mot · GF02Sk2 · 1991-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:34 Upphävande av lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper InledningI propositionen föreslås att omsättningsskatten på aktieroch andra värdepapper avskaffas fr.o.m. den 1 december1991.Regeringen motiverar sitt förslag bl.a. med attaktiviteten på den svenska aktiemarknaden har minskat, attskatten har bidragit till att den svenska aktiehandeln i ökadutsträckning har flyttat utomlands och att har presenterat ett förslag till direktiv sominnebär att omsättningsskatten på värdepappershandelskall avskaffas.Ett avskaffande av omsättningsskatten på aktier mmanges medföra ett inkomstbortfall brutto för staten på ca 3,3miljarder kr . Nettoinkomsterna påstås vara väsentligtmindre p.g.a. att intäkterna från reavinstskatt ochbolagsskatt ökar om aktieomsen avskaffas. De slutligaeffekterna anses vara svåra att uppskatta.Regeringen anger inte hur inkomstbortfallet skallkompenseras.Aktieomsen och statsfinansernaUnder steg börsvärdet från 58 miljarder kr1980 till 1989. Omsättningen påStockholmsbörsen steg från drygt 7miljarder kr till ca per år.Omsättningsskatten på aktier och vissa andra värdepapperinfördes som ett led i den socialdemokratiskaregeringens ekonomiska politik för att dämpa den alltförexpansiva utvecklingen på börsen och för att stärkastatsfinanserna. Även fördelningspolitiska skäl anfördes föromsättningsskattens införande.Totalt inbringar den nuvarande omsättningsskatten påaktier m m ca enligt riksrevisionsverketssenast publicerade prognos. Av detta belopp härrör endastomkring en tredjedel från den vanliga börshandeln medaktier. Resten är skatt på handel med optioner och andraderivatinstrument, onoterade aktier, premieobligationersamt svenska placerares handel i utlandet.I propositionen hävdas att nettoinkomsten är väsentligtmindre. Någon närmare analys eller kalkyl som byggerunder detta påstående redovisas dock inte i propositionen.Problemet att uppskatta budgeteffekten på kort och långsikt avfärdas med att de slutliga effekterna är svåra attuppskatta.Riksdagen skall i fråga om beslut av ekonomisk natursjälvklart kunna bedöma vilka effekter ett visst förslag harför statens inkomster respektive utgifter. Det är ytterligtanmärkningsvärt att regeringen inte ens har försökt attpresentera en sådan analys och beräkningar införriksdagens ställningstagande till regeringens förslag.Även om det kan hävdas att nettoinkomsten förstatskassan från omsättningsskatten på aktier m m ärmindre än de direkta inkomsterna från skatten tordeinkomstbortfallet vara betydande. Det gäller såväl denomedelbara effekten som effekten sikt.Varken ökad reavinstskatt eller störrebolagsskatteintäkter får något som helst genomslag 1992.Den omedelbara effekten av ett slopande avomsättningsskatten blir ett inkomstbortfall för statskassanunder 1992 på 3--4 miljarder kronor.Enligt vår uppfattning bör inte fatta någrabeslut om statliga utgifter eller inkomster utan att destatsfinansiella konsekvenserna har analyserats.På kan ökade inkomster av reavinstskatt ochbolagsskatt i någon mån kompensera bortfallet frånaktieomsen. Det kan tänkas ske på tre sätt: Genom att deskattepliktiga reavinsterna ökar, genom att aktiehandelnsomsättning ökar och via ökade courtageinkomster.Nedanstående genomgång tyder dock på att dessamekanismer bara till liten del kan kompensera bortfalletfrån aktieomsen.Omsättningsskatten är avdragsgill vid beskattningen avrealisationsvinster. Den innebär attanskaffningskostnaden för en aktie blir högre ochförsäljningsintäkten lägre. Ett slopande avomsättningsskatten skulle därmed leda till en ökning avreavinsterna och därmed underlaget för reavinstskatten.Den budgetmässiga effekten av ett slopande kommeremellertid att uppstå först med lång eftersläpning.Den del av omsättningsskatten som utgår påförsäljningslikviden påverkar den skattepliktiga reavinstenomedelbart. För de placerare vars reavinster är större änförlusterna blir följden att skatten ökar. De placerare somhar förluster som är lika stora eller större än vinsternabetalar ingen realisationsvinstskatt, deras skatt påverkassåledes ej av ett slopande av aktieomsen.En stor del av aktieomsättningen bedrivs av placeraresom ej är reavinstskattepliktiga, t.ex. utländska placerare,AP-fonderna, aktiefonder och investmentbolag. Enligtuppgifter från svararreavinstskattepliktiga aktörer för omkring hälften avaktiehandeln och därmed hälften av omsättningsskatten,dvs. Den del av aktieomsen somhärrör från dessa placerares försäljningar kan därmeduppskattas till 800--900 milj.kr. Även om samtliga dessaantas ha reavinster som överstiger förlusterna, vilketförutsätter en kraftig börsuppgång, skulle skatteintäkternaändå inte öka med mer än drygt 200 milj.kr. Detta beloppskulle deklareras och betalas in året efter inkomståret.Den hälft av omsättningsskatten som faller på köparenär också en avdragsgill kostnad vid en realisationsvinst. Ettslopande av skatten leder till att anskaffningsvärdetreduceras och att den skattepliktiga vinsten ökar.Skatteeffekten uppkommer emellertid först vid en framtidaavyttring. Den fulla effekten på statens inkomster avreavinstskatt uppkommer därför inte förrän mot slutet av1990-talet.En ökad handel och snabbare omsättning av olikaplacerares aktieportföljer kan bli följden av ett slopande avomsättningsskatten. Hur stor denna ökning blir är docksvårt att bedöma.När reavinster tas fram till beskattning snabbarekommer också staten att få skatteintäkterna avvärdestegringar tidigare. En sådan tidigareläggning innebärdels en viss engångsökning av skatten när förändringen ägerrum, dels att den utestående skattekrediten reduceras ochden årliga reavinstskattenivån höjs något.Det är dock osannolikt att ett slopande av aktieomsenfår någon större effekt på statskassan genom tidigarelagdarealisationsvinster och minskade skattekrediter.Omsättningsökningen torde främst komma att ske genomen ökning av de korta affärerna. Det är knappast troligt attden som innehaft en aktiepost i t.ex. skulle påverkas isitt val av försäljningstidpunkt av att försäljningskostnadensänks . Jämfört med andra faktorer, somförväntad kursutveckling, framstår transaktionskostnadensom en för detta beslut helt marginell faktor.Däremot är det sannolikt att en sänkning avtransaktionskostnaden kan medföra att aktieinnehav därvärdet sjunkit realiseras snabbare, dvs attrealisationsförluster tidigareläggs i syfte att snabbare kunnautnyttja den avdragsgilla förlusten. Detta skulle leda till attstatens skatteinkomster reduceras.Om omsättningen ökar på den svenska aktiemarknadenväxer bankernas och fondkommissionärernascourtageintäkter. Detta kan åtminstone på kort siktleda till att deras skattepliktiga vinst ökar.Om vi, som ett räkneexempel, antar att den handel somi dag sker på Stockholmsbörsen ökar med ca 20 miljarderkronor och att handel för ytterligare 50 miljarder kronorflyttar hem till , blir den samladeomsättningsökningen ca eller ca 70 %.Courtageintäkterna skulle då öka med ca 0,6 miljarderkronor. Maximalt skulle därmed skatteintäkterna frånbolagsskatten kunna öka med ca . Iverkligheten blir beloppet sannolikt betydligt lägre.Denna summariska genomgång visar att den omedelbaraeffekten för statskassan blir ett inkomstbortfall på 3--4miljarder kr 1992. blir inkomstbortfalletmöjligen något lägre, men sannolikt närmare 3 miljarder krper år. Mot den bakgrunden kan vi konstatera attregeringens proposition om omsättningsskatten helt saknardet nödvändiga underlaget för hur den aktuellaskattesänkningen skall finansieras.Andra aspekter och ställningstagandenTransaktionsskatter, bl a aktieoms, finns i flera länder.Inom EG förs diskussioner om regler mot denna typ avskatter, men några beslut har ännu inte fattats. Det finnssåledes ännu inte några bindande EG-bestämmelser somtvingar ens de nuvarande medlemsländerna till någonbestämd lösning vad gäller omsättningsskatt på aktiehandelmm. Det är möjligt att kan behövaavskaffa aktieomsen och då finna andra vägar för attkompensera statskassan för det betydande bortfall avinkomster som det skulle medföra.Skattereformen bygger på principen om neutral ochlikformig konsumtionsbeskattning. Denna principöverensstämmer också med kraven på ekonomiskrationalitet. En beskattning som tillgodoser kraven påkonkurrens- och konsumtionsneutralitet leder till eneffektiv användning av våra resurser.Vi har redan visat att ett avskaffande av aktieomsenskulle leda till ett väsentligt inkomstbortfall för statskassan.Regeringen har inte visat hur detta bortfall skallkompenseras. Men förslaget är också frånfördelningspolitiska utgångspunkter oacceptabelt. Det ärbåde nödvändigt och önskvärt att den finansiella sektornger sitt bidrag till de gemensamma samhällskostnaderna.Att utan vidare avskaffa aktieomsen skulle därförmedföra såväl statsfinansiellt som fördelningspolitisktoacceptabla konsekvenser liksom medverka till attsnedvrida konkurrensförhållanden ochkonsumtionsmönster på ett samhällsekonomisktomotiverat sätt.I regeringsförklaringen sägs bl a att de offentligafinanserna skall bringas i balans. Där redovisas också ettantal förslag om kostnadskrävande reformer. Med hänsyntill budgeteffekterna blir det mycket svårt att förstå hurregeringens finanspolitiska strategi ser ut, när man utanvidare kan avhända sig inkomster på 3--4 miljarder kronorårligen.Möjligheterna att föra en framgångsrik ekonomiskpolitik för tillväxt, arbete, rättvisa och välfärd är i hög gradberoende av att det förs en stram och ansvarsfullfinanspolitik. Vi anser det synnerligen anmärkningsvärt attregeringen utan vidare föreslår ett slopande av aktieomsen,utan att denna åtgärd finansieras.Mot denna bakgrund föreslår vi att propositionen avslåsav . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå förslaget i proposition1991/92:34 om avskaffande av omsättningsskatten på vissavärdepapper.