mot · GE02A501 · 1991-01-25 00:00:00 — Det vi sett av EG-anpassningens följder i Sverigehar för regionalpolitikens del varit negativt. Utan att EGinom ramen för gällande frihandelsavtal eller inom ramenför EES-förhandlingarna offentliggjort någon kritik av denregionalpolitik som förs i vårt land har regeringen vidtagitflera åtstramningsåtgärder på regionalpolitikens område. Iriksdagsbeslutet om regionalpolitiken våren 1990minskades stödområdet kraftigt och de maximala beloppentill lokaliseringsbidrag minskades. I årets propositionminskas anslaget till regionala utvecklingsinsatser med 78miljoner kronor, anslaget till särskilda regionalainfrastrukturåtgärder minskas med ochdessutom minskas transportstödet med 20 miljoner kronorjämfört med nu gällande budget. Tas hänsyn till inflationenblir åtstramningarna ännu större. Dessa åtstramningar äromöjliga att godta och tillbakavisas i andra motioner frånvänsterpartiet.Till satsningar på särskilda infrastrukturella åtgärderföreslår motsvarande enskatt på per kWh på elkraft producerad i äldrevattenkraftverk. De satsningar på infrastruktur i form avjärnvägar som aviseras kommer att i huvudsak hamna iandra delar av landet. I den pågående EG-anpassningensanda är det risk för att ytterligare åtstramningar avregionalpolitiken kommer att ske . Istället föratt vi anpassar oss till EG:s lägre ambitionsnivå borde vi ide pågående förhandlingarna begära att vår politik fårfortsätta och understryka att regional balans är enförutsättning för en stabil ekonomisk utveckling. Dessafrågor behandlas i en särskild motion från vänsterpartiet.Trots högkonjunktur och deregionalpolitiska satsningarna i kvarstår enrad utvecklingsproblem särskilt för inlandskommunerna.Arbetslösheten är nära högre än i riket. Iglesbygdskommuner kan den vara 6större än i riket.Erfarenheten visar entydigt på att vid lågkonjunkturer ökararbetslösheten snabbare i länet än i riket i övrigt. Om ingetgörs i fråga om miljöåtgärder och övergång tillenergisnålare teknik kan miljöavgifter drabba dennorrbottniska industrin hårt. En sådan utveckling kan ledatill ökad arbetslöshet.Tyngdpunkten i så kallade infrastruktursatsningar harlegat på investeringar i kommunikationsväsende. Av storbetydelse är också i ett glesbefolkat län drivmedelspriserna.I en särskild trafikpolitisk motion från vänsterpartietföreslås ökade resurser till SJ och för såväl driftsom investeringar i järnvägar. Inom ramen för de ökadelänstrafikanslag föreslår bör en viss ökning avunderhåll av vägar kunna ske, vilket redovisas i detföljande. Partiets förslag till beskattning av fordonstrafikenger också möjlighet till differentieraddrivmedelsbeskattning och därmed lägre drivmedelspriser iglesbygd.StödområdesindelningI det regionalpolitiska beslutet placeradesÄlvsby kommun, Edefors och i Bodenskommun samt Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt istödområde 2 utan närmare motivering. ochHaparanda kommun fördes däremot till stödområde 1.Detta har fått till följd att de sociala avgifterna blir högre iÄlvsby kommun än i jämförbara kommuner.Lokaliseringsbidrag och andra regionalpolitiska stöd blirlägre. föreslås också att transportstödet försvagas. Alltdetta leder till ökade svårigheter för t.ex. Älvsby kommun.Älvsby kommun och de nämnda områdena i ochPiteå kommun bör placeras om till stödområde 1.Kompetenshöjande verksamhetDet är viktigt att även mindre kommuner gesekonomiska möjligheter att bygga upp fungerandegymnasieskolor. Samnyttjande av resurser med AMU,komvux, lokala studiecentra för högskolestudier,teknikcentra m.m. bör ge möjligheter att hålla hög tekniskstandard även i svagare kommuner. Vid lokala studiecentrabör kunna ges kompetenshöjande distanskurser ochföreläsningar. I ett vidsträckt län som är detnödvändigt att samlingsorter för högskolestudier inte blirför utspridda.De särskilda medel som anvisarför infrastruktursatsningar ska bland annat användas försärskilda insatser för fortbildning och annankompetenshöjande verksamhet.Särskilt program för kommunGruvnäringen företräder en dominerande del avindustrisysselsättningen i kommun och närnuvarande gruvbrytning upphör hotas direkt 300arbetstillfällen vilket torde utgöra 80--av industrisysselsättningen. I en krympande kommunmed c:a 3800 invånare leder denna minskning avsysselsättningen till allvarliga problem. Försöken att hittanya brytvärda i området måste givetvisintensifieras. Det är hoppfullt att regeringen på ett tidigtstadium tillsatt en särskild arbetsgrupp för att angripaArjeplogs problem. Resurser måste tillskjutas efter debehov som uppkommer. De 100 miljoner som utlovas är enbra början. Alla uppslag till ny verksamhet som finns ikommunen studeras och värderas. Förhandlingar medstörre företag i landet bör föras för att ta fram idéer hurArjeplogs fördelar kan utnyttjas. Möjligheterna attutlokalisera verksamhet som bedrivs av statligamyndigheter eller länsmyndigheter till måsteprövas. För den rehabiliteringsverksamhet förarbetsskadade som byggs upp borde kunnavara en etableringsort. Anordnande av högskoleutbildningsom distanskurser och utbildningsbidrag till högskolekurserförlagda till bör genomföras. Ett särskilt högtlokaliseringsbidrag med bidragsnivån bara i bör prövas. Den särskildaarbetsgruppen för bör ta som sin målsättning attminst lika många arbetstillfällen, som försvinner på grundav att gruvbrytningen troligen tvingas upphöra, skaåterskapas i kommun. För att uppnå detta målmåste ett särskilt utvecklingsprogram för utformasi samverkan mellan kommunen och berörda myndigheter.Förhandlingar med kommunDen nedlagda järnvägstrafiken på banan --har lett till att virkestransporter nu förs överStoruman och för att nå kusten. Cirka 50 tungalastbilsekipage körs med malm från gruvor nedmot kusten, med åtföljande påfrestning på vägnätet. Fleraindustrier har egna industrispår.Sågverk,hustillverkare,biltestföretag och försvaret harintresse av att utnyttja banan. kommun ochandra intressenter är beredda att göra ett försök attåteruppta godstrafiken på banan. bör geregeringen tillkänna att SJ bör ta upp förhandlingar medArvidsjaurs kommun om möjligheten att återupptagodstrafiken på den nämnda banan.Behåll transportstödetSom ett led i EG-anpassningen görs omstruktureringaroch nedskärningar av det uppskattade transportstödet. Allttransportstöd för avstånd slopas och förföretag i och Norrbottens kustland sänkstransportstödet från till av företagens transportkostnader. Dessa förslag böravvisas. Resurser till s.k transportutvecklingsbidrag kan fåsgenom den förstärkning av länsstyrelsernasinfrastrukturmedel som föreslår.Infrastruktur. Vägar och kollektivtrafikGenom den ökande trafiken av tunga transporter påvägar i länet och ett mycket eftersläpande underhåll harmånga vägar en så låg standard att trafiksäkerheten sätts ifara. En stor del av länets vägar måste stängas av eller hanedsatt axeltryck vid tjällossning. Ett ökat underhåll ochbeläggning av grusvägar är nödvändigt. Satsningar påvägnätet bör också få en regionalpolitisk inriktning genomatt vägar i stödområdet prioriteras. föreslåren förstärkning av anslaget till länstrafikanläggningar med426 , till särskilda insatser för hårt nedslitnavägar samt till regionalainfrastrukturåtgärder 600 miljoner. Av dessa medel bör 170miljoner kunna användas till utökade satsningar på vägaroch kollektivtrafik i . Även medel tillberedskapsarbeten kan i nödfall användas.BeredskapsarbetenÅtstramningen av kommunernas ekonomi har medförtatt de kommunala bygginvesteringarna hålls tillbaka. Denhöjda momsen kommer också att verka dämpande påbyggandet liksom det allt dyrare boendet. Lågkonjunkturenkommer med all sannolikhet att öka arbetslösheten blandbyggnadsarbetare i glesbygden. Även om beredskapsmedelnumer ska användas restriktivt finns det anledning attanvända dem när utbildningsinsatser och andra insatser intekänns meningsfulla. Det är ett samhällsekonomiskt slöseriatt låta stora grupper gå arbetslösa när samhälleliga behovav arbeten finns. finns t.ex. behov avnybyggnad av polishus i och en eventuelltillbyggnad av öppenvårdsanstalt vid fängelset i finns omfattande behov av underhållsåtgärderoch nybyggnad av vägar i länet. För nämnda objekt bör iviss utsträckning beredskapsmedel kunna användas.De statliga företagenNorrbotten har sina särdrag när det gäller näringslivetsstruktur. De stora statliga företagen spelar en betydelsefull roll ilänet. Om dessa företag maximalt hade breddat sinverksamhet och utnyttjats för att driva vidareförädling avråvaror längre skulle utvecklingen i länet kunnat seannorlunda ut. bör som sin mening geregeringen tillkänna att det är av vikt att de statligaföretagen på ett mer effektivt sätt medverkar i att stärkautvecklingen i svagare regioner.Kvinnorna och regionalpolitikenUtvecklingen i inland har lett till att det imånga kommuner bor dubbelt så många män som kvinnori giftasvuxen ålder. Detta är givetvis ett hot mot de berördakommunernas framtid. I den regionala obalansen finnssåledes också en kraftig könsmässig obalans. Troligen harockså den tidigare förda regionalpolitiken genom sinensidiga inriktning på manliga arbetsplatser bidragit tilldenna utveckling. Det regionalpolitiska stödet bör få ensådan inriktning att kvinnor kan stimuleras att bo i allakommuner. Därför föreslår ett särskiltstatsbidrag för daghem i glesbygd. Vidare föreslås också attstatliga medel kan sökas för försöksverksamhet med 6timmars arbetsdag inom vissa kvinnodominerade offentligaarbetsområden. Regeringen bör redovisa vilka resultatinsatserna ger för att förbättra den könsmässiga obalansen iglesbygden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödområdesindelningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett särskilt utvecklingsprogramför kommun,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingar med Arvidsjaurskommun om järnvägstrafik,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behållande avtransportstödet,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för vägar ochkollektivtrafik i ,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskapsarbeten i ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de statliga företagens roll iNorrbotten,2]4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnorna och regionalpolitiken.