mot · GE02Jo798 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningVättern med öar och strandområden är av riksintresse,och skyddas enligt NRL. är en unik sjö. Den ärmycket djup och innehåller en fauna som kräver kallt ochrent vatten. Kvar finns t.o.m. ishavsrelikten Pontoporeia,som är ett kräftdjur. Dessutom finns ett 30-tal fiskarter.Sedan lång tid tillbaka har man kunnat konstatera attVättern är känslig för föroreningar. Detta har engageratmånga människor eftersom har en så stor betydelsesom dricksvattentäkt. Ett par hundra tusen människor fårredan idag sitt färskvatten från och det finnsintresse från många fler att kanske få ansluta sig.Vätterns dricksvatten är än så länge av god kvalitet.Däremot finns miljöskador och tecken på rubbad balans närdet gäller djur och växter. Om några arter slås ut kan det fåallt större följdverkningar.Två olika sammanslutningar arbetar tillsammans förskyddet av . Det är Rädda ochVätternvårdsförbundet.Inom ramen för Rädda finns ett projekt kallatEko-region , som syftar till att stimulera ochmedverka till ett aktivt förebyggande miljöskyddsarbetebland alla som bor och verkar i Vätterbygden. De har lagtfram ett mycket gediget program och arbetar medområdena: Hushåll/handel, industri, jordbruk samttrafik/transport. Statliga medel bör tillföras Eko-regionVätterbygden för genomförande av programmet.I samarbetar länsstyrelse,kommuner och industrin som finns runt sjön. Förbundet hararbetat fram ett forskningsprogram för att kunna följa hurVättern och dess djur och växter påverkats och påverkas avvår tids miljöpåfrestningar.Vätternvårdsförbundets angelägna forskningsprogramVättern är näringsfattig, har relativt enkla näringskedjoroch lång omsättningstid. Dessa faktorer ökar möjlighetenatt belysa och utreda principiella samband och följa såväleffekterna av en ökande belastning (t ex kväve) som enminskande belastning (t.ex. klororganiska föreningar).De forskningsförslag som Vätternvårdsförbundetarbetat fram ställer stora krav på systematisk och ekologiskkunskap. Programmet är av stort allmänt intresse. Äveninternationellt finns intresse av att denna forskning görs.Fyra delmoment föreslås:MetallförekomstenKväveomsättningen i VätternKlororganiskaämnen/DioxinBottnarnas ekologiDessutom finns två angelägna problemområden somskulle behöva få en bättre belysning. Det gäller transport avmiljöfarligt gods och kvävebelastningen från trafiken.1. Metallförekomsten i VätternTrots att är en ren sjö är dess bottnar förorenadeav höga -- mycket höga -- metallhalter. Trots detta ingår ejmetallanalyser i övervakningsprogram(nuvarande PMK) och någon genomgripande kartering avmetallhalter i sediment har ej genomförts sedan 1974.Det går inte att med säkerhet bedöma ommetallbelastningen på tenderar att minska elleröka. Dessutom saknas nu möjligheter att bedöma ommetaller utgör en delorsak till de förändringar somregistrerats i kvävecykeln och i bottensamhällena i Vättern.2. Kväveomsättningen i VätternI (liksom i ) har kvävehalterna ökatdramatiskt . Det rör sigom en fördubbling, som fosforhalten minskat.Oron är stark för att ekosystemets struktur kan komma attförskjutas.Via ström lämnar ifrån sig dubbeltså mycket kväve som . Naturvårdsverketsutredning visar att förändringarna kan bero på internaprocesser i . Det behövs kunskap om vilka processerdet är och hur dessa påverkas av höga halter av metaller ochklororganiska ämnen. Den kunskapen saknas. Främstbehövs vetskap om miljöföroreningarnas effekter på denmikrobiella kvävecykeln.3. Klororganiska ämnen/DioxinPrecis som när det gäller metallförekomsten så saknasidag löpande övervakning av tillförseln av klororganiskaämnen till . Dessa ämnen kan antas påverka ettflertal nyckelprocesser i sjön, och det är djuptotillfredsställande att kvalificerad kunskap saknas.Det går inte att utvärdera de åtgärder som industringenomför för att minska tillförseln av klororganiska ämnen,när det inte går att relatera till övrig tillförsel till Vättern.I debatten om dioxin i fisk har Vätternrödingen varitmycket omdiskuterad. Detta har grundat sig på ett alltförlitet och ofullständigt material. Man vet att fisk i Vätterninnehåller klororganiska föreningar som är typiska förblekeriutsläpp, men detta är en otillräcklig kunskap. Dennasituation ger upphov till ryktesspridning och stor oro, inteminst bland yrkesfiskare.4. Bottnarnas ekologiBetydande koncentrationsförhöjningar av såväl metallersom klororganiska ämnen finns i bottensediment.Vilken effekt detta får för bottenlevande organismer,anrikning i näringskedjan, förskjutningar inom och mellanolika organismgrupper är dåligt undersökta.De senaste 15--20 åren har flera bottenorganismer gåttkraftigt tillbaka, t.ex. laken och djupsiken. Men ävenkräftdjuret Pontoporeia har varierat i antal på ett sätt somman inte kunnat klarlägga. Dessutom har yrkesfiskare ochallmänhet rapporterat att grund som var brafiskeplatser nu är överväxta och att det är ett ökat påslag avtrådalger på fisknät m.m.Det behövs således en bred studie av bottensystemetsfunktion.Transporter av miljöfarligt godsEn ofta förbisedd riskfaktor är olyckor med transporterav farligt gods. läge i en mycket trafiktät regionoch sjöns extrema känslighet för vissa olyckor av detta slagutgör en uppenbar hotbild. är ju bl.a. en mycketviktig vattentäkt. Därför måste effekterna av eventuellaolyckor med farligt gods utredas. Det gäller transporter avgods både på och runt . För detta ändamål behövsett prognosinstrument, i form av en datamodell som kanberäkna inblandning och spridning i vattenmassa.Kvävebelastning från trafikenDe kvävemätningar som löpande gjorts i harvisat att framförallt nitraterna har ökat på ett drastiskt sätt.Detta är inget unikt för , men de kan inte härledasfrån de kända kvävekällorna. måste flerbetydande källor fastställas, framförallt vill man undersökatrafiktäta områden.AvslutningFör skyddet av behövs många olikainsatser. Eftersom klassats som riksintresse ochskyddas enligt NRL krävs dock en helhetssyn på hur dettaskydd skall kunna upprätthållas. De sammanslutningar förVätterns skydd som så engagerat lagt framupplysningsprogram och forskningsprogram måste fåtillgång även till statliga medel för sin verksamhet.Vi förutsätter att nämnda program kommer attbehandlas i en positiv anda i den aviserademiljöpropositionen som skall komma . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av stöd till forskning ochförebyggande skydd av som natur- ochkulturområde och som dricksvattentäkt.