mot · GE02Sf357 · 1991-01-25 00:00:00 — Aktivt åldrandeI olika åldrar sätter människor upp olika mål.Ungdomen kan ännu välja och drömma, och man planerarför en spännande framtid. I mogen ålder står arbetet icentrum som familj och vänner bildar livets intimanärmiljö. I samband med pensionen inträder detlagstadgade uppbrottet från ett yrkesaktivt liv. Traditioneroch attityder från samhället ser ofta ålderdomen som ettåtertåg från livet, en scen som skall lämnas med värdighet.Pensionsåldern är inte någon biologisk gräns. Ingen avkroppens funktioner börjar försämras just i den åldern. Förmånga pensionärer återstår fortfarande en tredjedel avvuxenlivet. Allt fler av pensionärerna har fått ett alltfriskare och mera vitalt liv.Under senare år har vi här i landet genomgått enfolkhälsorevolution vilket medfört att det finns fler äldre ivårt samhälle än i tidigare generationer. Vitala 65-åringarkan se fram emot minst 10--av god hälsa och aktivaupplevelser. Hur långt upp som vitaliseringen kanfortsätta vet ingen. Men vid förefaller det finnasen biologisk övre gräns för människans livslängd.Av landets befolkning är nära 1,5 miljoner personer över65 år. Av dessa är både friska och aktiva. Likväldomineras huvuddelen av debatten om de äldre i samhälletav frågor om vård och hemtjänst. Det är viktigt att enallmän insikt skapas om den radikalt ändrade situation visedan någon tid står inför och som innebär att i många falldagens 65-åring i hälsa och prestationsförmåga är jämförbarmed 50-åringen för 20 eller bara sedan.Dagens situation innebär att en stor och växande gruppmänniskor med kunskap, erfarenhet och aktiv förmåga pågrund av gällande regler eller praxis ofta ställs utanförproduktionssystemet och det aktiva deltagandet i olikasammanhang.Att erhålla ålderspension är en grundläggande rättighet.Detta är en viktig princip och de vägar som bör sökas för attengagera denna grupp medborgare i produktion ochsamhällsliv måste därför bygga på frivillighet. Vi måstedock skapa möjligheter för fortsatt deltagande i dessaverksamheter. Men då måste dessa människor inte baraaccepteras utan också välkomnas som medarbetare iangelägna uppgifter.Denna motion syftar till att främst lyfta fram dengruppen av av de äldre som inte är beroende av samhälletsstöd i form av vård och omsorg. Vi vill med denna motionpeka på betydelsen att ge liv till åren.De flesta äldre kommer förr eller senare att få behov avökat stöd i olika omfattning. Det är då viktigt att stödetkännetecknas av trygghet, kontinuitet och valfrihet samt attdet är tillgängligt för alla äldre som är i behov av det. Inomdetta område kommer stora förbättringar att inträda dåansvaret för äldreomsorgen, efter förslag från folkpartietliberalerna, kommer att ges ett tydligt huvudmannaskap.Denna reform genomförs 1992.Det är viktigt att de äldre har liknande möjligheter tillett rikt liv inom områden som kommer de yngre till del.Folkpartiet liberalerna har i ett stort antal motionerredovisat sina synpunkter inom så gott som allasamhällsområden.Inledningsvis poängterar vi att flertalet av dessamotioner för fram förslag som medför förbättringar för allagrupper oavsett ålder. Trots det har vi funnit det angelägetatt i en speciell partimotion lyfta fram de frågor som ärspecifika för de äldre.Som exempel presenterar vi ett antal motioner där vi hartagit upp olika områden som är viktiga för de äldre likavälsom för yngre.Sjukvård: De äldre har samma rätttill sjukvård som andra grupper. Vi anser det vara ettberättigat krav att sjukvård måste finnas att tillgå när detbehövs och att väntan på en vårdplats blir så kort sommöjligt. för vi dessutom fram ett krav om att ingen skallbehöva vänta på vissa speciella typer avoperationer. För att öka kontinuiteten inom vården anservi att ett husläkarsystem måste införas. Ett husläkarsystemökar kontinuiteten mellan läkare och patient. Var och enmåste få rätt att själv välja sin läkare.Brottsoffer ochbrottsbekämpning: Samhället måste ge ett bättre stöd åtdem som utsatts för brott. Deras ställning måste stärkas.Brotten i samhället måste bekämpas och vårkriminalvårdslagstiftning måste bli bättre.Ekonomiskpolitik: Den ekonomiska politiken har en avgörandebetydelse för alla medborgares välfärd. Endast om vi har engod tillväxt kan pensionerna tryggas. Skattereformen är eninvestering i en bättre ekonomisk utveckling och som sådanoerhört viktig för dagens och framtidens pensionärer.Offentlig sektor: Vår offentliga sektor måste förnyasför att bättre klara sina uppgifter. Alla invånare har rätt attställa krav på den offentliga sektorn och människor måstefå valuta för skattepengarna. Äldre är den grupp som tillbetydande delar byggt upp vår nuvarande välfärd. Detmåste därför vara en självklarhet att de liksom alla andra fårdel av vår offentliga service. För att detta skall bli möjligtmåste valfriheten och konkurrensen öka ochdetaljstyrningen och onödig byråkrati minska.Regionalpolitik: Hela måste gesförutsättningar att leva. Detta är ett viktigt mål, speciellt förde äldre som bor i glesbygdsområden. Servicen, både denoffentliga och kommersiella, måste nå ut till dem som borute på landet. Detta är en förutsättning för att de äldre skallkunna bo kvar i de bostäder i vilka de kanske levt i störredelen av sitt liv.Trafikpolitik: Trafiken ochtrafiksäkerheten är viktiga för de äldre. Det är viktigt attkunna ta sig fram, både som trafikant och fotgängare.Trafiken måste anpassas mer till de äldres ochhandikappades behov. Det beslutade 1979, mendetta beslut är inte förverkligat. Detta anser vi vara enskandal och kräver att så måste ske. är ett brakommunikationsmedel som bör byggas ut. Inlandsbananvill vi bevara och det är viktigt för de äldre som bor i dessatrakter.Miljöpolitik: Miljön vi lever i har en storbetydelse för vår hälsa. Vi arbetar aktivt för att minskaföroreningarna i luften. Det är speciellt viktigt för de äldresom bor i storstadsregionerna att luften där blir renare.Handikappolitik: Inom handikappolitiken har vi förtfram ett stort antal krav som syftar till att ge denna gruppsin rättmätiga del av vårt välstånd. Flera av dessa förslagberör även de äldre, t.ex bättre tekniska hjälpmedel,utbyggd rehabilitering, ett bättre personligt stöd ochutvecklad färdtjänst.I denna motion från liberalerna tar vi uppföljande områden som har betydelse för de äldre:Möjlighet till deltagandeEtt bra boendeTryggekonomiÄldres hälsaFungerande omsorgEnskildaalternativ 2. Möjlighet till deltagandeArbete -- definerat som att använda sina förmågor -- kanuppfattas både som ett syndastraff och som en välsignelse.En människa som utnyttjat sina förmågor förmycket sänker taket för sin förmåga. Om enmänniska istället har för lite att göra händernågot annat. Då drabbas förmågan av hopskrumpning.Även då sjunker taket. Både för mycket och för lite är alltsåskadligt och talesättet ''lagom är bäst'' stämmer här.Att behövas genom att fylla en meningsfull plats itillvaron är lika viktigt för äldre som för yngre.Arbetsgemenskap som innebär möjlighet att dela påerfarenheter av arbete berikar livet. Rutiner är nödvändigaför att ha något att hänga upp livet på, rutiner motverkarpassivisering.Statistiken visar att 8,av dem som varmellan 65 och då förvärvsarbetade eller om man så villatt 91,stod utanför arbetslivet.Men undersökningar om de nypensionerades önskemålvisar att 20--helst skulle vilja stanna i sitt gamla arbeteeller ta ny anställning, i de flesta fall på deltid. Ännu flerkan tänka sig att ställa upp frivilligt i social verksamhet somkomplement till samhälleliga insatser.Dagens situation, då bara drygt en tredjedel av depensionärer som säger sig vilja arbeta verkligen gör det,måste ses som ett slöseri med resurser. Ett exempel på dettaär utbildningen. hade de flesta bara folkskola. Men påsenare år har en allt större andel en allt längre utbildning.En stor och dyr investering används följaktligen under alltkortare tid.Ur många synvinklar är det således synnerligenangeläget att förändra den nuvarande situationen, därmånga kunniga och aktiva människor ställs utanför dengemenskap som yrkesliv och samhällsarbete erbjuder.Detta utanförstående medför sänktlivskvalitet för pensionären och ibland en ökad och onödigbelastning på vårdsystemet som ytterligare konsekvens.2.1 Frivilliga insatserI många länder -- i synnerhet och -- ärfrivilligt socialt arbete en etablerad och självklar tradition, isamspel med respektive myndighet.I hade socialpolitiken under 1960- och 70-talensom mål att bygga upp det starka samhället som skulle tahand om alla mänskliga behov och göra ''välgörenhet''överflödig.I dag vet vi att inget samhälle klarar sig utan frivilligainsatser. Sociologer räknar med att åtminstone hälften av allvård och omsorg utförs av anhöriga, vänner, grannar ochandra frivilliga i den informella sektorn.Riksdag och regering har klart uttalat attfrivilligorganisationerna och deras medlemmar har en viktigroll. Enligt socialtjänstlagen är de sociala myndigheternaskyldiga att förmedla kontakt med samhällslivet och i sinainsatser för människor vid behov samverka med andrasamhällsorgan, organisationer och föreningar.Frivilliga, ideella insatser har en given plats somkomplement även i det svenska samhället. Däremot saknasofta en gemensam uppfattning om rollfördelningen isamarbetet mellan professionella och frivilliga krafter. Oftamåste frågan om var gränsen går redas ut i varje enskilt fall.Därför måste former finnas i fråga om tid och insatser så attdet passar såväl dem som vill hjälpa till som de anställda.Speciellt inom vården och omsorgen är det viktigt att snabbthitta lösningar hur det frivilliga arbetet skall organiseras.Insatser av detta slag har glädjande nog vuxit upp på endel håll i landet. Det är viktigt att denna verksamhet fårmöjlighet till utveckling och att erfarenheter av detta sprids.Några exempelÄldreomsorg: Kontakt- ochväntjänst, ofta i samverkan med ellerprimärvården. Yngre äldre hjälper då äldre äldre.Barnomsorg: Dagisfaddrar för sagoläsning, spel, lekar,utflykter, berätta hur det var förr och hjälpa personalen.Godmansuppdrag: Nyrekrytering av gode män förekonomisk och praktisk hjälp till långvarigt sjuka.Tjänster till föreningar: Kontors- och vaktmästaruppgifterm.m.2.2 Äldre som förvärvsarbetarMänniskor som står inför sin pensionering erbjudsnumera ofta att delta i en kurs eller studiecirkel påarbetsplatsen eller i någon studieorganisation. Där får deibland tips om idéer om vad som kan göra pensionstillvaronintressant och meningsfull. Det vore också angeläget omarbetsgivaren före pensioneringen hade ett ellerflera planeringssamtal med den anställde. Dessa samtalskulle syfta till att klargöra önskemål och möjligheter attfortsätta arbeta med samma uppgifter som tidigare ellermed andra även efter pensionsdagen.Bland de pensionärer som skulle vilja fortsätta att arbetatror många att de är för gamla för att gå tillarbetsförmedlingen. Men arbetsförmedlingarna har aldrigtillämpat några åldersgränser. Därför bör speciellt de äldreinformeras om att de har rätt att vända sig tillarbetsförmedlingen om de skulle vilja söka ett arbete.Erfarenheten har också visat att de äldre ofta är för stoltaför att själva erbjuda sina tjänster. Arbetsförmedlingenutgör därför en neutral plats dit de vågar vända sig.Privat arbetsförmedling är förbjuden i . Detta ären brist i vår arbetsmarknadspolitik som även drabbar deäldre som skulle vilja arbeta i viss utsträckning. Folkpartietliberalerna har krävt attarbetsförmedlingsmonopolet skall avskaffas.En arbetsförmedling som enbart skulle vända sig till denäldre arbetskraften skulle bidra till ökad flexibilitet ochanpassning på arbetsmarknaden. Arbetsgivare som skullevara intresserade av arbetskraft som är äldre skulle gesbättre möjlighet att finna denna.Några försök med arbetsförmedlingar som enbartvänder sig till äldre drivs . Ett sådant utgörsav ett projekt inom AMS i som under 1989startade en arbetsförmedling för äldre. De erfarenhetersom vunnits ur detta projekt kan i korthet sammanfattas iföljande punkter:1. Arbetsgivare som hörde av sig var intresserade av attfå arbetskraft med erfarenhet, utan behov av långintroduktion, personer som var beredda att arbeta deltid vidbehov.2. De arbeten som erbjöds var av skiftande slag, såsomförsäljare, inköpare, marknadsförare, affärsbiträden,kontorister, revisorer, lagerarbetare, vaktmästare m.m.3. Det gick trögt i början att få in lediga arbeten, menefter strömmade förfrågningar in från arbetsgivare.4. Många pensionärer hörde av sig omgående. En del avdessa registrerades sedan som arbetssökande.I vår motion om arbetsmarknadspolitiken utvecklar viytterligare fördelarna med alternativ tillarbetsförmedlingsmonopolet.Lagen om anställningsskydd, LAS, gäller f.n. fram tilldess att en person fyllt . Som ett led i arbetet att ge deäldre möjlighet att vara kvar på arbetsmarknaden underlängre tid har beslutat att LAS skall gearbetstagarna rätt att arbeta fram till 67-årsdagen. Dennaförändring träder i kraft den 1 april 1991.Staten har en viktig roll som förebild för andraarbetsgivare. Staten kan på flera sätt vidta olika insatser föratt öka de äldres deltagande i samhällslivet, t.ex. genom attge särskilda uppdrag till pensionerade arbetstagare och tadem i anspråk vid tillfälliga vakanser.Det är viktigt att de äldre ges möjlighet till ett aktivtengagemang inom de olika politiska partiernas verksamhet.Många gånger har de stor erfarenhet och kunskap omsamhället. Det är viktigt att denna kompetens bättre tastillvara. De äldre måste få delta i det politiska livet påsamma villkor som de yngre. Därför måste alla oavsett ålderkunna bli nominerade till politiska förtroendeuppdrag.3. Ett bra boendeUnder har de äldresboendeförhållanden ägnats stort intresse. Debatten harkännetecknats av olika trender. komintresset att i hög grad inriktas på . I börjanbyggdes stora anläggningar utan att det egentligen fannsnågot underlag för en lämplig utformning. Det föreföll somom kommunerna tävlade om att bygga fina storaanläggningar med påkostade gemensamhetsanordningar.Det visade sig snart att de som flyttade in i servicehusen oftavar för skröpliga för att kunna utnyttja allt det finagemensamhetsutbudet. fanns en starktendens att lägga ner ålderdomshem. Det som gällde var attbo kvar i egen bostad så länge som det överhuvudtaget varmöjligt. För dem som har svårigheter med minnet ochförmågan att orientera sig i tillvaron och kanske har fysiskahinder blev varken eller egen bostad ett braalternativ. Som lämplig boendeform har därförgruppboende blivit en mycket aktuell boendeform i mångakommuner. I samband med beslutet om ändradansvarsfördelning inom äldreomsorgen () harbetydande resurser avsatts just för att öka tillgången pågruppboende.Men det har inte alltid framgått av debatten att avde äldre som är bor i helt vanliga bostäder. Dennaandel har i stort sätt varit oförändrad under de senaste 20--30 åren. Det är först efter som andeleninstitutionsboende ökar. I åldersgruppen 80--bor ca10% på institution, bland dem som är ärmotsvarande andel ca 30%.För de äldre är ofta den invanda miljön viktig. Det ärviktigt att de kan känna samhörighet med miljön och att dekänner igen sig både i fråga om yttre och inre miljö. För deäldre är det därför viktigt att de planerar för sitt boende.Detta ökar möjligheten att bo kvar i samma bostad eller inärheten av denna, den dag då behovet av stöd ökar. I dagkan det i dessa fall ofta vara svårt att ordna ett boende isamma närmiljö. I storstäderna händer det därför ofta atten äldre måste flytta från ena änden av stan till den andra.Detta kan skapa stor förvirring då närmiljön är obekant.Den dag då behovet av en annan boendeform blir aktuellmåste det finnas möjlighet att bo kvar i den egna närmiljön.Detta förutsätter att kommunen och de äldre självaplanerar för detta.Som ett komplement till samhällets initiativ i fråga omäldreboendet har det särskilt uppståttmånga privata initiativ för s.k. seniorbostäder. De finns iolika former, helt privata, kooperativa eller allmännyttigaföretag. Ofta bygger dessa boendeformer på att man ordnarett sparande från t.ex 55-årsåldern som ger rätt till bostad.4. Trygg ekonomiI äldre tider innebar ålderdom ofta fattigdom. Gamlaoch sjuka som inte kunde försörja sig och som inte togs omhand av familjerna eller hushållen var hänvisade till tiggerieller till någon form av fattigvård. Gemenskapen inomsläkten var den säkraste garantin för ekonomisk trygghet.I liksom i det övriga lades grunden förden moderna socialförsäkringslagstiftningen i slutet av1800-talet och . Denna var främstbetingad av sociala och ekonomiska strukturförändringar.Industrialiseringen och den därmed följandeurbaniseringen skapade ett ökat behov av ett socialtskyddsnät.Den första allmänna pensionsförsäkringen i Sverigeinfördes genom lag och trädde i kraft den1 . Detta genomfördes efter förslag från denliberala regeringen. Försäkringen var obligatorisk ochomfattade i princip hela befolkningen och var enålderdoms- och invaliditetsförsäkring. Efter denna tidpunkthar vi haft flera reformer som förbättrat pensionärernasgrundtrygghet. En viktig milstolpe utgjordes av lagom försäkring för allmän tilläggspension som trädde i kraft1 januari 1960.Huvuddelen av den svenska pensioneringen utgörs i dagav de allmänna pensionssystemen som administreras isamhällets regi och regleras genom lagstiftning. Härutöverfinns olika avtalsreglerade tjänstepensionssystem somgrundas på kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter.Slutligen kan enskilda på eget initiativ teckna privatapensionsförsäkringar eller på annat sätt ordna sittekonomiska skydd inför pensioneringen.De allmänna pensionssystemen består avfolkpensionering, försäkring för tilläggspension (ATP) ochdelpensionsförsäkring. Dessa pensionssystem ärobligatoriska och omfattar i princip hela befolkningen.Dessa förmåner beräknas inom de allmänna systemen medledning av basbeloppet som fastställs av regeringenpå grundval av prisutvecklingen. av basbeloppet.Om pensionstagaren saknar eller har låg ATP utgespensionstillskott till ålderspension. Denna stödforminfördes och utgick då med högst avbasbeloppet. Nivån på pensionstillskottet har höjts fleragånger . Senast höjdes pensionstillskottet från 50till av basbeloppet. Pensionstillskottet utgör år /år.Den garanterade minimipensionen för en ensamståendepensionstagare utgör av basbeloppet.Detta med undantag för de egenföretagare som intebegärde undantagande och som heller inte betalade inavgift. ökade denna ochför har den ökat med ytterligare 4 procentenheterav basbeloppet. Minimipensionen utgör år /år.Den sammanlagda pensionen för en pensionär utan ATPär för år /månad. var det 34%av pensionärerna som hade pensionstillskott. Andelen harminskat kraftigt då fler och fler får rätt till högre ATP. År1970 var andelen som hade pensionstillskott 88%.Rätten till ATP är relaterad till storleken av deförvärvsinkomster som den försäkrade haft . De är pensionsgrundande upp till ennivå som uppgår till 7,5 gånger basbeloppet . ATPutgör av medelinkomsten för de 15 bästa inkomstårenuppräknat till aktuellt penningvärde. För rätt tilloreducerad ATP krävs normalt medpensionsgrundande inkomst.Tjänstepensionssystemen omfattar sammantagnai stort sett alla löntagare på den svenska arbetsmarknaden,vilka utgör ett komplement till de allmänna pensionerna.Huvuddelen av dessa omfattas av något av fyrapensionsplaner:a. pension för statsanställda b. pension för kommunalanställda c. industrins och handelns tilläggspension för tjänstemänoch arbetsledare ()d. särskild tilläggspension (STP) för privatanställdaarbetareKommunalt bostadstillägg (KBT) är en förmånsom efter beslut av kommunen kan utgå till bl.a. den somuppbär folkpension. KBT utgår enligt de grunder somkommunen bestämmer. Den varierar därför storleksmässigtkommunerna emellan. Avvikelse från de i lagen fastställdainkomstprövningsreglerna får dock inte göras. Nivån påKBT:n har höjts, både 1990 och 1991 inom ramen förskattereformen. Statsbidrag utgår under förutsättning attkommunernas grunder för bostadstillägg innebär atttillägget före inkomstprövning och oberoende av bostadensstorlek täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som ligger för ensamstående och för makar. Staten bidrar av debidragsberättigade kostnaderna.År 1989 fick av personerna som har någonfolkpension KBT. Denna förmån kan även utgå tillförtidspensionerade, till dem med änkepension ochhustrutillägg. Det genomsnittliga utbetalda KBT-beloppetutgjorde år . Även andelen som får del avdenna förmån har minskat, var andelen 53%.4.1 Skillnader i de äldres ekonomiska villkorVarje kommun har en skyldighet att tillhandahållakommuninvånarna viss service. Denna service betalas viaskatter och avgifter. Betydande skillnader finns mellankommunerna både vad gäller avgifts- och bidragspolitiken.Dessa faktorer har ofta en stor betydelse för pensionärernasekonomi. Det kan skilja i disponibel inkomst för pensionärermed samma bruttoinkomst.Dessa skillnader i disponibel inkomst beror främst påskillnader i hemtjänsttaxa och olika nivåer på KBT.Skillnaderna är stora mellan kommunernashemtjänsttaxor. Dessa beror både på taxetyper ochavgiftsnivåer. De största skillnaderna inom respektiveinkomstklass finns för dem som har det störstahjälpbehovet.Skillnaderna mellan kommunerna vad gäller KBT är förde flesta hushållstyper större än skillnaderna ihemtjänstavgift. Dessa skillnader minskar med ökadinkomst. Detta beror på att KBT reduceras med ökadinkomst.Konsumentverket räknar fram s.k. ''skäligalevnadskostnader'' för olika hushållstyper. Siffrorna för1990 var /mån för ensamstående och /mån för samboende. I dessa ingår hyreskostnad /mån för ensamstående och /mån för makar.Den disponibla inkomsten för vissa pensionärer varunder 1990 lägre i några fall än nivå för''skäliga levnadskostnader''. Detta enligt en rapport frånSvenska , som heter Pensionärernasekonomi och kommunernas taxor.Skillnaderna utgörs således inte bara av statligabestämmelser utan också av kommunernas skatte-, taxe-och bidragspolitik. Det är fel att pensionärernas välfärdskall påverkas kraftigt av i vilken kommun de bor.Pensionärer med bara pensionstillskott eller låg ATP harofta små marginaler och därmed påverkas deras ekonominegativt av förändringar i olika taxor och bidrag. Nivån påKBT bör därför utgå enligt samma regler i hela landet.En liknande utformning av KBT i hela landet skulleunderlätta uppföljningen av effekterna av olika ekonomiskaförändringar angående stödet till pensionärerna. Beslutetnyligen om att höja KBT:n och pensionstillskottet harförbättrat pensionärernas ekonomiska villkor. Men dessaförändringar kan dock begränsas av kommunernastillämpning av KBT.Prisökningar som kan förklaras av skattereformen utgörför och för . För att kompenserapensionärerna för dessa ökningar har pensionstillskottetoch KBT ökat. Pensionärerna har således fåttkompensation för de prisökningar som är orsakade avskattereformen. Beträffande övriga prisökningar under1990 så kompenserades pensionärerna för detta viahöjningen av basbeloppet. höjdes basbeloppetmer än beräknat och utgör . Dethar dock under årets första månad framkommit att detgenomförts oväntade prisökningar, på bl.a. hyrorna. Dessahöjningar kan inte förklaras av skatteomläggningen. Ävenom det hävdas att skattereformen orsakat dessa så är detinte sant. De kraftiga prisökningarna kan drabbapensionärerna omotiverat hårt, särskilt de pensionärer sombara har grundpension och pensionstillskott/låg ATP ikombination med låg KBT. En översyn av ekonomin fördenna grupp av pensionärer är angelägen. I avvaktan pådenna översyn behövs redan under detta år speciellainsatser för att stärka deras ekonomiska situation. Detta börges regeringen till känna.4.2 Ge alla regelbunden information om antalet ATP-poängÄven kommer många kvinnor troligen attvälja deltidsarbete under kortare eller längre tider. Även endel män kan komma att jobba deltid. Den rätten skallgivetvis alla ha.Alla som omfattas av vår allmänna försäkring bör därförregelbundet få information om hur många pensionspoängvederbörande har.