mot · GE02Bo233 · 1991-01-25 00:00:00 — Den etablerade bostadspolitiken har fina rötter i ettsocialt och funktionellt engagerat byggande från trettiotaletoch framåt. Man levde ofta trångt, osunt och osäkert bådepå landsbygden och i städerna. Funktionalismensgenombrott innebar, förutom ett bejakande av en fortsattindustrialisering, även ett politiskt erkännande av allamänniskors rätt till goda bostäder. Efter andra världskrigetoch bilismens genombrott har emellertidbyggnadsverksamheten antagit groteska former.Totalentreprenader och enorma nybyggnadsplaner skullemöta de bostadsbehov som skapades av den pågående ochbejakade urbaniseringen. Landsbygdens samtidigautarmning bekymrade man sig inte så mycket om. Försvenska men även internationella förhållanden har vi i denanonymiserade och storskaliga byggprocessen fått ett fåtalstora byggentreprenörer med en i huvudsakföretagsekonomisk betoning av sina roller. De skapadebristerna i bostadsmiljön måste undanröjas genom helt nyabostadspolitiska riktlinjer, något sombostadsdepartementet ännu inte uttalar med tillräckligskärpa.Miljöpartiet de Gröna tar upp de stora framtidsfrågornai boende och byggande mot bakgrund av de miljömässiga,sociala, rättsliga och ekonomiska bristerna. I enpartimotion hemställer vi att påskyndarutvecklingen av ett normerande ekologisktbyggnadsbegrepp. tycks ännu inteha förstått behovet av dessa nödvändiga förutsättningar förett uthålligt bebyggelsemönster i Sverige.Allt nybyggande ska ske utifrån strikt ekologiska krav.Befintlig bebyggelse ska successivt anpassas till alla rimligaekologiska krav utan att arkitektoniska värden fördärvas.Dessa utgångspunkter innebär framförallt att bostädernaintegreras med natur, odling, historisk bebyggelse,bostadsnära arbetsplatser, transporter och avfallshantering.Människor ska dessutom inte tvingas till en högrebostadsstandard än man efterfrågar. Vi hoppas också attboverkets nya inriktning på funktionskrav i stället förtekniska föreskrifter ska verka i denna riktning. Det ärockså viktigt att det dominerande småhusbeståndet pålandsbygden kompletteras med hyreslägenheter ochbostadsrätter så att unga och gamla på ett enkelt sätt kan bokvar eller flytta ut i småorterna.EkobyrörelsenVid sidan om de stora aktörerna i den svenskabyggprocessen har spridda grupperengagerat sig för att bo och leva på ett miljöriktigt sätt.Engagemanget är i sig en protest mot det urbaniseradebyggandets anonyma, storskaliga och torftiga karaktär.Grupper i bland annat och har, mot allaodds, lyckats bygga så kallade ekobyar. Exemplen harspridit sig i hela landet. kan man räkna till ett femtiotalekobyprojekt. En mångfaldig ekobyrörelse håller på attskapas av människor i alla åldrar och livssituationer.Bostadsdepartementet har ännu inte uppmärksammatkraften i denna nya rörelse för människans egen närmiljö.Vi kräver medvetna satsningar på stöd till ekologisktbyggande. För /92 föreslår vi 100 miljonerkronor som nytt anslag till stöd för ekologiskt byggande. Idetta anslag ingår även stöd till ett landsomfattandeekokommunprojekt med (se nedan).Vi kräver även att de institutionella förutsättningarnaför utveckling av ekologiskt byggande etableras i form avprofessurer i ämnet. /91 föreslår vi 3miljoner kronor som nytt anslag för tjänster ochinstitutioner.EkokommunprojektPå initiativ av glesbygdsdelegationen har ett projektkallat ''Förprojekt ekokommuner'' startat i . Frånjanuari 1992 planeras ett treårigt pilotprojekt ta vid. Enfundamental bas i projektet är det s.k.kretsloppstänkandet, d.v.s. att man eftersträvar ettsamhälle som hanterar material i interna kretslopp ellerkopplade till naturens kretslopp. Det här kräverövergripande kommunala insatser. Projektledningenräknar med en årsbudget på varav statenförväntas bidra med . Förbudgetåret innebär det 5 miljoner kronor.Som framgår i en annan flerpartimotion harekokommunprojektet starkt stöd i och vi föreslåratt beslutar anslå till projektet.StorstadsboendetTrots goda ambitioner att dämpa storstadstillväxten iSverige, bland annat med utlokalisering av statliga verk,fortsätter tillväxten i ett fåtal storstadsregioner påbekostnad av växtkraften i övriga delar av landet. Detta fårtill följd att människor helt naturligt efterfrågar alltflerbostäder i storstadsområdena. Till detta bidrar äventidigare hushållsbildning bland ungdomarna, eget boendeför äldre m.fl., skilsmässorna och invandringen. Samtidigthar vi lägenhetsyta per person iSverige, en boendestandard som borde vara tillräcklig omden kunde fördelas bättre än vad som är fallet. Behovet avfler bostäder för dem som redan bor i storstäderna måstedock tillgodoses genom en rad samverkande åtgärder.För att minska företagsetablering i innerstäderna bör enform av lägesavgift för kontorslokaler prövas. Det ärorimligt att fastighetsägarna ska tjäna grova pengar påsamhällets investeringar och underhåll avtrafikanläggningar m.m. Lägesavgifterna på kontorslokalerskulle kunna få effekten att en viss ''bostadisering'' avkontor åstadkommes. Ensamboendet överväger istorstäderna. Det finns både sociala och ekonomiskaanledningar att lösa upp det ''encelliga'' boendet. Olikaformer av lägenhetshotell och mycket små basbostäder medgemensamt kök, tvätt- och dagrum bör prövas i de störstastäderna.Även i storstaden kan ekologiskt byggande ochombyggnad prövas och utvecklas. Grönsaksodlingar kanarrangeras även på små ytor och bidrar till en bättre miljö,både genom skörd och ögonfröjd.Vi saknar förslag till konkreta åtgärder frånbostadsdepartementet för att komma tillrätta medobalansen i bostadsbeståndet. En utredning om införandeav lägesavgifter bör genomföras.Sjuka husProblemen med så kallade sjuka hus och en i många fallförsämrad inomhusmiljö är ingen ny företeelse. Även omproblemen har förstärkts har de varit kändaunder . Det är mot denna bakgrundotillfredsställande att ännu inte kanföreslå ett sammanhållet handlingsprogram föratt dels undanröja de redan inbyggda bristerna, dels stoppafortsatt fusk med material och byggmetoder. Vi avvaktarfortfarande en proposition om sjuka hus som tar upp kändaproblem och anger hur de ska lösas i alla dess aspekter.Problemen med radonstrålning måste dock undanröjasmed det snaraste. Vi anser att kommunerna måste engagerasig i mätningar för att upptäcka radonstrålning i bostäder;det är inte godtagbart att vänta till dess radonstrålningupptäcks av en eller annan slump. En hög radonhalt äromöjlig att upptäcka vid en aldrig så noggrann besiktningfrån en presumtiv köpares sida. Däremot kan den medföramycket allvarliga konsekvenser för köparen. Vi anser attsäljaren ska ha skyldighet att redovisa radonhalt vidförsäljning av bostadshus.ByggmarknadenVi har inledningsvis berört koncentrationen till ett fåtalentreprenörer inom den svenska byggsektorn. En spridningav byggandet till fler och mindre objekt och därmed flerentreprenörer är nödvändigt om en ekologisk balans ochnärhet till brukarna i beslutsprocessen ska kunnatillgodoses.Bostadsdepartementet bör utreda möjligheterna attsätta ut begränsningar på varje enskild entreprenad så attkommunerna i sin planering styr mot mindre och småskaligexploatering och så att även små byggföretag kan lämnaanbud och ha en chans att få uppdraget.ArkitekturEn bostad blir inte bra enbart av funktionella ochpraktiska skäl. Det krävs en sammanhållen och medvetengestaltning av lägenhet, hus och grannskap. Under trycketav det storskaliga byggandet har de individuella insatsernaav skapande arkitekter alltmer anonymiserats. Vid ennedbrytning av byggandet till mera mänsklig omfattning,som exempelvis i ekobyar, kommer arkitekten åter somsamordnare och gestaltare.Tillsammans med arkitekternas egna organisationer börbostads- och planmyndigheter utreda hur arkitekten återska kunna inta den helhetsroll han en gång hade.SjälvbyggeriEgnahemsrörelsen, särskilt , uppvisarlikheter med nittiotalets ekobyrörelse. Den egna ochhandfasta insatsen i bygget var avgörande för att skapa etteget hem under dåtidens enkla byggekonomi. Bådeorganiserat och spontant självbyggeri pågår vid sidan om destora projekten. Självbyggeriet kan ge extremt lågabyggkostnader som man i självtilliten skapar ettsjälvförverkligande. Såväl det organiserade som detspontana och individuella självbyggeriet bör uppmuntras påolika sätt.Bostadsdepartementet bör genom utredamöjligheterna att öka och stödja självbyggeriet.Handikappanpassning, allmänna samlingslokaler m.m.I flera avseenden är ett föregångsland vad gälleranpassning av byggnader för handikappade. Fortfarandefinns dock ett motstånd även bland centrala aktörer ibyggprocessen. I nybyggande finns ingen ursäkt för slarvmed handikappanpassningen. I känsliga äldre miljöer måstevi dock vara varsamma så att inte bevarandevärda miljöerförstörs i stället för att vissa undantag accepteras. Insiktenom att handikappanpassning ofta ger bättre funktion föralla bör spridas, bland annat genom bättre utbildning förarkitekter och ingenjörer m.fl. i hithörande frågor, så somföreslås i en annan motion av s m.fl. (mp).Förutsättningarna att öka samutnyttjandet av befintligasamlingslokaler måste bedömas som mycket goda i Sverige.Miljöpartiet de Gröna anser därför och med hänsyn till detekonomiska läget att förslagsanslaget till allmännasamlingslokaler bör minskas med . Vårminskning här uppvägs dock av en satsning pålandsbygdsutveckling med ur vilkenglesbygdens behov av samlingslokaler kan tillgodoses.Riksdagen beslutade förra att införa ettsärskilt stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler med 25miljoner kronor. Regeringen har gjort viljatill sin, vilket vi välkomnar.InvesteringsbidragVi har medverkat till att en ny bostadsfinansiering nuinförs redan under /92. I samband med attbyggandet nu belastas med full mervärdeskatt har ettinvesteringsbidrag införts bland annat för att mildratröskeleffekten på de faktiska bostadskostnaderna. Efterhand avklingar tröskeleffekten. Därför föreslår vi, som vidbehandlingen av den nya bostadsfinansieringen, attinvesteringsbidraget successivt avvecklas med entotalsumma av . För förstabudgetåret innebär det en besparing med 250 miljonerkronor. Med anledning av det anförda hemställs1. att till under en ny anslagspostanvisar . som stöd till ekologiskt byggande och därav . till ekokommunprojekt,2. att under en ny anslagspost anslår . till en professur med institution i ämnetekologiskt byggande,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på redovisning av radonhaltvid försäljning av bostadsfastighet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utredningar omekologiskt byggande,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lägesavgifter förkontorslokaler,1]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utredning rörandestorleksbegränsning av byggentreprenader,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arkitektens roll i plan- ochbyggprocessen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till självbyggeri,8. att till allmänna samlingslokaler /92 anvisar . mindre i förslagsanslag än vad regeringen föreslåreller således ,9. att till investeringsbidrag förbostadsbyggande för /92 anvisar . mindre än vad regeringen föreslår eller således .