mot · GE02Jo313 · 1991-01-25 00:00:00 — Utveckling av biobränslen m.m. livsmedelspolitiska beslut kommer att innebärastora förändringar för svenskt jordbruk ochlivsmedelsindustri. I har jordbruket ochlivsmedelsindustrin en stark ställning. Beslutet berör ävensysselsättningen långt utanför den direktalivsmedelsproduktionen.Stora arealer måste tas urlivsmedelsproduktion för att minskaöverskottsproduktionen av främst spannmål. Det rör sig om10--av den totala åkerarealen på ca 2,8 miljonerhektar. För den enskilde lantbrukaren gäller det nu attutnyttja de omställningsmedel som ställts till näringensförfogande. Men det gäller också att snabbt finna lämpligaersättningsodlingar som kan avsättas på marknaden.Utöver odling av vissa nischgrödor och alternativt odladelivsmedel, hjorthägn och extensiva betesmarker medköttproduktion ser vi följande huvudalternativ.SkogsplanteringPå många håll i landet kommer säkerligen en delåkermark att planteras igen med skog. Planttillgången kanhär vara en begränsande faktor. I pågår sedan 1987i samarbete med medsnabbväxande lövträd av olika slag för plantering pååkermark. Ett särskilt bolag har också bildats förproduktion av plantor och rådgivning. Bakom detta stårHushållningssällskapen i , Skogsägare ochSkånska Lantmännen. Skogsindustrin uppges ha ettbetydande intresse för aspved som massaråvara.Ett annat intressant projekt är Institutets förSkogsförbättringsutveckling av odlingsmaterial av ädlalövträd. Denna verksamhet finansieras medbidrag från miljöfond i finansieras annars till lika delar av staten ochskogsbruket. Båda dessa projekt är angelägna och kanytterligare öka skogsproduktionen i . Med de godatillväxtbetingelserna utgör skogsplantering ett alternativ påsämre jordbruksmark även i . Genommyndighetsingrepp får inte en omställning från åker tillskogsmark hindras. Sker detta måste ersättning utgå tillmarkägaren.EnergiskogSedan 1990 pågår försök med energiskogsodling.Hushållningssällskapet i samt organisationenBiosyd har informerat ett antal kommuner om möjlighetenatt använda biobränslen. Energiskog bedöms vara ett av demest konkurrenskraftiga alternativen vid produktion avfastbränsle. Utbyggnaden av naturgas gör det dock svårt attmarknadsföra bioenergi där gasnätet redan finns. Det ärviktigt för framtiden att de olika energislagensmiljöpåverkan beaktas och att energibeskattningenutformas härefter. Härigenom främjas utvecklingen avmiljövänliga energiformer.Jordbruksgrödor som råvara till biobränslenOm det öppna skånska landskapet skall kunnabibehållas, inte bara på de allra bästa slättjordsområdena,måste jordbruksnäringen finna någon form av avsättningför traditionella jordbruksgrödor till annat än livsmedel.Det gäller främst spannmål och oljeväxter.Försök med direkteldning av spannmål har gjorts. Dethar dock rönt kritik, då det ansetts att man i inteskall elda upp livsmedel när många i världen svälter. Vi hardock svårt att förstå att det skulle vara sämre att elda uppspannmål än att plantera energiskog på somsedan eldas upp. Handlingsfriheten ökar om man i ettöverskottsläge använder spannmål för olika energiändamål.Man kan då snabbt föra över produktionen till livsmedel.Det är något svårare om man planterat energiskog.Ett annat alternativ är att använda spannmål företanolframställning där etanolen används som drivmedel.De försök som pågår t.ex. inom SL i medetanoldrivna bussar är positivt. Härigenom kan etanolenutvärderas som drivmedel ur såväl miljösynpunkt som urekonomisk synpunkt.Oljeväxtodlingen skall enligt det livsmedelspolitiskabeslutet bibehållas på oförändrad nivå under enövergångstid av fr.o.m. /92.Odlingen i omfattar ca och häravodlas i . Av odlingen utgöres av höstraps och höstryps. Ur miljösynpunkt ärdet värdefullt med så stora arealer som möjligt av höstsåddagrödor. Höstrapsen är dock den i särsklass bästakvävesamlaren då den tar upp nästan tio gånger så mycketkväve som höstvetet gör. Risken för kväveläckage tillvattendragen minskas härmed. De skönhetsupplevelsersom blommande rapsfält ger och försommarenär också positiva om än icke ekonomiskt mätbara.Det är angeläget att oljeväxtodlingen kan bibehållasöven efter övergångstiden på nuvarande nivå. Genom ettgott samarbete mellan odlarna och deras organisation,växtförädlare, bearbetnings- och livsmedelsindustri ochanimalproducenter har oljeväxtodlingen utvecklats på ettföredömligt sätt.Av oljeväxtfröet får man inte bara livsmedelsolja förmargarin och matolja, utan även proteinfoder till såvälnötkreatur som svin och fjäderfä. harrapsfodret fått en nästan fördubblad andel av den svenskafodermarknaden. De nya s.k. dubbellåga höstrapssorternasom introducerades med kort varsel har redananvänts till av den höstsådda arealen 1990.Genom att odlarna snabbt lyssnade till de nya signalernafrån marknaden, trots att någon längre prövning av de tyskasorterna inte gjorts i , har konkurrenskraften förodlingen ytterligare stärkts.Men oljeväxterna kan användas till annat än livsmedeloch djurfoder. används rapsolja som ersättningtill mineralolja. Det gäller t.ex. till smörjolja, hydrauloljaoch skärvätskor. Fördelen är bl.a. den kortarenedbrytningstiden i naturen. Därmed skonas flora ochfauna. Ett nytt användningsområde för rapsolja är sombränsle i dieselmotorer. har man haft problem medatt motorerna koksat igen. finns olika lösningar föratt undanröja dessa problem bl.a. genom den förvegetabilisk olja konstruerade Elsbettmotorn. Malmöhusläns startar nu ett projekt med stöd avlandstingets miljöfond för att prova rapsolja som drivmedeli ett fordon. Försöket omfattar även etanol som drivmedeli traktorer.Nyligen har Miljödelegationen för sin utredning Miljön i (SOU1990:93). Där sägs att minskade utsläpp från trafiken utgören viktig åtgärd för att minska luftföroreningarna. Ensatsning på biobränslen bör därför ligga i linje medmiljödelegationens önskemål. Vi ser försöket med rapsoljasom drivmedel som ett viktigt projekt.Samordning miljöpåverkan -- energibeskattningFör jordbruket är det av avgörande betydelse att kunnautnyttja överbliven för energiproduktion av olikaslag. En förutsättning är att en sådan satsning långsiktigtkan konkurrera på marknaden. De miljömässiga fördelarnamåste vägas in i detta sammanhang. Beskattningen måste tahänsyn till olika energislags miljöpåverkan. Genom attsatsa på utveckling av olika biobränslen kan riksdagensbeslut om ett koldioxidtak lättare hållas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av skogsodling pååkermark och förädling av ädla lövträd,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av olika slag avbiobränslen.1]