mot · GE02Jo156 · 1991-05-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:191 Vissa livsmedelspolitiska frågor Regeringen hävdar i propositionen att inte harför avsikt att ensidigt sänka gränsskyddet i syfte att ökaimporten och inte i övrigt vidtaga åtgärder inom dettaområde, utan att andra länder på motsvarande sätt öppnarsina marknader för svenska produkter.Vidare sägs i propositionen att den s.k. anpassningen avgränsskyddet inte syftar till att öka tillträdet till den svenskamarknaden för import utan endast till att upprätthållanuvarande nivå.Utfästelserna i det livsmedelspolitiska beslutet från juni1990 var klart inriktat på att omställningen av jordbruketskulle ske. Avreglering och anpassning till marknadens kravoch den internationella utvecklingen avses ske . Det hela skulle ske inom ramen för nuvarandegränsskyddssystem.Utskottet fastslog också att förändringar i gränsskyddoch exportstöd ska ske ömsesidigt och i takt med andraländer. Förändringar skulle även vara beroende av deresultat GATT-förhandlingar leder till. Dessa väntastidigast i slutet av året.Trots detta föreslår regeringen ensidigt neddragningarav gränsskyddet med 10 %.Effekterna för de olika produktslagen innebär ipraktiken ytterligare sänkta produktpriser och sämrelönsamhet. Självfallet kommer ett ökat tryck att uppståinom de sektorer där import förekommer, om gränsskyddetsänks. Redan nu är läget pressat. Risken är stor attomställningsprocessen och strävan att uppnåproduktionsbalans äventyras.Endast nuvarande rörliga gränsskyddssystem kanaccepteras innan GATT-överenskommelse träffats. Annatskulle strida mot förra årets livsmedelspolitiska beslut.Nämnda korrigeringar har fortlöpande genomförts avstatens jordbruksnämnd i syfte att upprätthålla rimligakonkurrensförhållanden mellan import och inhemsktproducerat. Uppgiften bör framöver skötas av statensjordbruksverk som fr.o.m. tar över efter statensjordbruksnämnd. Ett restitutionsförfarande i enlighet meddet livsmedelspolitiska beslutet bör vara ett tillräckligtinstrument för korrigeringar.Jordbrukets produktpriser sjönk 1990 , medan kostnaderna ökade . Trots detta ökade konsumentpriserna . Orsak till detta är inte minst skatte- ochavgiftstrycket. Exempel på att svårigheter uppstår vid enensidig gränsskyddssänkning är att producenterna avpotatis för stärkelseproduktion får sänkt pris med ca 5,5 öreper kg, troligen större genom ökade löner m.m. Därmedligger producentpriset lägre än i . Den svenskaodlingen av fabrikspotatis utsätts därför nu för oskäligthårda villkor, inte minst mot bakgrund av attproducentpriset för potatis till stärkelse legat stilla i sex år.Kraftfulla satsningar görs inom denna näring som i EG-perspektivet utgör en fullt konkurrenskraftigframtidsbransch.En annan produkt som drabbas är ostsidan. Redan idagökar importen av ost, och med sänkt gränsskydd kommerden att öka än mer. Självklart drabbar dettamjölkproducenterna och deras strävan att uppnå balans iproduktionen.De ekonomiska konsekvenserna av nya bestämmelser pådjurskydds- och miljöområdetRiksdagen beslutade om en ny djurskyddslag(prop. 1987/88:93). Vad gäller kompensation förkostnadsökningarna till följd av de nya bestämmelsernainnebar beslutet att denna fråga skulle lösas inom ramen förprisöverläggningarna på jordbrukets område.På basis av den s.k. miljöpropositionen (prop.1987/88:128) fattade beslut ommiljöförbättrande åtgärder. De flesta av åtgärderna skallgenomföras under en övergångstid. Kostnadsökningar ochintäktsförändringar som uppstår för producenterna börenligt beslutet behandlas i prisöverläggningarna, i den taktde uppstår, och registreras.Enligt de båda refererade riksdagsbesluten börjordbrukarna sålunda ersättas för de ekonomiskakonsekvenserna av de nya bestämmelserna. Det kan dockkonstateras att ej heller nu läggerförslag om hur näringen bör ersättas.Statens jordbruksnämnd () och lantbruksstyrelsen(LBS) presenterade en översyn angåendemiljö- och djurskyddsbestämmelsernas effekt påjordbruket. Vissa kostnadsberäkningar har skett i de fallreglerna trätt i kraft och där jordbrukarna vidtagit åtgärdermed anledning av dessa. Detta gäller ökad lagringskapacitetför stallgödsel, måttbestämmelser för burhöns samtutevistelse/rastgård för mjölkkor.Det är mot bakgrund av refererade riksdagsbeslut samtJNs/LBS utredning angående miljö- ochdjurskyddsbestämmelserna angeläget att klarhet snarastskapas kring de ekonomiska konsekvenserna av dessa nyaregler. Det är vidare viktigt att ställning tas till frågan omhur ersättning till jordbruket skall ske. Frågan kan inte lösasgenom prisöverläggningar/prispåslag, då sådanaförhandlingar ej längre kommer att ske. Det är ocksåorealistiskt att tro på prispåslag i nuvarandemarknadssituation.ExporthanteringRegeringen skriver angående exporthanteringen attöverskott, utöver vad som kan säljas inom landet, direktskall påverka lönsamhet och priser inom de företag somproducerar överskott. försvåras möjligheten förnäringen att också avsätta t.ex. årsmånsberoende ellersäsongsmässiga överskott.För att de s.k. säljbolagen skall kunna fungera enligtintentionerna i det livsmedelspolitiska beslutet måstesystem skapas, så att tillfälliga överskottsvolymer kan köpasupp på marknaden och exporteras via säljbolagen.De volymer som hanteras inom bolagen bör kunnabegränsas så att de motsvarar en normal utbyteshandel ochså att den säsongsmässiga och årsmånsberoende variationeni jordbruksproduktionen kan hanteras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande gränsskyddet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande knytning till GATT-förhandlingarna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande de ekonomiskakonsekvenserna på grund av beslut om vissa bestämmelserkring djurskydd och miljö,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande exporthanteringen.