varslade om uppsägning. Mot bakgrund avde ytterligare inkomna varslen samt därtill beslut omdriftsnedläggning vid Saabs bilfabrik i räknarlänsarbetsnämnden i med att antalet varsladeuppgår till 3 000 personer . Detta innebären fördubbling av antalet varslade inom loppet av tvåveckor.Efterfrågan på arbetskraft uppvisar samma negativatrend. Redan under den bromsadesökningstakten upp. Detta berodde bland annat påarbetsgivarnas dämpade förväntningar vad gäller att kunnatillgodose rekryteringsbehoven på den då överhettadearbetsmarknaden. var det år då det kraftiga falleti arbetskraftsefterfrågan inleddes. Minskningen av antaletnyanmälda platser märktes inledningsvis bland ferieplatseroch sommarvikariat inom vårdsektorn. Från och medsommaren har nedgången i platstillströmningen omfattat istort sett hela arbetsmarknaden. Under det andra halvåret1990 var det totalt färre platser som nyanmäldes jämfört med sammaperiod 1989.En markant försämring har visat sig vad gällerarbetssökande ungdomar. Arbetslösheten steg från till . Bland storstadslänen har delägsta arbetslöshetssiffrorna bland ungdomar, medanMalmö och i stort sett ligger på samma höga nivå.I förhållande till andra grupper är det delångtidsarbetslösa som visar densnabbaste ökningstakten. registrerades 1 270 långtidsarbetslösa, det vill säga en ökning mellan och i år.Länsarbetsnämnden i sammanställer förnärvarande en prognos avseende den väntade utvecklingenför länets arbetsmarknad fram till våren1992. Detta arbete slutförs först . Det nu tillgängligaprognosunderlaget tyder dock på att utvecklingen kommeratt bli fortsatt negativ under större delen av innevarande år.Detta innebär att arbetskraftsefterfrågan väntas bli svagunder hela 1991. I synnerhet kommer Malmöregionensarbetsmarknadsläge att försämras dramatiskt under denärmaste månaderna.Mot bakgrund av den hastiga försämringen av isynnerhet arbetsmarknadsläge är detangeläget att åtgärder sättes in. En forcering avbeslutsprocessen rörande etablering av fasta förbindelseröver och ett klartecken för igångsättningen avprojektet är enligt länsarbetsnämnden i avavgörande betydelse för regionens framtidstro och får enomedelbart stimulerande verkan för sysselsättningen. Närdet gäller utbyggnaden av infrastrukturen bör dessainvesteringar tidigareläggas. utesluterinte behovet av beredskapsarbete inominvesteringssektorn.De arbetsmarknadspolitiska insatserna bör ges en annanutformning och inriktning än vad som var fallet under denförra lågkonjunkturen. I den planerade uppläggningenkoncentreras ansträngningarna till utbudsinriktadeinsatser.Åtgärder som höjer arbetskraftens kompetensprioriteras för att underlätta anställningar påarbetsmarknaden.Särskilda insatser planeras för attaktivera de arbetslösa och på så sätt motverka den stigandearbetslösheten och dess nedbrytande konsekvenser.Sysselsättningsskapande medel kommer att användas i enhandlingsplan för den enskilde arbetssökanden.Med ovanstående inriktning läggs grunden för en ökadtillgänglighet av arbetskraftsresurserna och minskadeflaskhalsproblem när konjunkturen svänger i positivriktning.Länsarbetsnämnden i planerar följandeinsatser under de kommande månaderna inom ramen förtillgängliga medel:Omedelbara insatser för Saabspersonal. Särskilt förmedlingskontor i lokaler.Kraftig satsning på jobbklubbar.Fler inskolningsplatserför ungdomar.Ytterligare 2 000 platser till arbetsmarknadsutbildning a)basutbildningar b) kvalificerade påbyggnadsutbildningarmed EG-inriktning för tjänstemän c) specialinriktadekurser för ungdomar, kvinnor och invandrare.Förbättratresursutnyttjande. Omfördelning av åtgärdsmedel.Den förväntade fortsatta försämringen av länetssysselsättningsläge medför behov av ytterligare medel --utöver de som motsvaras av ovan angivna insatser -- för attarbetsförmedlingen skall kunna hålla nere arbetslösheten.Det krävs:Förvaltningsmedel. Ökadepersonalinsatser i storleksordningen 40 tjänster.Arbetsmarknadsutbildning. Öka antalet personer i dennautbildning. 2 000 och 2 500 , eller totalt 8 000 i utbildning under andra halvåret 1991.Beredskapsarbete. Inventering avvaktas, och bedömning imars månad.Övriga beredskapsarbeten har med given och förväntadram uppskattats ge sysselsättning för drygt 1 000 personer . Nämnden görnu bedömningen att antalet åtminstone bör fördubblas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastrukturella satsningar iMalmöregionen.