mot · GE02Sf52 · 1991-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:181 Sjuklön, m.m. PropositionenI propositionen föreslås att en sjuklön/arbetsgivarperiodom skall införas fr.o.m. ienlighet med beslut i december 1990.Sjuklönen skall vara ien sjukperiod och resten av perioden. Fr.o.m.åttonde dagen krävs läkarintyg.Propositionen utgår från att parterna påarbetsmarknaden anpassar avtalen till den utformning somen lagstiftning om sjuklön får för att likabehandling avgrupper på arbetsmarknaden ska ske.En s.k. sjuklönegaranti föreslås, vilket innebär attförsäkringskassan utbetalar sjukersättning efter sammaregler som om tvist uppstår mellan arbetsgivare ocharbetstagare huruvida den anställde är sjuk eller inte.Arbetstagare som på grund av sjukdom kan antaskomma att vara borta från arbetet i särskilt stor omfattningkan efter ansökan hos få 90 procentsersättning med rätt för arbetsgivaren attfå ersättning från för sjuklönekostnaden.För småföretag införs en möjlighet att hosförsäkringskassan försäkra sig för sjuklönekostnader upptill 60 basbelopp.Arbetsgivaravgiften föreslås sänkt från 10,1 till 8,2procent.BakgrundKostnaderna för sjukförsäkringen har ökatexplosionsartat -- från ca 23 miljarder kronorår 1983 till ca år 1990.Moderata samlingspartiet har föreslagit enarbetsgivarperiod för att skapa incitament för att förbättraarbetsmiljön i företagen samt åtgärder för att hejdakostnadsutvecklingen inom sjukförsäkringen, ökaproduktiviteten och minska ''friskfrånvaron''.En sjuklöneperiod innebär enligt vår uppfattning ettförstärkt arbetsgivaransvar för de anställdas hälsa, enrättvisare kompensation för inkomstförluster, förbättrademöjligheter till rehabilitering och en minskad administrativbelastning på försäkringskassorna.I 1988/budgetproposition och finansplan framhöllregeringen nödvändigheten av besparingar isocialförsäkringssystemen. Trots detta och trots attmoderata samlingspartiet föreslagit konkretabesparingsåtgärder förmådde inte regeringen förrän den 8november 1990 -- som en del av ett krispaket -- att läggafram några mer betydande besparingsförslag.Moderata samlingspartiet beklagade att regeringenfrångått sitt tidigare förslag om en sjuklöneperiod utan attnågot egentligt motiv för denna ändrade inställning angavs.Efter utskottsbehandlingen av propositionen beslutaderiksdagen bland annat att:En sjuklöneperiod skulleinföras senast fr.o.m. den 1 januari 1992Kompensationsnivån inom sjukpenningförsäkringen skallvara de tre första dagarnaKompensationsnivån därefter skall vara t.o.m.90:e dagen och fr.o.m. den 91:a dagen.Vidare beslutades att den som lider av sådan sjukdomsom kan antas medföra ett antal sjukperioder skulle kunnafå ersättning medrestriktiv tillämpning.De nya ersättningsreglerna inom sjukförsäkringenträdde i kraft . Antalet sjukanmälningar harsedan dess gått ned med i genomsnitt i helalandet.Föreliggande proposition kan sägas vara ett''beställningsarbete'' från riksdagsmajoritetens sida.Som en följd av beslut tillsatte regeringen dens.k. sjuklönekommittén, vars arbete delvis ligger till grundför propositionen.FörslagVi uttrycker vår tillfredsställelse över att ett förslag omsjuklön äntligen föreläggs riksdagen.Vi föreslår emellertid en del förändringar i förhållandetill propositionen.4.1. SjuklöneperiodPropositionen föreslår att arbetsgivaren ges ettlagstadgat ansvar för att utge ersättning till en arbetstagarei form av sjuklön med avseende på de första fjorton dagarnaav ett sjukfall (sjuklöneperiod). Om detta råder enighet.Det kan emellertid ifrågasättas om det inte borde finnas ensammanläggningsregel på t.ex. . D.v.s. om denanställde insjuknar på nytt bör de nyasjukdagarna läggas ihop med sjukdagarna i den tidigareperioden. Avsaknaden av en sådan regel kan ha ickeönskvärda effekter från rehabiliteringssynpunkt.Arbetsgivaren kan avråda den anställde att komma tillbakaså snart som möjligt efter en 14-dagarsperiod, eftersomarbetsgivaren kan riskera att genast få betala sjuklön för enny arbetsgivarperiod.I propositionen föreslås att sjuklön skall utgå även för tiddå arbetstagaren vistas utomlands. Detta innebär enskärpning i förhållande till nuläget ( 3 kap. 25 paragr. 1 st.eAFL), vilket delvis kommenterats av lagrådet. Detresonemang som förs i propositionen -- liksom tidigare isjuklönekommittén -- är mest tillämpligt på EFTA- och . Orsaken till att regeln infördes i AFL var attförsäkringskassan inte hade möjlighet att kontrollera ellerfå hjälp med att kontrollera försäkrade som befann sig iicke-konventionsländer. Samma svårigheter torde föreliggaför arbetsgivare. Skyldighet att utge sjuklön vid vistelseutomlands bör endast gälla när arbetstagaren befinner sig iett konventionsland. Propositionens förslag skulle kunnaleda till att arbetsgivare inte vågar anställa utlänningar.4.3 KvalifikationsreglerVi delar uppfattningen att en viss kvalifikationstid börfinnas för rätt till sjuklön.I propositionen förs ett resonemang om att anställningarsom är avsedda att vara än en månad inte underalla omständigheter bör omfattas av sjuklönesystemet.Därför föreslås att dessa korttidsanställda skall omfattas avsystemet om de tillträtt anställningen och därefter varitanställda av 14 dagar.Den föreslagna regeln kan komma att medföra ickeönskvärda effekter för korttidsanställda, t.ex.skolungdomar. Att godta en anställning kaninnebära att arbetsgivaren måste betala sjuklön efter 15dagar om den anställde infunnit sig på arbetsplatsen denförsta dagen men blivit sjuk och varit borta ,därefter återkommit den men sedan blivit sjukigen.Vi föreslår därför att skall utbetalaersättning vid tillfälliga anställningar under en månad.4.4. Sjuklönens storlek m.m.Propositionen föreslår sjuklön i enlighet med det beslutsom gäller fr.o.m. . Mot detta är intet atterinra.Enligt propositionen bör principen vid bestämmande avsjuklöneunderlaget vara att ''detta skall ge en så riktig bildsom möjligt av det inkomstbortfall som arbetstagaren gör ianställningsförhållandet när ett sjukdomsfall inträffar''.Sjuklön skall således inte baseras på anställningsförmåner,exempelvis i form av fri bil, som inte går förlorade isamband med sjukdom, eller på ersättning som avser atttäcka kostnader som den anställde har endast när hanarbetar.Vi delar denna uppfattning och vill framhålla attförsäkringskassan bör basera sjukersättningen på sammaberäkningsgrund.Det pågår f.n. en översyn av reglerna omsjukpenninggrundande inkomst, varvid det enligtuppdraget skyndsamt bör övervägas att avskaffaförhandsregistrering av sjukpenninggrundande inkomst(SGI).Vi föreslår att regeringen framlägger förslag ienlighet med vad ovan anförts.4.7. Anmälnings- och uppgiftsskyldigheten förarbetsgivareEnligt propositionen skall arbetsgivaren tillförsäkringskassan anmäla sjukdomsfall som har gett rätt tillsjuklön, om sjukfallet fortsätter efter sjuklöneperiodensutgång. Denna anmälan skall göras frånsjuklöneperiodens slut. Om detta är intet att erinra.Propositionen föreslår emellertid att arbetsgivaren skalllämna skriftlig uppgift till omsjukdomsfall som har gett rätt till sjuklön men avslutatsinom sjuklöneperioden. Sådana uppgifter skall lämnassenast vid utgången av den kalendermånad som följer efterden under vilken sjuklöneperioden löpte ut.Sjuklönekommittén förordade att uppgiftslämnandet omsjukfall inte skulle få leda till en betungande administrationför arbetsgivaren och detta sägs också i propositionen.I en gemensam reservation till sjuklönekommittén avledamöterna från och liberalernaavslogs kravet på uppgiftslämnande beträffande alla kortasjukfall. Kommittén hade bland annat hänvisat till arbetetmed FAS 90 och de lokala sjukförsäkringsregister somutreds. Kommittén redovisade bland annat att uppgifternaskulle lämnas i skriftlig form för att kunna bearbetas genoms.k. optisk läsning eller med hjälp av saknar sådan utrustning, varförverket tvingas anlita organ utanförförsäkringsadministrationen för att klarauppgiftslämnandet.Enligt propositionen skall uppgifter inte kunna lämnasdirekt till privat juridisk person (servicebyrå ellerliknande), men myndigheten kan mycket väl anlita en sådanjuridisk person för optisk läsning.I proposition 1990/91:141 om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning föreslås att enrehabiliteringsutredning bör komma till stånd genomarbetsgivarens försorg när den anställde har varit helt ellerdelvis frånvarande från sitt arbete på grund av sjukdom merän . Det bör också enligt propositionen ställaskrav på att en rehabiliteringsutredning skall göras avarbetsgivaren om den anställde haft stor frånvaro i form avkorta sjukdomsperioder. En rehabiliteringsutredning skallenligt propositionen tillställas senast åttaveckor efter sjukanmälningen eller den anställdes begäranom rehabiliteringsutredning.Vi finner att denna form av uppgiftslämnande mycketväl fyller de behov som kan efterfråga.För att tillgodose andra typer av krav på information ochstatistik över korta sjukfall anser vi att stickprov mycket välkan göras på olika grupper inom exempelvis vissa branschereller för att följa upp och kartlägga kvinnors ohälsa.Undersökningar av AKU-modell är också möjliga att göraom behov av information föreligger.Utöver de rehabiliteringsskäl som anförs har intenärmare motiverats behovet av statistik över alla kortasjukfall. Med hänvisning till de krav som bland annatfastställts i propositionen om rehabilitering anser vi inte attytterligare krav på uppgiftslämnande beträffande alla kortasjukfall kan bidra till en snabbare och bättre rehabilitering,varför propositionens förslag avslås.4.10 Ersättning från vid tvist omsjuklönEn s.k. sjuklönegaranti föreslås som skydd förarbetstagaren om tvist uppkommit om rätt till sjuklön ochdär tvisten gäller frågan om arbetsförmågans nedsättning.Försäkringskassan träder då in i stället för arbetsgivaren.När det gäller tvist huruvida ett anställningsförhållandeförelegat, om sjuklönens storlek är rätt beräknad och iliknande frågor tillämpas ordningen för arbetstvister icivilrättslig ordning.Vi biträder dessa förslag, inte minst på grundval averfarenheterna från , där det visat sig att liknanderegler behövt tillämpas i ganska ringa omfattning.Vi föreslår att innan ersättningutbetalas i samtliga fall inhämtar yttranden frånarbetsgivaren.4.11. Försäkringsmöjlighet för små företagPropositionen föreslår att det införs en möjlighet försmåföretag med en lönesumma motsvarande 60 basbelopp,vilket är cirka 10 anställda, att hos försäkringskassanförsäkra sig för kostnader över en viss nivå som följer avskyldigheten att betala ut sjuklön.I normalfallet torde regeringens bedömning om attgränsen för möjlighet till försäkring till 60 basbelopp varatillräckligt. Vi menar dock att det skall vara möjligt även förandra företag med en något högre lönesumma att tecknadenna försäkring, hos antingen eller hosenskilda försäkringsbolag.6.2 Ändring av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringenPropositionen föreslår att arbetsgivaravgiften tillsjukförsäkringen sänks från avavgiftsunderlaget till av samma underlag,d.v.s. en sänkning med 1,9 procentenheter.Sjuklönekommittén uttalade enhälligt att ''arbetsgivarnasom grupp skall kompenseras med sänkta socialavgifter såatt sjuklönereformen blir kostnadsneutral''.Regeringens förslag synes utgå från att kostnaden försjukskrivningar minskat med i genomsnitt sedanden , då kompensationsnivån sänktes. Baseratpå dessa förhållanden torde införandet av enarbetsgivarperiod innebära en sänkning av 1,9procentenheter för att uppnå kostnadsneutraliteten.Vi vill emellertid betona nödvändigheten av en effektivuppföljning av sänkningen från regeringens sida blandannat för att kontrollera att kostnadsneutraliteten uppnåttsoch förutsätter att regeringen om så skulle visa sig varabefogat återkommer med förslag om ytterligaresänkning av avgiften.8. Specialmotivering 8.1 Förslaget till lag om sjuklönEnligt förslaget är arbetsgivare skyldig att betala sjuklönäven under konflikttid om en arbetstagare insjuknar innanstrejk eller lock-out bryter ut. Vi finner detta någotegendomligt, eftersom avsikten med konfliktåtgärder är atttillfoga motparten skada. Konfliktåtgärden bör i detta fallenligt vår mening ta över. Med hänvisning till tidigareerfarenheter av att sjukförsäkringen använts som''konfliktvapen'' föreligger annars en risk för''massjukskrivningar''.Regressrätten för utbetald sjuklönI förslaget till Lag om sjuklön kan arbetsgivare undervissa betingelser få rätt till ersättning från sjukförsäkringenför utgiven sjuklön. Det gäller t.ex. om arbetstagare liderav sjukdom som kan antas medföra ett större antalsjukperioder med rätt till sjuklön under entolvmånadersperiod.Det finns dock en speciell situation, som inteuppmärksammats -- och som ligger utanför Lagen omallmän försäkring -- nämligen de fall när en person skadatsav annan person så att sjukdom eller skada uppstått. Enperson blir t.ex. rånad och nedslagen på sin fritid.Vederbörande blir sjukskriven och arbetsgivaren betalarsjuklön.I sådana fall bör enligt vår uppfattning regressrättgentemot tredje man för utgiven sjuklön föreligga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar om en sammanläggningsregelinom sjuklöneperioden i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt sjuklön vid vistelse utomlands bör gälla vistelse ikonventionsländer,3. att beslutar att skallutbetala sjukersättning vid tillfälliga anställningar under enmånad,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt förslag om avskaffande av SGI-registrering börföreläggas ,5. att avslår propositionens förslag vad gällerrapportering av korta sjukfall i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet också för företag medhögre lönesumma än motsvarande 60 basbelopp att utöverhos enskilt försäkringsbolag teckna försäkring hosförsäkringskassan,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt som regel bör inhämta yttrande frånarbetsgivaren inför utbetalning av s.k. sjuklönegaranti,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en uppföljning av sänkningen avarbetsgivaravgiften,9. att avslår förslaget om att sjuklön skallutbetalas även under konflikt i enlighet med vad somanförts i motionen,10. att beslutar om regressrätt för utgivensjuklön i enlighet med vad som anförts i motionen.