mot · GE02U616 · 1991-01-25 00:00:00 — , EFTA, EG och InledningI fattade beslut om att öppnadörren för en svensk ansökan om medlemskap i byggde sitt beslut på föreställningen om att detnya skedet i historia skulle präglas av avspänning,fred, säkerhet och respekt för den nationellasjälvbestämmanderätten. Ett skede i vilketförutsättningarna för alliansfrihet ochneutralitetspolitik kraftigt förändrats.Riksdagsmajoriteten gjorde dock ingen djupare analysav säkerhetsproblemen i -- trots de växandenationella motsättningarna i Östeuropa.Säkerhetsproblematiken och krigsrisken i omvärldanalyserades inte alls -- trots den pågående konflikten iMellersta Östern.Det är en allvarlig missbedömning att frånse dennaomvärld. Konfliktriskerna ingår i förutsättningarna för vårtlands neutralitetspolitik.Folken i har under olika skeenden av historienlyckats tillkämpa sig värdefulla demokratiska fri- ochrättigheter. senast ledde de, med något undantag,fredliga folkliga resningarna i till en snabbpolitisk utveckling och demokratisering.Enpartisystemen har brutits ned.Kommandoekonomierna ersätts i varierande takt med mermarknadsstyrd ekonomi. Kraven på nationellt självstyreväxer sig starkt. Folken vill själva bestämma över sinaländer och deras naturresurser.De stora ekonomiska och politiska förändringarna iÖsteuropa leder dock till växande sociala problem, ökandearbetslöshet och fattigdom. Starka nationalistiskaströmningar har lett till starka spänningar inom olika stater.Särskilt oroande är situationen i de baltiska staterna därden sovjetiska centralmaktens militär begårallvarliga övergrepp. Oförmågan att tillmötesgå de baltiskafolkens frihetssträvan kan leda till att betydandekonfliktrisker permanentas i vårt närområde. I januari 1991tycks utvecklingen i återgå mot auktoritärtstyre och det är uppenbart att armén får ett allt störreinflytande i styrandet av staten.De europeiska folkens historiska chans att skapa ettdemokratiskt, rättvist och fredligt hotas inte bara avkortsiktig stormaktspolitik utan också av de transnationellabolagens växande makt över och resten av världen.Den kapitalistiska världsordningen har en tendensatt forma sig kring tre olika geografiska maktcentra. Ettdollarcentrum kring och , ett yencentrumkring och NIC-länderna och ett tredje centrum iVästeuropa med EG som central stormakt med ECU somvaluta.Det är uppenbart att EG utvecklas mot en centralistiskpolitisk och ekonomisk union. En union där utrikes-/säkerhetspolitik och sannolikt också försvarspolitikkommer att bli gemensam. Ett förenta staterstarkt dominerat av det transnationella kapitalet kankomma att skapas.Vänsterpartiet vill delta i och stimulera kampen för ettfolkens som präglas av demokrati, social rättvisaoch progressiv miljöpolitik. Den kampen riktar sig i höggrad mot det transnationella kapitalet. Vi anser att denkampen bäst förs utan ett svenskt medlemskap i säkerhetspolitiska utvecklingen i världen, strävaninom EG mot en gemensam försvarspolitik ochriksdagsmajoritetens otillräckliga analys avförutsättningarna för fortsatt svensk neutralitetspolitik ärtre viktiga skäl för att begär att regeringen tillsvidare ej behandlar frågan om ansökan om medlemskap iEG.Ja till demokrati, generell välfärd och politisksjälvständighetVänsterpartiet anser att den politiska demokratin ochde medborgerliga fri- och rättigheterna är omistliga delar iett samhällsbygge.Demokratin måste fördjupas. Olika decentraliserandeåtgärder kan bidra till detta. Människor måste ges störremöjligheter att kunna påverka sitt liv också direkt påarbetsplatsen, i skolan och i bostadsområdet.Demokratin måste utvidgas till alla delar avsamhällslivet. Därför är det nödvändigt att bryta denekonomiska maktkoncentrationen. Folken ska självabestämma över sina länder och deras naturresurser.I de utvecklade västeuropeiska staterna finns en långtradition av politisk demokrati och medborgerliga fri- ochrättigheter. Utveckling av EG till en politisk union lederdock till ökad centralism och mindre demokrati.EG-systemet är inte demokratiskt. EGsministerrådsmöten liksom kommissionens möten är slutnaoch protokollen är hemligstämplade. Väljarna kan intekontrollera hur enskilda ministrar röstar i ministerrådet,som är EGs lagstiftande församling.Inom EG-unionen har inga direkt folkvalda, vare sig iEG-parlamentet eller i de nationella parlamenten rätt attutarbeta förslag till lagar, skatter och regler för unionen.Det har endast den 17 personer starka har stor makt att besluta. Den tolkarEGs lagar. Till skillnad från en svensk domstol handlar dethär om en överstatlig politisk författningsdomstol.EG skiljer sig principiellt från alla andra internationellaorganisationer genom sin specifika överstatlighet. När EGbeslutat om en förordning upphävs automatiskt nationelllag och beslutet är direkt bindande för EG-unionens länder,företag och enskilda medborgare.EG torde vara den enda internationella organisationsom kan tvinga medlemsländer att exempelvis föra en sämrehälso- och miljöpolitik än vad ett medlemsland självt vill.Till exempel har tvingats upphöra med märkningav skadliga lösningsmedel samt tvingats korta ner sin lista --byggd på WHOs rekommendationer -- övercancerframkallande ämnen. Detta beslut har EG fattat medmotiveringen att den tidigare danskakemikalielagstiftningen var ett tekniskt handelshinder.Antalet EG-lagar har ökat kraftigt -- från 10 000 sidor lagtext till 80 000 sidor. EG beslutar överstatligt om det mesta, alltfrån konsistensen i sylt och snus till om enskilda länder skages rätt att betala ut regionalpolitiskt stöd.Starkt inflytande över alla EG-beslut har detransnationella företagen, särskilt 46 män samlade ipåtryckargruppen ''round table of industrialists''.EG avser att 1993 bilda en ekonomisk och politisk uniondär makten centraliseras till de odemokratiska EG-organeni . ordförande det på följande sätt 1988:Det blir en chock för medlemmarna i de nationellaparlamenten när det går upp för dem att inom dekommande tio åren kommer av all ekonomisk,social och skatteteknisk lagstiftning från EG och inte frånde lagstiftande församlingarna i medlemsländerna.EG-unionen kan bli en superstat -- ett Västeuropasförenta stater. Enskilda medlemsländer förvandlas tilldelstater, som kanske får mindre att säga till om ändelstaterna i USA.Vänsterpartiet försvarar den gemensamma sektoroch det välfärdssystem som byggts upp i vårt land. Ettvälfärdssystem som är generellt för alla medborgare ochbygger på ett högt skatteuttag.EG-unionen har för avsikt att harmonisera skatterna i deolika medlemsländerna. För del skulle ettmedlemskap i därmed innebära ettskattebortfall på uppskattningsvis 60--80 miljarder kronor.Det leder till det generella välfärdssystemets sammanbrottoch kraftiga nedskärningar inom den gemensamma sektorn.Kvinnorna skulle drabbas särskilt hårt.Ett svenskt uppgående i EG-unionen innebär att beslutom regionalpolitiskt stöd måste anmälas och godkännas avEGkommissionen. Kriterierna för stödet utgår frånregionernas medelinkomst per capita och arbetslöshetensomfattning. Att folk bor glest, som i vissa svenska ochnorska regioner, ingår inte i kriterierna.Vänsterpartiet försvarar rätt att så långt detär möjligt självt bestämma över sin ekonomiskautveckling. Världsekonomins internationalisering hardock kringskurit enskilda länders valmöjligheter. 30procent av världens handel sker genom de transnationellabolagens egna kanaler.Sveriges nationella suveränitet är således redan idagbegränsad. Men med ett medlemskap i den nästan helt, eftersom vårt land då kanförvandlas till en delstat. För är försvaret avlandets politiska självständighet avgörande.Vänsterpartiet menar att demokratin kan utvecklasbäst om vi försvarar den nationella suveränitet vifortfarande förfogar över, om vi slår vakt om det generellavälfärdssystemet och om vi vidgar det folkliga inflytandetöver såväl den politiska som den ekonomiska sfären isamhället. Därför motsätter vi oss ett svenskt EG-medlemskap.Ja till goda handelsförbindelser med EGVänsterpartiet anser att ska fortsätta attutveckla goda handelsförbindelser med EG.1988 beslöt -- med endast vårt partis rösteremot -- att harmonisera svensk lagstiftning på alla områdenutom neutralitetspolitiken till EGs inre marknad. Det harredan medfört en rad försämringar på viktiga områden.Särskilt negativt var avskaffandet av valutaregleringenvåren 1989.EG-unionen vill avskaffa alla handelshinder.Vänsterpartiet vill också ta bort onödiga handelshinder,avskaffa tullbyråkrati och krångel vid gränserna. Det hardock visat sig att det som EG måhända kallar handelshinderi är lagar som tillkommit för att skydda miljö ocharbetares hälsa. EG-unionens handelshinder kan ocksåhandla om gränskontroll som behövs för att ta utkonsumtionsskatt, som lagts på vissa varor som införs ilandet. Skatt som bidrar till att finansiera den generellavälfärdspolitiken.För att hindra knarksmuggling krävs ocksågränskontroll. EG-unionens gränslösa inre marknadöppnar -- vid ett svenskt medlemskap -- fri lejd frånAmsterdams amfetaminfabriker till gäller vad som kallas ''Cassis de --principen''. Den innebär att en vara som är lagligt godkändi ett land ska kunna exporteras också till andra länder. Detmedför i princip att enskilda länder inte kan -- utom ibegränsad mening -- förhindra import av oönskade varor.Ett medlemskap i riskerar medföra attasbestprodukter, bestrålade livsmedel m.fl. hälsoskadligavaror kan komma att införas i Sverige.Vänsterpartiet vill avskaffa allmänna tullar ochimportbegränsningar. Däremot ska länder ha rätt attförhindra import av hälsoskadliga och miljöfarligaprodukter. Det kräver viss kontroll vid gränserna.Vänsterpartiet anser det också nödvändigt att återinföravalutalagstiftningen som ger viss möjlighet attkontrollera valututflödet från vårt land.Förhandlingarna om ett s.k. EES- (alt. EEA-) avtalsyftar till att förenkla handeln mellan EG och EFTA.EG och EFTA är varandras viktigaste handelspartner.Trots att detta ömsesidiga beroende råder har EFTA valt en''lillebrorsattityd'' i förhandlingarna mot EG. EFTA vikersig för nästan alla EGs krav. Kanske beror detta på att fleraregeringar inom EFTA egentligen verkar för ett EES-avtalsom första steget till EG-medlemskap. Ett måsteutformas så att vårt lands suveränitet respekteras i denmeningen att beslutsrätt över lagar och skatteroch våra domstolars självständighet inte överlåts tillöverstatliga odemokratiska institutioner. Den 26 januari1989 sa statsrådet i angåendevillkoren för ett : '' Vi kommer inte att accepteranågon social nedrustning, försämrad miljö, minskatkonsumentskydd, urholkad arbetsrätt, eftergifter påjämställdhetsområdet eller försämrade arbetslivsvillkor. ''Ett får inte innebära försämringar av svenskafackliga rättigheter, arbetsmiljölag, hälso- miljölagar ochsociala rättigheter. Målsättningen full sysselsättning skakunna bibehållas som ett övergripande mål. Vissgränskontroll av hög kvalitet måste finnas kvar.Om inte ovan beskrivna mål kan bibehållas inom ramenför ett förslag till måste förslaget avvisas. I så fallmåste målsättningen bli att genom omförhandlingar nå ettbättre frihandelsavtal.Ja till ett öppet och samarbetande EuropaVänsterpartiet säger ja till hela . Vi vill attBerlinmurens fall utgör inledningen till då ettgemensamt byggs. Ett som ärdemokratiskt. Ett som bryr sig om sinamedborgare. Ett som värnar sin natur och miljö.Den Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen(ESK) hölls i . I ESK ingår allaeuropeiska stater samt och . inneharen observatörsplats.Konferensen i satte punkt för det ochutgör avstampet för en ny tid i . ESK lägger grundenför en ny tryggare europeisk säkerhetstruktur.Europa behöver inte bara en gemensam säkerhet, utanockså gemensamma och bindande miniminormer förmiljön. Miniminormer som måste ge varje land rätten att gåvidare och skärpa sin miljölagstiftning.Det behövs ett alleuropeiskt parlament som fungeraröppet och demokratiskt. Det kan organiseras genom attEuroparådet utvecklas och utvidgar sin medlemskrets tillEuropas alla länder.Det alleuropeiska parlamentet kan vara direktvalt ochanta bindande minimiregler i form av konventioner somberör problem som endast kan lösas över nationsgränserna.Det gäller till exempel gränsöverskridande miljöproblem.Det behövs också gemensamma minimiregler mot dettransnationella kapitalets grova utnyttjande av arbetskraft iolika europeiska länder. De av parlamentet antagnakonventionerna införs sedan i de enskilda ländernaslagstiftning. Regeringen bör verka för ett sådant parlament.För att fördjupa den all-europeiska tanken krävsnaturligtvis också ett fördjupat mellanfolkligt samarbete.Folkliga rörelser och organisationer i alla Europasstater måste ges ökade möjligheter och resurser att utvidgasitt samarbete.EG, som utgörs av 12 västeuropeiska stater, har inteuttalat avsikten att samla alla . Det beror påatt EG-unionen inte vill ha med hela det fattiga Östeuropa.EG-unionen innebär istället att en ny mur skapas mellanväst och öst -- en välfärdsmur. Innanför den muren vaktarväst sina rikedomar och utanför står med billigarbetskraft.Vänsterpartiet vill inte ha nya murar i Europa.Därför vänder vi oss mot EGs Östeuropapolitik. Vi menaratt problem är akuta och måste lösas iett all-europeiskt sammanhang.Ja till en ny internationell ekonomisk ordningTvå världskrig har börjat i och oräkneligakolonialkrig. vapenfabrikanter har tjänat grovt påalla krig. måste vapenexporten stoppas. Nedrustningeni får inte leda till upprustning i tredje världen. Debortrustade vapnen ska skrotas, inte säljas till Mellanösternoch andra konfliktområden utanför . Avspänningenöst--väst får inte följas av en skärpt konflikt nord--syd somEGs mobilisering i Gulfkrisen förebådar.Vänsterpartiet är ett internationalistiskt parti. Vi villskapa en rättvis världsordning där alla människor harsamma värde och samma chanser i livet, oavsett var deföds.Det dör 40 000 barn i världen av fattigdom. De dör fastalla vet att svält och sjukdomar, analfabetism ochokunnighet kan utrotas. Det finns resurser, men de måsteanvändas rätt. går de förlorade i militär upprustningoch i tredje världens gigantiska räntebetalningar som är endel av den internationella skuldkrisen.Skuldkriget mot måste stoppas. skainte göra gemensam sak med de gamla kolonialmakterna iEG-unionen. Vi ska utveckla men inte på de fattigaländernas bekostnad.Att lösa nord--syd-konflikten och skapa rättvisarelationer i världen är vår tids största politiska uppgift. FörEG-unionen finns den uppgiften varken med som tankeeller målsättning.EGs mycket restriktiva asyl- och flyktingpolitik ärytterligare ett exempel på hur EG-unionen sluter sej motden övriga världens problem och tragedier.Inom unionen samarbetar EG-staternas polis- ochsäkerhetsstyrkor i det s.k. TREVI, som registrerar personersom ägnar sig åt vad EGs polismakter kallar ''terrorism,radikalism och extremism''. Vilka som avses vet baraledningarna för säkerhetspolisstyrkorna. Det är inteförvånande att EGs unionsplaner brukar kallas ''fästningEuropa''.EG samordnar sin utrikes- och säkerhetspolitik. EG-unionen ska tala med en röst i utrikespolitiska frågor.Dessutom finns starka krafter som vill ha en gemensamförsvarspolitik och gemensamma militära insatsstyrkor attkunna använda i tredje världen.Vänsterpartiet menar att har en unik roll attspela i världen. Sedan några decennier har vårt landutrikespolitiskt i vissa avseenden fungerat som en nordlig''ombudsman'' för tredje världens länder, för syd. Dennaroll kommer , med växande nord-sydmotsättningar, att vara än viktigare.Ett svenskt EG-medlemskap skulle innebära slutet påvårt lands självständiga utrikespolitik.Vänsterpartiet vill att vårt land självständigt och aktivtska arbeta för en ny internationell ekonomisk ordning ochför militär nedrustning i världen. Därför vänder vi oss motsvenskt EG-medlemskap.Större valfrihet utan medlemskapSverige är beroende av sin omvärld. Men alternativettill medlemskap i är inte isolering. harsedan 1973 ett frihandelsavtal med EG. Det ger svenskindustri tullfrihet gentemot EGs länder, men avtaletinnebär också möjligheter till en friare handel med länderutanför EG.Ett medlemskap förutsätter underordning av EGstullunion. EG har högre tullsatser samt mer avimportrestriktioner gentemot tredje land än Sverige.Sverige ska ha fortsatt handel med EG, men ocksåbredda handeln till andra delar av världen. Små välintegrerade marknader har visat sig mer ändamålsenliga försysselsättning, tillväxt och kontroll över ekonomin än denplanerade stormarknad som EG tänker införa till 1993.EFTA-länderna har haft lägre arbetslöshet, kommit längrei miljöpolitiken och har högre BNP/capita än EGs länder.Sverige har mycket gemensamt med de övriga nordiskaländerna. Det gäller de generella välfärdssystemen,fackföreningarnas ställning i samhället, kvinnornasekonomiska oberoende och synen på miljöfrågorna. Ettutvidgat politiskt och ekonomiskt samarbete ochintegration mellan de nordiska länderna utgör ett viktigtalternativ till EG. Men det finns flera alternativ.EFTA-samarbetet kan utvecklas och dess medlemskretsutvidgas med östeuropeiska stater, vilket inte står imotsättning till samarbetet med EG.Europeiska säkerhetskonferensen -- ESK -- sysslar ävenmed handel, miljö, vetenskap och teknologi. ESK, somsamlar alla samt och ,kan naturligtvis intensifiera sin verksamhet på fler områdenän det säkerhetspolitiska. Det är dock tveksamt om USAoch ska delta i samarbetet kring de icke-säkerhetspolitiska områdena.Östersjösamarbetet kan breddas och måste leda tillmilitär nedrustning samt även omfatta samarbete kringekonomi, handel och miljöskyddande åtgärder.FNs ekonomiska kommission för -- ECE -- kanspela en större ekonomisk och en miljömässig roll. samlar också alla stater.Europarådet som samlar 24 stater kan -- till skillnad från EG-unionen -- utvidgamedlemskretsen till alla . Europarådetkan ta sig an frågor som kräver gemensamma europeiskalösningar.Det saknas således inte alternativ. EG är enrealitet -- men trots allt bara en del av . Europasverkliga styrka är dess mångfald.Samarbete som motvikt mot transnationellt kapitalFolkvalda organ, partier och folkrörelser måste ägnastörre uppmärksamhet åt de transnationella företagensförstärkta inflytande över samhällsutvecklingen. Det är avstor vikt att fackföreningsrörelse och konsumentrörelse ihela ges möjlighet att utvecklas och förstärkas.Därigenom kan en motmakt skapas mot det transnationellakapitalet.Miljörörelse, fredsrörelse och kvinnorörelse har allaviktiga uppgifter i kampen för att utveckla demokratin ochverka för folkflertalets intressen.Solidaritetsrörelser för tredje världens länder fyller enviktig uppgift i kampen för en ny rättvis internationellordning.Fyra folkliga rättigheter för EuropaVänsterpartiet är ett socialistiskt parti som vill delta iskapandet av en fri, rättvis och jämlik värld.Vi vill delta i skapandet av det nya Europa.Många talar om visionen av ett enat, fredligt och frittEuropa. Men EG-unionen är inte vägen för att få denförverkligad. Grunden för hela EGs verksamhet är det s.k.Romfördraget. Det är EGs grundlag som är överordnadvarje medlemstats egen grundlag.Syftet med är att på alla sätt gynnahandeln och kommersen i . För att nå detta har fyragrundläggande friheter slagits fast: Friheten för varor,tjänster, kapital och människor att fritt och obehindrat rörasig över landgränserna inom EG-unionen.Ett problem med EGs syn på dessa friheter är att sociala,miljömässiga, demokratiska och solidariskahänsynstaganden kan framställas som hinder för den ''fria''rörligheten och därmed förbjudas av den mäktiga EG-domstolen.Ett annat problem är att den framtida EG-unionenscentralbank ska fatta sina beslut utifrån denna syn på på defyra friheterna och med huvudmålet ''prisstabilitet''. Detleder till ekonomiska beslut som inte tar hänsyn tillexempelvis det traditionella svenska målet ''fullsysselsättning''.Vänsterpartiet anser att människor, varor ochtjänster ska ha fri rörlighet inom hela -- däremot ärdet i demokratins intresse att kapitalets rörlighet övergränserna står under viss kontroll från folkvalda. Den friarörligheten för människor, varor och tjänster får dock intestå i motsättning till följande fyra folkliga rättigheter somska ligga till grund för det all-europeiska samarbetet:Rättigheten att leva i demokrati. Ett somgaranterar politisk demokrati och medborgerliga fri- ochrättigheter.Rättigheten att leva i en ren och hälsosam miljö.Ett som garanterar att miljö, hälsa och säkerhet gårföre vinstintressen.Rättigheten att leva i trygghet. Ett somgaranterar alla dess invånare rätt till social trygghet.Rättigheten till lika människovärde. Ett Europasom garanterar alla lika rättigheter och skyldigheter oavsettålder, kön, religion och nationalitet. Ett som verkarför alla folks frihet och hela världens fred.Det största politiska beslutet under efterkrigstidenVänsterpartiet anser att ett så stort och allvarligtbeslut, som frågan om svenskt medlemskap i , måste debatteras av hela folket.Vänsterpartiet vill delta i arbetet för att skapa enbred folklig rörelse till försvar för det generellavälfärdssystemet, för demokratin, för den nationellasuveräniteten och för ett all-europeiskt samarbete öppetmot den övriga världen. Det vill säga en folklig rörelse motsvenskt EG-medlemskap.Hittills har EG-frågan getts en mycket tvivelaktigbehandling av EG-frälsta politiker och media. I endemokrati är det ett grundläggande krav att en såavgörande fråga underställs folket.För att frågan ska kunna belysas allsidigt är detnödvändigt att resurser frigörs som kan användas för enbred och allsidig belysning av EG-frågan.Ett svenskt medlemskap i innebär attSverige ger upp sin nationella suveränitet och överlåter deavgörande politiska och ekonomiska besluten tillöverstatliga organ.Om blir medlem i den integrerade politisk-ekonomiska unionens EG blir vi medlemmar i en nystatsbildning. blir i praktiken delstat i ettVästeuropas förenta stater. Detta måste sägas klart ochentydigt till det svenska folket.Ett beslut om att ska bli medlem i EG är detviktigaste politiska beslutet . Omregeringen tar ett beslut om att ansöka om medlemskap iEG är det minst sagt rimligt att svenska folket i enfolkomröstning får avgöra om medlemskapet ska bliverklighet eller ej.Inget beslut om medlemskap får tas utan att frågan förstställts till det svenska folket. Ja eller nej till medlemskap iEG måste avgöras i en folkomröstning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen tills vidare ej skallverkställa ansökan om svenskt medlemskap i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett ja eller nej till ett svensktmedlemskap i måste avgöras i en folkomröstning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett all-europeiskt parlament,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en självständig svenskutrikespolitik,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att valutalagstiftningenåterinförs så att ges viss kontroll övervalutautflödet från vårt land,1]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvidgandet av EFTA-samarbetet till östeuropeiska stater,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fyra folkliga rättigheter skallligga till grund för det all-europeiska samarbetet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att resurser måste frigöras för attmöjliggöra en bred och allsidig belysning av EG-frågan.