ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk311 · 1991-01-25 00:00:00 — Skogen är av mycket stor betydelse för vårt land och förvår välfärd. Bl.a. kommer de i särklass högstaexportinkomsterna från just skogsnäringen. Denna näringger också många arbetstillfällen runt omkring i vårt landbåde i skogsbruket och inom skogsindustrin. Därför är detviktigt att befrämja utvecklingen av skogsnäringen.För närvarande utgår en skogsvårdsavgift som utgör 0,8procent av skogsbruksvärdet. Detta är en avgift som intefrämjar näringen. Istället verkar den hämmande.När man ursprungligen beslutade om skogsvårdsavgiftenvar avsikten, att de medel som inbringades via avgiftenskulle användas till åtgärder som var skogsbruket till gagn.Denna princip gäller dock ej längre och det finns ingetsamband mellan avgiftsuttag och avgiftsmedel. Det har letttill att en mycket ringa del av skogsvårdsavgiften kommerskogsägarna tillgodo för skogsvårdande åtgärder. Avgiftenvar också från början av mindre omfattning och utgjordenågon eller något hundratal kronor per medelfastighet.Idag är den dock betydligt mera betungande.Skogsvårdsavgiften är också en avgift som inte har någonmotsvarighet i andra näringar och utgör därför ensärbeskattning av skogsbruket. Den är också så utformadatt den i många avseenden motverkar syftet medskogspolitiken eftersom avgiften ej premierar godskogsvård.Med olika beräkningar över skogsvårdsavgiftens uttagmed av skogsbruksvärdet, visar det sig att detblir högst avsevärda summor under skogens omloppstid på100 år som belastar skogen.När det gäller skogsägarna t.ex. i såbetalar dessa ca i skogsvårdsavgift. Detsom återgår till näringen för skogsbefrämjande åtgärder ärbara en liten bråkdel av detta.Jag anser att skogsvårdsavgiften är en avgift somomedelbart bör avskaffas. Den har överlevt sig själv förlänge sedan och har ingen funktion att fylla. Detta tordeockså ligga i linje med en förenkling av skattesystemet. Omskogsvårdsavgiften avskaffas ska självfallet de bidrag somär kopplade direkt till avgiften slopas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avveckla skogsvårdsavgiften.
mot · GE02Sk312 · 1991-01-25 00:00:00 — Slopad löneskatt för pensionärer Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So206 hemställsatt beslutar avskaffa den särskilda löneskattenför pensionärer fr.o.m. i enlighet medvad i motionen anförts.
mot · GE02Sk313 · 1991-01-25 00:00:00 — Avdraget för privat pensionsförsäkring Skatteavdraget för privat pensionsförsäkring ärbegränsat till ett basbelopp eller av inkomsten.Detta missgynnar just dem som bidragit med nyapensionsbetalare, det vill säga det drabbar kvinnor som föttoch fostrat barn och därför inte vare sig hunnit göra karriäreller ha en relativt hög fast inkomst under längretid.Det är en myt att det skulle vara möjligt att på ettansvarstagande sätt uppfostra en stor barnaskara och skötaett fungerande hem, som en topprestation påarbetsmarknaden kan utföras. Denna myt gynnar män ochmissgynnar kvinnor när avdragssystemet, som ,grundar sig på denna tanke.I stället är det ofta så att kvinnor får sitt livs bästainkomster senare i livet, då barnen är större. Eftersomkvinnorna då ofta har ett mycket lågt pensionsskydd är detangeläget att då spara för ålderdomen, så att man i någonmån kompenserar de förluster man gjort tidigare i livet pågrund av att kraften gått till vården av de nyapensionsbetalarna och inte till den egna karriären.En kvinna har sällan så hög inkomst att hon med tioprocent av inkomsten kommer över ett basbelopp, medansamma kvinnas man oftare gör det och därvid kan skaffa sigen ytterligare förstärkt pension i ett jämförelsevis gottutgångsläge. Kvinnan förlorar igen. Det vore därför rimligtatt den som , på grund av ett tungtvårdansvar, haft en låg inkomst finge rätt att försäkra sig förmer än ett basbelopp, även om vederbörande inte har såhög inkomst som detta enligt nuvarande regler skulle kräva.Staten bör stimulera sparande och premiera människorsvilja att trygga sin ålderdom. Det är samhälls- ochprivatekonomiskt försvagande att som hämmamänniskors sparvilja. Bäst vore att helt slopaavdragsgränsen när det gäller privata pensionsförsäkringar,men om det inte går att nå enighet om detta, borde det ändåfinnas en övergripande politisk förståelse för att ökamöjligheten att på egen hand förbättra tryggheten på gamladar för grupper som har en påtagligt låg ATP-poäng pågrund av ett tungt vårdansvar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade avdragsmöjligheter förprivata pensionsförsäkringar för personer som haft/har etttungt vårdansvar och låg ATP.
mot · GE02Sk316 · 1991-01-25 00:00:00 — Slopad sambeskattning av makars och barns förmögenhet m.m. Samtaxeringen mellan makars B-inkomster är avskaffadfr.o.m. Sambeskattning kvarståremellertid mellan makars förmögenhet trots attkapitalavkastning i princip skall vara knuten till individen.Både rättvise- och förenklingsskäl talar för attförmögenhetsbeskattningen bör individualiseras.När det gäller frågan om föräldrars och barnsförmögenhet råder det förhållandet, att barns, styvbarnsoch fosterbarns förmögenhet läggs till makars ochsamboendes med gemensamt barn förmögenhet. Detta ärdjupt otillfredsställande och kan få helt orimligakonsekvenser.Gifta och samboende med barn missgynnas iskattehänseende jämfört med barnlösa.Fosterföräldrar får inte disponera över sina fosterbarnsförmögenhet men sambeskattas med den! Detta kannaturligtvis få till följd att barns möjlighet att fåfosterföräldrar försvåras.Det skattebortfall som skulle bli följden av ettborttagande av sambeskattningen i dessa fall torde varaförsumbart i statsbudgeten, men för den enskilde är det enkälla till förtret. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om attsambeskattningen av makars och barns förmögenhet samtfosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet skall slopas.
mot · GE02Sk317 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattningen av kommunala bostadsföretag Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo402 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de kommunalabostadsföretagen skall beskattas enligt konventionellmetod,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en rätt för fastighetsägare attgöra skattefria avsättningar till reparationsfonder,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdragsrätt för reparationer ismåhus,4. att beslutar avskaffa den särskildainvesteringsskatten för kontor i enlighet med vad imotionen anförts,5. att beslutar avskaffa en tredjedel avfastighetsskatten i enlighet med vad i motionen anförts,6. att hos regeringen begär förslag om ändradrealisationsvinstbeskattning av fastigheter syftande till attflyttskatten avskaffas i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02Sk319 · 1991-01-25 00:00:00 — Skogsvårdsavgiftens syfte var vid dess tillkomst attfinansiera bidrag till god skogsskötsel. I början användesockså medlen till detta ändamål. förhåller det sighelt annorlunda. Något fullständigt samband mellanavgiftsuttag och användningen av avgiftsmedlen tillskogsskötsel finns ej längre. Endast en mindre del avskogsvårdsavgiftens c:a går till skogsvårdandeåtgärder. Ju bättre en skogsägare sköter sin skog destomindre möjligheter att få något bidrag har han.Användningen av skogsvårdsavgiften har efterhandändrats. Från början var skogsvårdsavgiften en avgift, därmedlen gick tillbaka till skogsnäringen för skogsvårdandeuppgifter -- numera har den karaktären av särbeskattning;en straffskatt på skogsnäringen.Staten har genom kraftiga höjningar avskogsvårdsavgiften tagit en allt större del av skogsägarnasinkomster. Beräkningar, som professor vidLantbruksuniversitetet har gjort, visar att 40--av skogens hela netto går åt att betalaskogsvårdsavgiften under en omloppstid. Detta är orimligt.Skogsvårdsavgiften tas ut med påskogsbruksvärdet. Att beräkna skogsvårdsavgiften påskogsbruksvärdet får egendomliga konsekvenser. Ju bättreen skogsägare sköter sin skog, desto högreskogsbruksvärde. Ju högre skogsbruksvärde, desto högreskogsvårdsavgift, dvs ju bättre skogsskötsel, desto högrestraffskatt. Dessutom har den skötsamme skogsägaren småeller betydligt sämre möjligheter att få tillbaka några pengarfrån statskassan än vad den har som sköter sin skog dåligt.En skogsvårdsavgift baserad på skogsbruksvärdet slår snettoch får alltså till följd att skötsamma skogsägare drabbashårdast av straffskatten. Skogsvårdsavgiften bör avskaffas.Detsamma gäller även de bidrag, som finansieras medavgifter för det direkta skogsbruket.Regionalpolitiska insatser, liksom insatser förnaturvårds-, rekreations- och friluftslivsektorn, och som hardirekt anknytning till skogsbruket, bör finansieras viastatskassan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avskaffa skogsvårdsavgiften.
mot · GE02Sk321 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattningen av folkpensionär med norsk pension När det gäller pension och livränta från nordiskt land ärdet enligt dubbelbeskattningsavtalet bosättningslandet somhar beskattningsrätten om pension eller livräntan inte harbeskattats i utbetalarstaten. Detta har främst betydelse förpensioner som betalas ut från , eftersom enligtsin interna lagstiftning inte alltid kan beskatta sådanainkomster till personer bosatta i annat nordiskt land.Regeringsrätten har genom dom RÅ 1988 ref. 154fastslagit att avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmågaför folkpensionärer, s.k. extra avdrag, kan medges endastför den som uppburit svensk folkpension.För norsk pensionär bosatt i men med norskpension som motsvarar svensk folkpension innebär detta attde ej kan tillgodogöra sig de svenska skattereglerna när detgäller grundavdag för pensionärerna. När den norskepensionären varit bosatt i upphör problemeteftersom han/hon då automatiskt får svensk folkpension.Norska pensionärer bosatta i hemlandet får göra ett fastextra avdrag som 1989 var 22 560 kr.Den här situationen kan inte ha varit avsedd dånuvarande regler fastställdes. En översyn bör göras avgällande författningsregler, främst kommunalskattelagens,i syfte att likställa svenska och norska pensionärer bosatta iSverige. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avreglerna för beskattningen av i bosattafolkpensionärer som uppbär norsk pension.
mot · GE02Sk322 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är inte ovanligt att nya småföretag startas somkompanjonföretag. Detta gäller inte minst inom service ochbyggbranscherna. Ett av skälen är att man på detta sättskaffar nödigt kapital. För dessa företag kan olika typer avförvecklingar inträffa som gör att företagets framtidäventyras. För att i möjligaste mån undvika att ettkompanjonföretag måste upphöra exempelvis p.g.a.dödsfall har försäkringsbolagen en s.k.kompanjonförsäkring där delägarna försäkrar varandra,varigenom verkningarna av en förveckling elimineras ochföretaget kan leva vidare intakt. Kompanjonförsäkringar äremellertid mycket ekonomiskt betungande för respektivedelägare. Det torde vara den främsta orsaken till att en stordel av de mindre företagen saknar kompanjonförsäkring.Premierna, som av förklarliga skäl är stora, är inteavdragsgilla vid inkomsttaxeringen. När det däremot gällerpensionsförsäkringar är premierna avdragsgilla vidinkomsttaxering och beskattning sker först vid utfallet.Inom ramen för vissa regler skulle också de s.k.kompanjonförsäkringspremierna kunna vara avdragsgillaoch bli föremål för beskattning först när försäkringenutfaller.Med dagens skattetryck kan det vara svårt att avsättatillräckliga medel för till kompanjonförsäkringar.Det borde därför ligga i samhällets intresse att geverksamma företag bättre förutsättningar att överlevaexempelvis vid generationsväxlingar.Frågan om införande av avdragsrätt förkompanjonförsäkringar har av utskottet antagits skolaprövas av företagsskattekommittén (Fsk). Vid tidigaretillfälle då frågan varit uppe till diskussion i avförts med hänvisning till att frågan ansågs ingå i Fsk:suppdrag. När nu Fsk avslutat sitt arbete med betänkandetBeskattning av fåmansföretag kan konstateras attkommittén inte gått in på denna fråga. Inte heller har fråganfått sin lösning vid behandlingen av frågor i samband medförslagen till reformerad inkomst- och företagsbeskattning.Avdragsrätt för kompanjonförsäkring är emellertid avstor vikt inte minst för de många mindrekompanjonföretagen. Att utreda denna sak behöver inteheller ta speciellt . Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att utreda möjligheterna att medge avdragsrättför till s.k. kompanjonförsäkringar.
mot · GE02Sk323 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett positivt sätt att stärka den svenska ekonomin är attintressera fler medborgare att starta egna företag. På olikasätt försöker samhället också stötta en sådan verksamhetbl.a. genom utvecklingsfonder, högskolor m.m. Någon bristpå idéer finns inte. Men det kanske svåraste problemet attlösa, när idén till ett nytt företag väl är kläckt, ärkapitalfrågan. Det kan ofta vara så stort att det inte går attfå fram från de personer som är initiativtagare till projektet.Enligt uppgifter från , en sammanslutningför personer som arbetar med företagsutveckling ochfinansiering, saknar nyföretagandet pengar. Detta trots attriskkapitalutbudet för onoterade företag ökade mellan åren1982 till 1987 från till 4,5 miljarderkronor. Kapitalbristen gör att går miste om flerahundra nya företag per år.För att tillvarata den unika företagareförmågan somlandet besitter bör särskilda stimulansåtgärder riktas motdem som vill starta företag. Främst sker detta genomförändringar av skattesystemet som ger bättre möjligheteratt bygga upp ett privat kapital. Ett kapital som exempelvisskall kunna användas för investeringar i nystartade företag.Därför bör medborgarna ges möjlighet att göra avdragsgillaavsättningar till nyetableringskonton. Sådana fonder börkunna få tas i bruk inom och göra det möjligt förinnehavaren att starta ett företag. Skulle så inte ske skallfonden återföras till beskattning. Möjligheterna tillavsättningar till nyetableringskonton skulle också minskariskerna av konkurser för nystartade företag. Sverigetoppar obeståndsstatistiken i världen.Till en del beror detta på den i och för sig positivanyetableringstakten. Över 20 000 företag/år. Alla kan inteöverleva. Ett av skälen till dessa ''nyföretagskonkurser'' ärjust att företagen startar med ett för litet eget kapital. Enkraftigt bidragande orsak till detta har stått att finna iskattesystemet. Av konkursstatistiken framgår också attantalet konkurser är i stigande och det är främst smånystartade företag som går omkull.Med nyetableringskonton skulle de blivande företagarnages en möjlighet att få ihop ett eget kapital som det eljestskulle varit svårt att uppnå. Vi finner det naturligt attriksdagen hos regeringen hemställer om en utredning attinföra s.k. nyetableringskonton. Behovet av att ta vara påalla goda företagaridéer blir än viktigare i ett medöppna gränser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att utreda frågan om införandet av s.k.nyetableringskonton i enlighet med vad som i motionenanförts.
mot · GE02Sk325 · 1991-01-25 00:00:00 — Avskaffande av förmögenhetsskatt på kapital i familjeföretag träder en omfattande skatteomläggning i kraft.Detta innebär stora förändringar också påföretagsbeskattningens område.En avgörande del i beskattningen saknas emellertidännu och det gäller förmögenhetsbeskattningen. Sverigehar den högsta förmögenhetsskatten av samtligajämförbara industriländer. har ocksåförmögenhetsskatten fördubblats. En grupp i samhället somvarit speciellt drabbad av denna utveckling ärframgångsrika småföretagare. Småföretagare medskattepliktig förmögenhet driver i allmänhet sitt företagsom aktiebolag. tar han/hon lön för att täckasina personliga levnadsomkostnader m.m. men därutövertvingas vederbörande ta ut ytterligare medel för att kunnabetala förmögenhetsskatt.Förmögenhetsskatten på arbetande kapital nedlagt iförvärvskälla inom inkomstslagen jordbruk och rörelse harvisserligen blivit lättare att bära genominförandet av den s.k. 30-procentregeln, men fortfarandedrabbas ett betydande antal företag svårt inte minst inomkategorin tillväxtföretag av förmögenhetsskatten. Med denfortgående inflationen tillkommer ständigt nya företag iriskzonen. De förändringar av skattepliktsgränser ochskiktgränser för uttag av förmögenhetsskatt hos fysiskapersoner m.fl. har bara inneburit en justering förinflationen.Förslagen som presenterades idepartementspromemorian (Fi) skulle tvärtemot allauttalade intentioner kraftigt skärpa förmögenehtsskattenför flera familjeföretag. Den avgörande orsaken till detta ärförslaget att ta bort den s.k. 30-procentregeln. Görsingenting radikalt kommer alltfler familjeföretag att tvingassäljas med ökad maktkoncentration som följd.Det nuvarande förmögenhetsskattetrycket är ohållbartoch förändringar brådskar om inte förmögenhetsskattenskall bidra till minskad utvecklingstakt i familjeföretagenoch ökad företagskoncentration.Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdragatt framlägga förslag till slopad förmögenhetsskatt påkapital som arbetar i familjeföretag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen anhåller om förslag ienlighet med vad i motionen anförts angående ettavskaffande av förmögenhetsskatt på kapital som arbetar ifamiljeföretag.
mot · GE02Sk326 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom att successivt avvecklat den s.k.kommunala garantiskatten för fastigheter har fjärrägandeav fastigheter gynnats vilket lett till problem på många håll. ''Vinterdöda'' skärgårdssamhällenMånga skärgårdssamhällen håller på att förvandlas till'vinterdöda'' samhällen på grund av att fastigheterna isamhällskärnorna förvandlats till fritidsboende.Prisutvecklingen på fastigheter i attraktivaskärgårdsmiljöer har antagit heltorimliga proportioner. Bl.a. har flera uppmärksammadefastighetsaffärer på visat detta.Genom att fastighetspriserna trissats upp på detta sättfår även de åretruntboende ökade boendekostnader pågrund av höjda taxeringsvärden.1990 års fastighetstaxering har lett till atttaxeringsvärdena i dessa områden stigit mycket kraftigt.Genom att taxeringsvärdena stiger, stiger ocksåbostadskostnaden, dels genom att den statligafastighetsskatten blir högre, dels tillkommer i många fallförmögenhetsskatt.Överkostnader i turistkommunerI kommuner med stort fritidsboende ökar kostnadernaför olika former av service.Det finns kommuner i bl.a. som har ensommmarbefolkning som är 4--5 gånger större änvinterbefolkningen. Detta ställer naturligtvis stora krav pådyra investeringar i t.ex. vatten, avlopp och reningsverk.Eftersom den kommunala garantiskatten försvunnitbidrar inte fritidsbostäderna genom skattemedel till attbekosta dessa investeringar. Det blir även här deåretruntboende som drabbas av stora kostnader.Kommunal fastighetsskatt som styrmedelEn målsättning för de attraktiva skärgårdsmiljöernamåste vara att fortsatt helårsboende skall finnas och att denåretruntboende befolkningen inte drabbas av extra högaboendekostnader.En annan målsättning måste vara att kommuner som ärattraktiva områden för fritidsboende inte skall drabbas avhöga kostnader för överdimensionering av olika slag avkommunal service.En metod som bör prövas för att uppnå desamålsättningar är att finna ekonomiska styrmedel. Detta kanske genom införande av en fastighetsskatt.En modell för en sådan ny fastighetsbeskattning börinnehålla följande delar:Avveckla den statligafastighetsskatten.Inför rättighet för kommunerna attinföra fastighetsskatt.Den kommunalafastighetsskatten skall kunna differentieras beroende påfastighetens användning. Exempelvis en nivå förnäringsverksamhet, en nivå för åretruntboende och en nivåför fritidsboende.Riksdagen kan fastställa vilken högstaskatt som en kommun får lov att införa.Med ett sådant system skulle fastighetsägarna få svaraför olika kostnader som kommunen har för bebyggelsen,t.ex. va-anläggningar.En förhållandevis hög avgift för fastigheter som inteanvänds som årsbostad skulle göra fritidsanvändningen merdyrbar och medverka till att dämpa efterfrågan inom utsattasamhällen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att utreda förutsättningarna för införandet aven fastighetsskatt enligt den modell somredovisats i motionen.
mot · GE02Sk327 · 1991-01-25 00:00:00 — Systemet med tjänstebil är omfattande i . Detfinns ca 200.000 tjänstebilar.Beskattningen av tjänstebilar är så utformad att den somär tjänstebilsinnehavare får ta upp en viss procentsats avbilens nypris som förmån i inkomstdeklarationen. Hurmycket bilen används i tjänsten eller privat påverkar såledesinte beskattningen. Det finns därför inga motiv för den sominnehar tjänstebil att vara återhållsam med sitt bilåkandeeftersom arbetsgivaren får stå för alla marginalkostnader.Ur samhällets synpunkt är detta naturligtvis en enkel ochobyråkratisk metod för att ta ut skatt men ur miljösynpunktär den mindre lyckad.Professorn i företagsekonomi, , belystedetta på ett bra sätt i en artikel där han bl.a. skrev:Det är svårt att exakt fastställa hur bilanvändningenpåverkas av förändringar i rörliga kostnader, särskilt när detgäller så drastiska skillnader som mellan den normalabilistens rörliga kostnad på per mil ochtjänstebilsinnehavarens . Miljöavgiftsutredningenräknade med att en höjning av bensinpriset med 40 procentskulle innebära en minskad bilkörning . Mankan försiktigtvis räkna med att en rörlig kostnad per mil på0 kr ökar bilanvändningen med 30--. Det skullelågt räknat innebära att den genomsnittligatjänstebilsinnehavaren kör 1 mer än hon eller han skulle göra medegen bil. Tjänstebilssystemet alstrar då en extra trafik påungefär 200 miljoner mil . ''Detta är en mycket olycklig konsekvens avskattesystemet, då denna ''extra'' trafik leder tillmotsvarande ökade utsläpp av luftföroreningar, ökatvägslitage och fler olyckor.Därför bör systemet för beskattning av tjänstebil snaraständras på så sätt att det beskattningsbara förmånsvärdet gesen rörlig del som står i direkt förhållande till hur mycketbilen körs privat. bör därför begära hosregeringen ett förslag till nytt skattesystem på detta områdesom föreläggs för beslut. Med anledning av det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändratsystem för skatteuttag på tjänstebilar i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GE02Sk328 · 1991-01-25 00:00:00 — Det kan inte vara rimligt att äldre bilar skattemässigtskall värderas högre än nya! Åtskilliga personer har medrätta reagerat mot de regler som tillämpas vidberäkningen av värdet på bilförmån.Den metod som används innebär att grundpriset föräldre bilar uppräknas med konsumentprisindex. Bilen blirföljaktligen mer 'värd'' ju äldre den blir.Eftersom priset på nya bilar fått vidkännas ett kraftigtras , har följden av beräkningssättet blivitatt det i flera fall är skattemässigt mer lönsamt att ha en nytjänstebil än en gammal. Som exempel på hur bilar värderasenligt gällande regler kan nämnas att en årsmodell -87 uppskattas till , medan en ny bil av samma märke bara är värd168 , en 3d -88: , samma bil i -modell: 114 000 kr.Att alla de tjänstebilsinnehavare som reagerat haft rätt isin kritik visas av att de fått medhåll av ,som krävt att ändrar reglerna så atthänsyn tas till bilens ålder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att skattereglerna förtjänstebilar ändras så att förmånsvärdet för äldre bilar blirlägre än för nya av samma märke.