mot · GE02So308 · 1991-01-25 00:00:00 — I storstad är innerstan bilfri och luften gåratt andas. Närmiljön är trygg. Barnen får växa upp i enmiljö som är anpassad till dem och inte till bilen. Förskoloroch skolor har en hög kvalitet och elevaktivt arbetssätt.Föräldrarna får mera tid över för sina barn.Men så är inte fallet . Som exempel kan nämnas attsmåbarnsföräldrar i har längsta restiden och denhögsta rörligheten och lägsta utbildningen finns pådaghemmen. Barnen i storstaden är alldeles specielltutsatta. Både den fysiska och psykiska miljön är ytterstpåfrestande.Allergierna ökar kraftigt. Skolorna i hardålig inomhusmiljö; material, ventilation, mögel, buller,dåligt underhåll mm finns på listan över akuta brister. Mentrafiken är den stora boven. Om man ser på intaget, alltsåvad ett barn i storstaden , så kommer 90--avde farliga ämnena i luften från bilen. Det säger sig självt attett litet barn i en barnvagn helt nära ett avgasrör utsätts förstora hälsorisker.Varannan får cancerVid en mässa om kost och cancer i april 1989presenterades nya chockfakta om cancerutvecklingen:varannan får cancer. Professor citeras enligtföljande: ''har vi räknat med att var tredje nulevande svensk och vartannat barn som föds riskerar attutveckla cancer under sin livstid. Den senaste statistikenvisar dock att utvecklingen går snabbare än vi trott och attväsentligt fler kommer att drabbas om vi inget gör för attändra våra levnadsvanor''.Enligt de nya uppgifterna upptäcks 40 000 nya cancerfallvarje år, en fördubbling . räknar man med50 000 nya fall . med 80 000! ''av all cancer anses bero påmiljöfaktorer''. Det betyder att största delen av cancern iprincip är möjlig att förebygga. Ändå pågår alltså en ökningav antalet fall! Och den ökningen beräknas fortsätta iaccelererande takt! Vad beror det på?En amerikansk barnläkare, , skrev i sinbok ''Slaget om miljön'' (utgiven också på svenska):''Cancer är moderna tiders pest. De två decennier somåterstår av detta århundrade kommer inte att präglas av nyatriumfer i cancerbehandlingen, de kommer att gå tillhistorien som miljösjukdomarnas era''.Hav av kemikalierVi anser att det krävs politiskt mod för att bryta dettamönster. Glasser hävdade att den mesta cancern skullekunna förebyggas, men att det inte sker p.g.a. ekonomiskaoch politiska intressen, som håller emot. Både tobaks- ochkemiindustrin skulle ha mycket att förlora på en effektivcancerprevention. Glasser skriver: ''Som barnläkare oroadevi oss förr över att barnen föddes in i en värld av bakterieroch virus. oroar vi oss för att de skall växa upp i ett havav kemikalier''.Vi i anser att mycket av dencancerframkallande miljön går att politiskt förändra imiljövänlig riktning genom avgifter, skatter, informationoch förbud. Vi har lagt motioner om förgröning avstorstäderna, mera gröna sammanhängande områden,spårburen eller miljövänliga bränslen i kollektivtrafiken,mera gång- och cykelbanor, rätt att ta ut lokala avgifter,tullar, förbud mot tomgångskörning och dieselbränslen.Barnens ''arbetsmiljö''Barnens arbetsplatser, förskolor och skolor, skall ha braarbetsmiljö. Det är nödvändigt att förbjuda rökning ibarnens närhet -- varken på daghem eller hosdagbarnvårdare -- skall det rökas.En av de få punkter som det tycks råda enighet ommellan alla skolor är tobaksrökningens cancerframkallandeinverkan. Glasser hävdar att ''det enda riktiga vore givetvisatt förbjuda all försäljning av cigarretter lika väl som manförbjuder försäljningen av infekterade livsmedel ochdumpning av gifter i vattendrag''. är intemildare: ''Rökarens risker är så stora att import ochförsäljning av tobaksvaror inom landet inte skulle varatillåten om man endast såg till rent medicinska aspekter''.Trots den osedvanliga enighet beträffande tobakenscancerframkallande verkan (plus andra hälsovådligaeffekter) har det inte ens på den punkten varit möjligt att fåpolitisk majoritet för en radikal politik i tobaksfrågan.Trots att kommittén varnar för passiv rökning avvisaderegering och riksdag tanken på lagförbud mot rökning påoffentliga platser av den typ som redan då fanns i Finland.Inte heller räckte det med hänvisning till nordiska exempelför att förmå regering och riksdag att ta itu medtobaksannonseringen.Sådant förbud har rekommenderats avvärldshälsoorganisationen och finns i , . Men i är det fortfarande fritt fram föratt med reklam locka folk till en dålig vana, som enligt vårafrämsta experter leder till 5 500 nya cancerfall varje år.Livsstils- och allmänmiljöskolaÄven om cancerkommitténs bild av cancerproblemetsomfattning och dess orsaker i stora drag överensstämmermed den som ges av Glasser, finns det vid närmarebetraktande en viktig nyansskillnad. Frågan är: Vilka sortsmiljöfaktorer är viktigast som cancerorsaker? Förenklatuttryckt kan man tala om en ''livsstilsskola'' och en''allmänmiljöskola''. ''Livsstilsskolan'' drar framför allt framfaktorer som livsmedel, mat och tobak i rampljuset, medanallmänmiljöskolan betonar arbetsmiljöer och utsläpp i luft,vatten och mark.Den svenska cancerkommittén har uttryckligen tagitställning till förmån för livsstilsteorin framförallmänmiljöteorin. Vad det betyder i praktiken är inte svårtatt räkna ut. Om cancern i första hand orsakas av livsstilenkan cancerfrekvensen främst minskas genom att enskildamänniskor lägger om sina levnadsvanor. Det handlar då omatt försöka få människor att följa råd av följande typ: Skaffadig god motståndskraft genom bra kost, lämplig motion,vila. Undvik kända skadliga ämnen. Hållnere din vikt. Undvik fettrik kost. Ät födoämnen i så naturliga tillståndsom möjligt. Och så vidare.Om cancer däremot i första hand antas bero påmiljöfaktorer blir det naturligt att ställa krav på politiskabeslut om minskade utsläpp, kemikaliefria livsmedel,förbud mot cancerframkallande kemikalier i arbetslivet ochliknande. I det förra fallet handlar det om råd till enskildamänniskor men inte ett krav på samhället i stort. I detsenare fallet kommer det i stället att gälla ganskaomfattande förändringar i samhälls- och inte minstnäringslivet.I stället för en konsekvent politik för att genomföra deradikala men fullt möjliga åtgärder som behövs för attförebygga cancer präglas svensk cancerpolitik fortfarande iallt väsentligt av en sorts stål-, strålnings- ochkemoterapistrategi.Förebygg cancerVore det inte bättre att tala om för folk att av all cancer går att förebygga? Och ange ett program förhur det skulle gå till. 1980-talets cancerkommittédominerades helt av företrädare för stål-, strålnings- ochkemoterapiperspektivet, dvs. traditionella cancerexperter.Glasser varnade för en ökning av cancerfrekvensen.Hans bok väckte ingen uppmärksamhet när den kom ut iSverige. Delvis kan det ha berott på ett förord av engöteborgsläkare som tog udden av budskapet genom attförsäkra att vi inte alls är utsatta för cancerepidemi.Det är därför hög tid att tillsätta en ny cancerutredningmed uppgift att föreslå radikala grepp för att hindra att denprognosticerade ökningen av cancerfrekvensen inträffar.En sådan utredning får inte domineras av yrkesgrupper sompräglats av ensidigt botarperspektiv eller har intresse avfortsatt expansion av behandlingsresurser för inträffadcancer. Också grupper med kunskap om och intresse förförebyggande insatser måste beredas stor plats i ett sådantutredningsarbete.Tid är livskvalitetFör barnfamiljer spelar tiden en mycket viktig roll förlivskvaliteten. har samhället tvingat ut föräldrarna iarbete genom den ekonomiska politik som förs. Med fleraensamstående föräldrar blir arbetsbördan tung och tidenknapp. Att orka och räcka till i en storstadsmiljö med långaavstånd och dryga restider är för dessa omänskligt. Vi driverfrågan om rätt att vara dagbarnvårdare åt sitt eget barn ochlängre föräldraförsäkring. Dessutom har vi satt som vårtmål att arbetstiden skall vara trettiotimmars arbetsvecka,som man får utnyttja flexibelt. Rätten till sin tid ochdärmed tid för sina barn är avgörande för en god miljö förbarnen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hälsorisker för barn istorstadsmiljö vid inandning av bilavgaser,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att satsa på spårburen trafik ochmiljövänliga bränslen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten för kommunerna att ta utlokala avgifter/tullar för att minska biltrafiken iinnerstan,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barnens rätt till rökfri miljö,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten till förkortadarbetstid,2]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dagbarnvårdare åt sitt eget barn,4. att begär att regeringen tillsätter encancerutredning med uppgift att lägga fram konkretaförslag för hur den prognosticerade cancerexplosionen skallkunna hejdas och vändas till en nedgång icancerfrekvensen,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en sådan ny cancerutredning skall innehålla ettbetydande inslag av företrädare för det s.k.allmänmiljöperspektivet beträffande cancerorsaker.