mot · GE02A437 · 1991-01-25 00:00:00 — -- en regionalpolitisk utmaningUtvecklingstendenserna för de senaste årenhar såväl positiva som negativa sidor.Till det positiva kan räknas att befolkningsutvecklingenvände till plussiffror , atthögskolan /startade , att detförsta havsbaserade vindkraftverket har startats, attspirande kontakter har tagits med andra Östersjöstater, attbeslut tagits för att behålla och upprusta Blekinge kustbana.Till det negativa hör den regionala obalansen med ennäringslivsstruktur som inger farhågor när ekonomin går ini en konjunkturnedgång. läggs nu varsel omuppsägningar. är ett län med en industristruktursom först drabbas av konjunkturnedgång. pekar på en arbetslöshet på efter semestern 1991 och för ungdomar upp till 15 %.Blekinge har många goda förutsättningar för attutvecklas. I finns attraktiv natur, tät ortsstrukturlängs kusten och goda boendemiljöer och dessutomlägesmässiga förutsättningar för att fungera som enkommunikationsknutpunkt i när det geopolitiskaläget ändras i och Centraleuropa.Länsstyrelsen i har 1989 tagit fram en vision,''Blekingevision, transporter och samhällsfunktioner'', meden tidshorisont . I visionen tecknas en bild avBlekinge som ett attraktivt storstadsalternativ meddifferentierat näringsliv, robust arbetsmarknad med godavalmöjligheter och en god boendemiljö, en knutpunkt förkommunikationer och transporter i ett län med högkompetens- och kunskapsnivå. Detta skall inte behöva varaen utopi. För att skall kunna uppfylla dessa rollererfordras en väl genomtänkt regional utvecklingsstrategi förkommunikationer, näringsliv, utbildning ocharbetsmarknad.Regionalpolitikens målDen aktiva lokaliseringspolitik som inleddes i mitten av1960-talet innebar att man införde statligt ekonomiskt stödför att påverka industrins lokalisering. Vid en samladutvärdering av de senaste årtiondenas regionalpolitik måsteman ställa sig tveksam till i vilken utsträckning som målethar uppfyllts. Den alltmer tydliga tendensen är att denindustriella utvecklingen och befolkningskoncentrationenhar skett och fortfarande sker i de tre storstadsområdena.Norrlands inland, skogslänen, Bergslagen ochSydostsverige har hamnat i skuggan av denna utveckling.Av flera skäl, t ex miljömässiga, sociala ochtrafikekonomiska, borde stå på flera ben, varav ettbör vara (Sydostsverige) i strävan att uppnåregional balans.De övergripande målen för regionalpolitiken säger attmänniskor oavsett var de bor i landet skall ges tillgång tillarbete, service och en god miljö. Vid riksdagsbehandlingenvåren av regeringens proposition (1989/90:76) omregionalpolitik för 90-talet så preciserades målsättningenbland annat med att politiken skall främja en rättvisfördelning av välfärden mellan människor i olika delar avlandet, en balanserad befolkningsutveckling så att enbetydande valfrihet i boendet åstadkommes samt attproduktionen sker rationellt, varigenom en god ekonomisktillväxt kan uppnås. Regionalpolitiken skall således främjarättvisa, valfrihet och ekonomisk tillväxt.De regionala problemen kan formuleras utifrån olikautgångspunkter. Det går att beskriva problembilder medhjälp av befolkningsutvecklingen,arbetsmarknadssituationen eller med mått på olikaservicefunktioner, t ex tillgång till utbildning för ungdomaroch vuxna. Vilken utgångspunkt vi än tar så är Blekingemissgynnat. Förhållandet gäller hela Sydostsverige(, och ).NäringslivBlekinges näringslivsstruktur karakteriseras av en högindustriandel och markant storföretagsdominans med klarexportinriktning. Erfarenheterna från 1970- och 80-talenvisar att är känsligt för både strukturförändringaroch konjunktursvängningar. kan enfortsatt nedgång i industrisysselsättningen väntas.Länsstyrelsen har i sin prognos beräknat att cirka 2 500industriarbetstillfällen kommer att försvinna i länet fram till1996. Vissa av länets industriföretag är verksamma isysselsättningsintensiva branscher med mogna produkteroch här förutses en fortsatt tillbakagång. Det storabilindustriberoendet inger särskilda farhågor. (Vi nås nu idagarna av besked om ytterligare nedskärningar inombilindustrin.) Även med en växande produktion kommersysselsättningen att minska inom industrin genomförbättrad produktionsteknik och ökad produktivitet.Även med en ökad tjänstesektor som recept för attkompensera nedgången inom de varuproducerandenäringarna så kommer betydande inomregionala obalanseratt uppstå. Försvarssysselsättningen kommer sannolikt attfortsätta nedåt i kommun. Bilindustrinsnedgång väntas ge negativa effekter på sysselsättningen iOlofströms kommun. De areella näringarnas nedgång gernegativa effekter i kommun.Blekinge har goda förutsättningar att få till stånd brarelationer med övriga Östersjöstater. som islutet av var största stad som knutpunkti den svenska flottan, skulle återigen -- men ifredliga sammanhang -- kunna bli en knutpunkt i Östersjön.Några områden för dessa samarbetssträvanden kan varamiljöområdet, inom energi- och miljöteknik och olikahandelskontakter med färjeförbindelser. Högskolan iKarlskrona/kan få en betydande roll att utvecklaenergi- och miljöteknisk forskning.En annan viktig förutsättning är att länet får god tillgångpå moderna kommunikationer såväl till och frånÖstersjöländerna som utvecklade transportstråk inomSverige till och från Blekinge.Det är nödvändigt att kraftfulla strukturella insatser görsför att vända utvecklingen i . Det gäller dels attminska beroendet av storföretagen genom satsningar påutveckling av medelstora och små företag inom mångabranscher. Dels att skapa en långsiktig robust och samtidigtdynamisk arbetsmarknad genom strategisk utlokaliseringav statlig verksamhet och satsningar i tjänstesektorn.Särskild vikt måste läggas vid att skapa fler arbetstillfällenför kvinnor.Befolkningsutvecklingen -- arbetskraftstillgångBlekinge har haft en betydandebefolkningsminskning. Förändringar i befolkningensstorlek och ålderssammansättning har betydelse för denekonomiska utvecklingen och de krav som medborgarnaställer på samhället i flera avseenden. Utflyttning av yngremänniskor, särskilt kvinnor, från tillstorstadsregionerna får långsiktiga negativa effekter genomdess påverkan på bland annat könsfördelning,åldersstruktur och barnafödande.Regionalpolitiken och andra politiska beslut har hittillsvarit otillräckliga för att skapa förutsättningar för kvinnoroch ungdomar att stanna kvar i hembygden. Risken är storatt utflyttningarna fortsätter om inte kraftfulla åtgärdersätts in för att motverka detta. I var brist påarbetskraft inte något stort problem utanBlekinge har istället haft en relativt stor arbetslöshet förvissa kategorier. Utöver hög arbetslöshet har lågförvärvsgrad för kvinnor. Den svaga och i vissa delarensidiga arbetsmarknaden bidrar givetvis till den lågaförvärvsgraden, men även brister i tillgången påbarnomsorg och bristfälliga kommunikationer bidrar.Regionalpolitik för kvinnorRegionalpolitikens utformning har missgynnatkvinnorna. Vid redovisningen av olika slags statistik överutvecklingen har man förbisettkönsaspekten. Om man skall leva upp till målsättningen attkvinnor skall ha likvärdig tillgång till arbete, service, kulturoch fritid måste man börja med att beskriva verkligheten.Det regionalpolitiska stödet måste omprioriteras ochunder kommande år gå till kvinnor i större utsträckning,eftersom läget är kritiskt just för kvinnor, särskilt ungakvinnor. Det är kvinnorna som flyttar först. Eftersom denoffentliga sektorn har så stor betydelse för kvinnorna ochderas möjligheter att få arbete borde regionalpolitiskamedel kunna användas till satsningar på offentlig sektorinom utsatta regioner. Det behövs forskning om kvinnor iglesbygden, vilka villkor de lever under och vad som krävsav regionala satsningar. En förutsättning för att människorskall kunna stanna kvar i glesbygden är att den socialaservicen fungerar.Industrins struktur i , med verkstadsindustrinsom dominerande bransch, svag tillväxt inom den offentligaoch privata tjänstesektorn är de främsta skälen till attBlekinge har lägst förvärvsgrad för kvinnor i landet. För attBlekinge skall uppnå den genomsnittliga förvärvsgrad somgäller för kvinnor i hela riket skulle ytterligare 2 000kvinnoarbetstillfällen skapas. Det kan också konstateras attBlekinge efter har den högsta andelenarbetslösa kvinnor i landet.ServicefunktionerI ett övergripande perspektiv är serviceförsörjningen ettviktigt regionalpolitiskt mål.Utbildning. Det finns ettmönster som framträder att utbildningsnivån är lägre i dedelar av landet som behöver regionalpolitiskt stöd. Dennasnedfördelning finns såväl för korttidsutbildade som vidtillgång på högskolestudier. Kompetensutveckling inomhögre utbildning har blivit en allt viktigare förutsättning förregionens utveckling. En jämförelse med övriga delar avlandet visar att är i stort behov av ökadkompetensförsörjning för att klara den nödvändigastrukturomvandlingen av näringslivet. /87 hadelänet 3 årsstudieplatser per 1 000 invånare, vilket kanjämföras med riksgenomsnittet på 17 årsstudieplatser.Genom den nya högskoleutbildningen liggerjämförelsetalet 1990 på cirka 7 årsstudieplatser.För att stärka högskolans roll och betydelse för regionenpågår arbetet för att bilda ett nätverksuniversitet i sydöstraSverige.Järnvägen. Järnvägarna i länet har variteftersatta. Det har inneburit ständigt försämrad turtäthet,restid och komfort vad beträffar persontrafiken.Godstrafiken har gått kraftigt tillbaka och är -- trotsnäringslivets inriktning på varuproduktion -- av ringabetydelse.Bättre kommunikationer är av avgörande betydelse förlänets utveckling. Behovet av snabba och bra förbindelsertill /är stort liksom utökad samverkaninom sydöstra har i den tidigare nämnda''Blekingevisionen'' visat på de restidsvinster som erhållsom kustbanan upprustas till en standard som medger enhastighet av . Restiden mellan ochMalmö skulle exempelvis förkortas och20 minuter . Standardförbättringarna avjärnvägsförbindelserna beräknas ge avsevärdaresandeökningar.Av stort intresse är den ökade arbetspendling som kundekomma till stånd vid upprustning och ökad turtäthet.En ny järnvägssträckning, ''Sydostkustbanan'', frånÖstergötland, längs ostkusten till bör övervägasi ett längre perspektiv. En sådan järnvägsutbyggnad skullekunna få stor betydelse för att stärka utvecklingen i områdetoch bygga ut handelsutbytet med Östeuropa.Regionalpolitiken i strukturomvandlingens tjänstLångtidsutredningen framhåller attstrukturomvandlingen bedöms bli snabb,bland annat mot bakgrund av den ökade integrationen medomvärlden och de åtgärder som kan väntas inom miljö- ochenergipolitiken. I näringslivets kunskapsintensiva delar,bland annat delbranscherna maskin-, elektro- ochinstrumentindustri, bedöms tillväxten kunna bli . Det talar för att behovet av utbildning kommer attöka . Den kapitalintensiva industrinberäknas växa med . Antalet sysselsatta beräknas sjunka. Ökadeinvesteringar inom transport- och kommunikationsområdetär nödvändiga både för att underlätta näringslivets tillväxtsamt av miljöpolitiska skäl, betonar långtidsutredningen.Arbetsmarknadsutskottet uttalade i sitt betänkande1989/90:AU13 sidan 65:Infrastrukturfrågor såsom tex forskning, utbildning,vägar, järnvägar, telekommunikation och energi spelar enavgörande roll inte bara för näringslivets utveckling utanockså för samhällsutvecklingen i stort. Det är därför ocksåutskottets uppfattning att ökade satsningar på dessaområden är av utomordentlig betydelse för framtiden.Regionalpolitiken kräver en mer långsiktig planeringsom ställs mot uppsatta mål. Det krävs rejälastyrmekanismer och radikala tag för att nå målen. Denregionala obalansen har förvärrats trots lokaliserings-och regionalpolitik. Problemen har inte lösts avhögkonjunktur och stora företagsvinster. Resurserna haristället dragits in mot centrum (storstadsområdena) ochbort från periferierna (inland, Bergslagen ochsydöstra ).Sammanfattning och förslag till åtgärderBlekinge län bör prioriteras speciellt eftersom det i vissaavseenden uppvisar liknande problem som Norrlandsinland.Blekinge måste få del av datateknisk industri ochtjänstesektor. Det har pratats om vilka möjligheterdatatekniken ger att spridas i glesbygd, men ingen branschär så koncentrerad. Tekniköverföringen till de periferaregionerna måste gå betydligt snabbare än idag.Högskolan måste byggas ut kvalitativt, tex i form avforskarbyar på miljö- och energiområdet.Vänsterpartiet anser att statliga insatser påenergiområdet har goda möjligheter att kombineramiljöhänsyn med positiva regionala åtgärder. Ett centrumför byggande av vindkraftverk samt en större satsning påhavsbaserad vindkraftproduktion bör kunna bli aktuella.Man kan även se på möjligheten av statligautlokaliseringar till sydöstra måste få del av de nya framtidsinriktadeindustrigrenarna och informationssamhällets nya näringaroch jobb.Andra förslag som vi vill framföra är:att få medel tilllänet för generella åtgärder för att öka intresset för små ochmedelstora företagslokaliseringar,att satsa på utbildningpå korttidsutbildade i en lågkonjunktur,att kustbanan fårmedel för en rejäl upprustning,att ett Östersjöinstitutmed laboratorium förläggs till , Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla .