mot · GE02A809 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är därför synnerligen viktigt attarbetskravet noggrant analyseras vid arbetsvärdering för attinsatsen skall kunna mätas på ett rättvist sätt.10.3 Årsplan för jämställdhetDe svenska arbetsgivare som har kollektivavtal, det villsäga av arbetsmarknaden, har tidigarekunnat avstå från årlig jämställdhetsplan genom att hänvisatill kollektivavtalet. Detta synes inte vara möjligt i de flestaEG-länder och kommer sannolikt att ändras även här. Dockkommer inte arbetsgivarna, såsom i att tvingasinsända dessa planer för kontroll och efterlevnad, omregerigen väljer den balanserade position som aviserats. Viförordar en EG-anpassning av den svenskajämställdhetslagen som skulle ge svenska kvinnor bättreskydd i jämställdhetsfrågor.10.4 PensionerSvenska kvinnors pensionssituation är avsevärt sämre änmännens, precis som i de flesta andra länder. Situationenhar inte förändrats påtagligt, trots kvinnors inträde påarbetsmarknaden. Detta grundar sig på att kvinnor underlång tid ofta arbetar deltid och i andra fall på att de inte fårihop de nödvändiga 30 åren. Bland de nya tecknarna av nyaprivata pensionsförsäkringar har kvinnor varit i majoritetde . Denna sparform har dock drabbats av en15 procentig avkastningsskatt, vilket försämrar möjlighetenför dagens kvinnor att spara till en trygg ålderdom jämförtmed tidigare generationers. Inte minst för kvinnornas skullbör denna skatt avskaffas. Det krävs många nya åtgärderför att frigöra viljan till penionssparande. måsteATP-systemet anpassas till den ekonomiska verkligheten.Fostran av barn ger i vissa andra länder bättre pensionän i . I och finns till exempelmöjlighet att räkna pensionstid för vård av barn under sjuår. En motsvarande rätt för svenska kvinnor, som deborgerliga länge krävt, skulle påtagligt höja pensionen förmånga svenska kvinnor som inte får ihop de nödvändiga 30åren för full pension. En sådan rätt skulle kunna räknasautomatiskt i samband med att RSV och RFV fastställerpensionspoängen för året. Kvinnors pensionssituation är ettområde där europeiska kvinnor skulle kunna ge varandrastor hjälp.11. KarriärerTrots det stora svenska kvinnliga deltagandet påarbetsmarknaden toppas endast ett börsföretag av enkvinna. I till exempel är det fler, men däraccepteras på ett annat sätt än hos oss att det krävs hjälp föratt hinna klara både karriär och stor familj och att dennahjälp måste kunna finansieras av familjerna. bör idetta avseende ta intryck av den hänsyn till realiteterna idetta avseende som finns i flera europeiska lagstiftningar.11.1 MytbildningFörutom den direkta jämställdhetslagstiftningen utgårsvensk lagstiftning, i större utsträckning än på andra håll,från att kvinnor och män är jämställda trots att de ''de facto''inte är det. Detta riskerar att cementera könsorättvisor, attgöra lagstiftningen ''könsblind''. Ett sådant synsätt ärfrämmande för EG-rätten, där man konstaterar attorättvisor finns och koncentrerar sig på att vidta åtgärdermot dem. Därmed inte sagt att alla problem avskaffas medett drag. Viktigt är dock att erkänna problemen som mangör inom EG. Det är då också lättare att finna lämpligalösningar. En mytbildning som grundar sig på att det ärmöjligt att ta fullt föräldraansvar för en stor barnaskara ochfamilj, som en topprestation utförs påarbetsmarknaden, snarare stjälper än hjälper kvinnorna. Iflera andra länder erkänner man att detta stora ansvarkräver hjälp och lagstiftar därefter. När arbetskravet inteerkänns riskerar prestationen att nedvärderas.Fostrargärningen måste få ett större erkännande ochbefintliga könsorättvisor påvisas och erkänns.11.2 Förvärvsarbetar -- men blir inte cheferSvenska kvinnor förvärvsarbetar i mycket högutsträckning när barnen är små. konstateraropinionsinstitutet att majoriteten svenskakvinnor skulle vilja ta hand om sina små barn själva. Därtillhar de en ganska negativ syn på sin egen insats påarbetsmarknaden, genom att de i större utsträckning än påandra håll ser arbetet endast som ett sätt att hämta pengar.Trots den höga förvärvsfrekvensen är det tunnsått medkvinnor i näringslivets topp. Kvinnorna synes nå upp tillmellanchefsnivå innan de slår i det så kalla de glastaket. Detär något bättre på den offentliga sidan. EG synes inte såenhetligt i dessa avseenden. Medvetenheten inomkommissionen att få kvinnor på toppnivå är dock stor. Dettadrar med sig kvinnor på lägre nivåer, något som bordeuppmärksammas mer även hos oss. Systemet med enmentor/stödperson bör på frivillig bas prövas i störreutsträckning.11.3 Politisk representationSverige ligger på en tätposition när det gäller kvinnligpolitisk representativitet. Den bör vi bevara och vara stoltaöver. Det går visserligen framåt för kvinnorna i denationella parlamenten i , men i olika takt.Spanien har satsat hårt på att snabbt få fram kvinnor, påandra håll har det gått långsammare. Alla länder ligger dockefter oss, de flesta långt efter. Vid en EG-jämförelse harSverige på denna punkt en stark föredömlig position som vibör slå vakt om.11.3.1 ValsystemenEn påverkande faktor är valsystemens utformning. Hurstark denna faktor är i olika länder tvista de lärde om, mendet kan konstateras att majoritetsval visat sig missgynnakvinnor, sannolikt beroende på de olika värdeskalor medvilka män och kvinnor mäts. Dessa finns internationelltbelagda. Det är oerhört väsentligt att ett nytt framtidavalsystem i vårt land inte utformas så attkvinnorepresentationen minskar på grund av attvalsystemet kommer att missgynna kvinnor. Denna debattfinns i , där det visat sig hartnär omöjligt förkvinnor att komma in på den proportionella listan, om deinte först vunnit en majoritetsvalkrets, ofta med dåligaodds. Valsystemens effekt på den politiskakvinnorepresentationen är sannolikt ett område därkvinnorna, och samhället, har allt att vinna på ett nära EG-samarbete. Här finns anledning att studera denstatsvetenskapliga forskningen inom länder medmajoritetsvalsystem. kan konstateras att Sverigestår sig väl vad gäller kvinnoforskning. Systemets effekterpå den kvinnliga representationen måste belysas ochuppmärksammas i högre utsträckning.12. Fruktbart utbyteEtt ökat utbyte mellan kvinnor i olika länder bör kunnahjälpa kvinnorna att komma fortare fram när det gäller attnå ett samhälle med lika möjligheter för män och kvinnor.Sverige har här mycket att ge andra länder, men vi har ocksåen hel del att lära. Går vi till exempel utanför den direktbindande EG-rätten finner vi en hel del nätverk, som sysslarmed frågor som är intressanta ur svensk synvinkel, tillexempel hur man skall få män att bidra mera till det osynligaarbetet. När det gäller rättshjälp vid bodelning har svenskakvinnor ett avsevärt sämre läge än kvinnorna i . På denna punkt krävs en förbättring. Rättshjälpbör ges i hela bodelningsprocessen även i vårt land.Ett annat område som verkligen finns anledning att seöver i vårt land ur jämställdhetssynpunkt ärsambeskattningen av förmögenhet. En person utanförmögenhet (ofta kvinna) som arbetar och sparar kanproportionellt sett drabbas mer av den svenskasambeskattningen av förmögenhet än den som harförmögenhet (ofta man) gör. Procentandelen på hennesförmögenhetsskatt höjs på hennes eget lilla sparande (honhar ofta lägre förvärvsinkomst) om hon är gift med en manmed kapital. Vid en skilsmässa kan han ta med sig hela denförmögenhet, för vilken hon under ett långt liv betalatförhöjd förmögenhetsskatt, såvida det finnsäktenskapsförord. Äktenskapsförord förekommer intealltför sällan i äktenskap där ena parten har förmögenhet.Sambeskattning av förmögenhet kan således drabbakvinnor negativt ur jämställdhetssynpunkt. I de flesta (i 7 av 12) tas ingen förmögenhetsskatt ut, något somstimulerar sparandet och sparsamhet, inte sällan en kvinnligegenskap. Stimulansen för sparande måste öka även i vårtland inte minst för att öka möjligheten för kvinnor att skapaen ekonomisk trygghet och en tryggare ålderdom.13. DynamikViktigt är att lyfta blicken. Allt kommer inte att förbli iSverige som det är . Det handlar om vilket Europavi kommer att leva i om fem, tio och . Situationen iEG är inte något en gång för alla givet. Tvärtom pågår dären förändringsprocess som går minst lika fort som hos oss.EG utvecklas så snabbt att när denna motion behandlas iriksdagen kommer mycket nytt att ha hänt. Här kan endastskildras det aktuella läget . Nya projekt ochåtgärder växer fram i snabb takt och det är sannolikt attåtgärderna successivt får effekt och kraftigt påskyndarutvecklingen mot ökad jämställdhet inom EG-länderna.Vid bedömningen av situationen i EG är det angeläget attha i minnet att processen gått olika långt i olika länder, attdet inte finns någon ''EG-jämställdhet'', utan att dethandlar om 12 länder med olika förhållanden på olikaområden.14. RespektJämställdhet handlar om respekten för kvinnan. Dethandlar inte bara om kvinnans insats på arbetsmarknaden,utan även om det värde hennes insats tillmäts i den totalasamhällsbilden. Det så kallade osynliga arbetet, arbetet iden lilla världen med bland annat den väsentligafostrarrollen tillmäts olika värde i olika kulturer. Kvinnorsvälfärd påverkas av om det finns faktisk möjlighet att väljai det svåra dilemmat barn/yrkesliv, om det överhuvud tagetär möjligt att enligt egna önskemål förena ett aktivtansvarstagande föräldraskap med önskad yrkesverksamhet.Jämställdhetsåtgärder gör inte kvinnor och män omedelbartjämställda, men det driver på utvecklingen ikönsutjämnande riktning. I EG, precis som i ,handlar det ytterst om ett tålmodigt arbete som syftar tillattitydförändringar som leder till ökad respekt för kvinnanoch hennes arbetsinsats.Vi har här velat redovisa vår syn i dessa frågor motbakgrund av det förberedande arbete på ett svensktmedlemskap i som måste ske. Vi har här velat betonade förhållanden som råder när det gäller kvinnans ställningpå olika områden. Vi förutsätter att regeringen lägger viktvid att såväl försvara som förbättra den jämställdhet som viuppnått i vårt land och att internationellt verka för sammamål i det kommande EG-samarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännanödvändigheten av att regeringen i det pågåendeförberedelsearbetet till ett EG-medlemskap särskilt beaktarkvinnornas situation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informationen om EGsjämställdhetsarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effekten för kvinnorna av dåligsamhällsekonomi,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattetrycket och den offentligasektorn,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en svensk EG-anpassning vadgäller beslutsnivåer,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av EG-samarbete vadgäller terroristbekämpning,2]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om EGs betydelse för kvinnornasarbetsmarknad,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de utbildningsmöjligheter ettEG-medlemskap erbjuder,[att hos regeringen begär förslag om avdrag tillbarntillsynskostnader,3][att hos regeringen begär förslag tillbarnomsorgsstöd som är oberoende avbarnomsorgsform,4]7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prestationens betydelse vidarbetsvärdering,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en EG-anpassning av densvenska jämställdhetslagen,[att hos regeringen begär förslag som stärkerkvinnors pensionssituation i enlighet med vad som anförts imotionen,5][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om erkännande avfostrargärningen,5]9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska kvinnors politiskarepresentation samt om värdet av erfarenhetsutbyte medEG-länderna vad gäller valsystemets betydelse för kvinnligpolitisk representation.