mot · GE02K419 · 1991-01-25 00:00:00 — Fri radio och TV i InledningEtt fritt och öppet samhälle förutsätter fria media. Detär en självklar ståndpunkt för alla anhängare av ettdemokratiskt styrelseskick. Vi blir i upprörda närtidningar förbjuds och när radio- och besätts,var i världen det än förekommer. Utvecklingen i våragrannländer , och visar vilken viktmakthavarna i en diktatur lägger vid kontrollen av radio-och TV-stationer.I intar tidningarna en självklar roll som fria ochoberoende förmedlare av information. Genomtryckfrihetsförordningen garanteras medborgarna rätt att idet tryckta ordets form framföra sina ståndpunkter ochförmedla nyheter och andra meddelanden. Den fria pressenhar en viktig roll som nyhetsförmedlare och granskare avmakten. I grund och botten finns det ingen anledning att urprincipiell mening betrakta andra media på ett annorlundasätt. Största möjliga yttrande- och informationsfrihet inomgivna tekniska förutsättningar måste var målet för allamedia i samhället.Både i västvärlden och i de från kommunismen befriadeöstländerna har denna inställning motiverat en avregleringav etermedia. Etableringsfrihet, mångfald och verkligyttrandeoch informationsfrihet har åstadkommits.Sverige avviker från detta mönster. Socialdemokraternahar inte uppvisat det minsta intresse av att öka mångfaldeneller att realisera tryckfrihetens principer inom etermedia.Traditionellt har man i stället ansett det viktigast att kunnaha en samlad kontroll över våra viktigaste etermedia.Diskussionen om reklam i TV, som fördes vid densocialdemokratiska partikongressen, syftade inte till attskapa förutsättningar för fler TV-kanaler utan att skapa nyafinansiella medel.Etermediapolitiken präglas av ett regleringstänkandeoch förmynderi som inte borde höra hemma i ettdemokratiskt land. ges den exlusiva rätten attsända radio och TV till ett företag som somvisserligen inte är statsägt men vars existens är avhängig avett avtal med svenska staten.Monopolets anhängare döljer sig bakom resonemangom att ''public serviceuppdraget'' ger en särskild legitimitetåt radio- och TV-sändningar. Man hävdaratt en brist på frekvenser motiverar ett upprätthållande avmonopolet.Det kan visserligen finnas skäl att upprätthålla någrarikstäckande radio- och TV-kanaler som inte ärreklamfinansierade men lika lite som det finns anledning attge staten eller ett statskontrollerat företag monopol påtidningsutgivning kan radio- och TV-monopolet numotiveras. Den tekniska utvecklingen har undanröjthindren.Det är endast i diktaturer förmedlingen av informationär en statlig angelägenhet. Den som påstår sig varaanhängare av det fria och öppna samhället kan därför intemed bibehållen trovärdighet försvara radio- och TV-monopolet. Därför måste etableringsfriheten utsträckasfrån det tryckta ordet till att även omfatta etermedia.Kraven på en stärkt yttrandefrihet är i sig det viktigasteargumentet för etableringsfrihet inom radio och TV.2. Inled avregleringen i StorstockholmsområdetStorstockholmsområdet är mest tätbefolkadeområde. Här finns en stor mångfald inom arbetsliv, kultur-och näringsliv. Det stora befolkningsunderlaget bidrar tillatt det är möjligt att upprätthålla en hård och stimulerandekonkurrens mellan såväl morgontidningar som kvällspress.Det kan med fog hävdas att få delar av är såpräglade av mångfald och konkurrens somStorstockholmsområdet. Ett viktigt undantag finnsemellertid och det gäller liksom i övriga landet bristen påverklig konkurrens inom etermedia.Med den starka efterfrågan på ett varierat nyhets- ochkulturutbud lämpar sig ovanligt väl för eninledning av etermedias avreglering. Genom ett effektivtanvändande av befintligt frekvensutrymme ochianspråktagande av modern teknik kan frekvenser erbjudas20 till 30 radiostationer i . För attfinansiera sändningar och avgifter måste radiostationerna idessa situationer tillåtas använda den enda möjligaintäktskällan, nämligen reklamintäkter. Vi skulle iStorstockholmsregionen kunna få se inte bara de snabbasteutan också de största konsekvenserna av en fri radio ochTV.3. Privatisera Radio StockholmFörutom riksradions tre olika typer av radiokanaler, sommed sina nischer kompletterar varandra och intekonkurrerar med varandra, finns i denlokala radiostationen , som i likhet medövriga lokalradiostationer ägs av . I praktiken finns det baraen kanal av fyra olika programformer i regionen.Radio verksamhetsområde är inte följden avatt lyssnarna efterfrågat en station med räckvidd frånNynäshamn i söder till i norr. Radio Stockholmskall enligt ett politiskt belslut täcka en region som inte ären naturlig enhet för radio och TV. Det har också fått tillföljd att särskilda sändningar förekommit, på egnafrekvenser, från under beteckningen RadioSödertälje och från under beteckningen RadioStockholm--Roslagen.Den ansträngda ekonomin för göremellertid att Radio kommer att avvecklas, ettöde som drabbade RadioStockholm--Roslagen. Fortsättningsvis kommer endastmindre nyhetsredaktioner att finnas i ochNorrtälje. Deras material kommer att sändas i RadioStockholm. Den nuvarande monopolstrukturen motverkardärmed en lokal radio som är anpassad efter länetsvarierande lokala förutsättningar och de variationer somdessa medför vad gäller lyssnarnas efterfrågan.Ett första steg mot en avveckling av radiomonopolet iStorstockholmsregionen vore att såldestill olika intressenter, företrädesvis de anställda vidstationen. Stationens verksamhetsområde kan därefteranpassas till den efterfrågan som finns men väsenligt är attandra fristående stationer ges möjlighet att konkurrerainom samma räckvidd. Lämpligen genomförs enprofessionell värdering, varefter de anställda ges möjlighetatt teckna aktier. De aktier som eventuellt inte tecknas avde anställda bör utbjudas på marknaden. Radio Stockholmges i samband med försäljningen rätt till reklamfinansieringsamtidigt som finansieringen genom licensintäkter upphör.Huvudprincipen skall vid denna avreglering vara attinom alla sändningsområden skall frekvenser upplåtas förminst två radiostationer. Därmed uppnås nödvändigkonkurrens.4. Frekvenser till nya stationerSveriges Radio har i en skrivelse till den 16november 1990 föreslagit lösningar på vad som betraktassom ljudradions stora framtidsproblem: Frekvensbristenoch radiosändningarnas otillräckliga ljudkvalitet.Skrivelsen handlar emellertid inte i första hand om att lösaljudradions problem utan om att tillförsäkra företagetSveriges Radio nya frekvenser och ett fortsatt monopol.Det är korrekt att det , under vissaförutsättningar, kan råda frekvensbrist åtminstone på detsom kallas FM-bandet. Det gäller speciellt iStockholmsregionen, där många frekvenser enbartutnyttjas av närradion under mindre än hälften av dygnetstimmar. En del av bandet (104--108MHz) används emellertid i för militära ändamål.Denna del kommer att frigöras för rundradio den 1 januari1996. används bandsegmentet i mycketringa utsträckning.Förbättringarna för ljudtekniken till följd avgenomslaget av digitalljudinspelning (CD-tekniken) har letttill önskemål om högre ljudkvalitet i radiosammanhang.Europeiska Rundradiounionen (EBU) och det europeiskautvecklingssamarbetet EUREKA har utvecklat ett systemför digital ljudradiosändning, DAB. föreligger systemetpå prototyp- och demonstrationsstadium.Sveriges Radio önskar i sin skrivelse att FM-bandet 104skall reserveras för digital ljudradiosändning iSveriges Radios regi. Avsikten är att drivaförsökssystem och att övergång skall ske till reguljärasändningar år 1996.Även om DAB inte kan nå konventionella mottagare,utan kräver ny mottagarutrustning, finns det all anledningatt välkomna den nya tekniken. Den ger goda möjligheteratt markant öka antalet frekvenser. Enförutsättning för att den nya tekniken skall kunna användasi stor skala är emellertid att volymerna på antalet mottagareblir sådan att massproduktion kan ske av mottagare. OmSverige ensamt utnyttjar denna del av FM-bandet för försökmed DAB-sändning medför det en hög mottagarkostnadsom troligen kraftigt kan begränsa allmänhetens intresseoch därmed försena introduktionen av den nya tekniken.DAB-försöken bör i stället förläggas till samma delar avTV-banden som i övriga . Då kan dessutom FM-bandet 104 till frigöras för konventionell FM-rundradio. Om fick rätt att använda FM-bandet 104 till skulle detta leda till attexpansionsrummet för oberoende stationer försvinner pådenna del av bandet. måste acceptera attdess behov vägs emot kraven på etableringsfrihet för andrasom önskat driva radiostationer. Den förbättradefrekvensekonomi som DAB-försöken kommer att ge böranvändas till att möjliggöra etablering av friståenderadiostationer utanför Radio.När det gäller det tillgängliga FM-bandet i övrigt (87--104MHz) kan konstateras att möjligheterna är begränsadeatt starta nya stationer främst i . Inormala fall kan lika starka sändare i samma område tasemot om de separeras ca 500 KHz. Om en sändare ärstarkare måste avståndet öka. Det är främst äldremottagartyper som ställer detta krav. På var sida av deregionala sändarna ''skyddas'' därför de starka regionalasändarna av P1--P3 och samtutlandsprogrammet av 800 KHz. Försök pågår att minskadetta skyddsområde till 500--600 KHz på var sida avsändarna. Denna modifiering av kvalitetskraven, somfrämst skulle påverka äldre mottagare, skulle i Stockholmsinnerstad kunna ge möjlighet för minst åtta ytterligaresändare av nuvarande närvarotyp.Utanför är förhållandenagynnsammare eftersom trängseln är mindre. Där ärmöjligheterna större att omgående starta fler stationer.Väsentligt att komma i håg i sammanhanget är att tillgångenpå frekvensspektra (antalet sändare som får plats på ettfixerat frekvensband) till stor del är beroende av de kravsom ställs på ljudkvalitet, täckningsgrad och mottagarensprestanda. Genom att sänka något eller några av dessa kravfinns alltid möjlighet att ge utrymme för fler sändare. Medrimliga kvalitetskrav kan antalet sändare på frekvensbandetöka med 25--50 procent.Professor , KTH, har i ett avsnitt av den avnäringslivets mediainstitut utgivna rapporten radio iSverige visat att en användning av mellanvågsbandet kan gemöjlighet att starta flera regionala lokala sändare. Sverigehar genom internationell tilldelning (Genèveplanen från1975) sju sändareffekter, vilka tidigare använts fördistribution av riksradions P1. Sedan mellanvågsnätet lagtsned används endast en av de sju frekvenserna. I utlandetanvänds de flesta frekvenser med låga sändareffekter (1-10KW) däremot för lokal rundradio. Ett fyrtiotal frekvenseranvänds av ca 100 sändare i , ca 10 frekvenseranvänds av ungefär 30 sändare i och ett tjugotalfrekvenser används i av mer än 50 sändare.Den slutsats som kan dras är att många mindre sändareför lokalt bruk har etablerats, särskilt pålågeffektfrekvenser, för vilka speciella förenklade reglergäller. Och om de sex storsändarna används för lokalt brukkan 20--30 stationer fördelade över landet starta.Genomförs ett koordinationsarbete med utlandet kantroligen 10--20 lågeffektstationer etableras över landet påfrekvenser med utländska storsändare.Det kan mot denna bakgrund konstateras att tillgångenpå frekvenser i mellanvågsbandet är god. FörStockholmsregionen kan ett nyttjande ge ca 10 nya sändare.5. KoncessionsgivningenEtt system med koncessionsgivning på möjligaradiofrekvenser bör genomföras på försök, varvidhögstbjudande erhåller koncessioner för en viss frekvens.Lämplig tid för koncessionsgivning är fem till tio år.Avgiftsbelagda koncessioner kommeratt stimulera kvalitet och mångfald. Varje radiostationkommer att finna sin publik och tillfredsställa olikaönskemål och smakriktningar. Detta förfarande kommerockså att medge en avdelning av frekvenser förnärradiostationer av nuvarande slag. De själva bör avgöraom de vill sända reklam eller ej.Etableringen av fria etermedia kan ävenutsträcka sig att regionalt omfatta TV-mediet. Enutveckling av digital skarp-TV (högupplösnings-TV,HDTV) kan leda till att de fyra marknäten i stället för attdistribuera endast fyra kanaler kan uppnå en kapacitet påca 50 kanaler. Lägre distributionskostnader kan förväntasav denna utveckling.Radio är ett billigt och enkelt medium. Det leder till ensnabb nyhetsförmedling och en närhet med lyssnarna. Dentekniska utvecklingen har gett stora möjligheter till enavveckling av det nuvarande monopolet. De politiskabesluten har emellertid uteblivit. I Storstockholmsregionenskulle de allra första och snabbaste stegen kunna tas. Redani år skulle människorna i kunnaslippa ett förlegat system som hindrar dem ifrån att väljaden radiokanal de önskar lyssna på. Snabbriksdagsbehandling kan ge dem själva upp till 30 friaradiostationer att välja emellan. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yttrande- ochinformationsfriheten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avreglering av etermedia iStorstockholmsregionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av tillgängligafrekvensområden för sändning av rundradio,4. att beslutar att tillgängliga frekvenser påFM-bandet 104inte skall ställas till SverigesRadios förfogande,5. att beslutar att upphäva Radiosmonopol för radiosändningar och tillåta etablering avalternativa radiosändningar i enlighet med vad som imotionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en försäljning av RadioStockholm bör ske,7. att beslutar att upphäva förbudet motkommersiell reklam i radio i enlighet med vad som imotionen har anförts.