mot · GE02Bo413 · 1991-01-25 00:00:00 — En bra bostad i en god miljö och till en rimlig kostnad ären förutsättning för social välfärd. Men en kvalitativt ochtekniskt sett bra bostad är inte tillräckligt för en fullgodtrivsel.Ökat engagemangFör att skapa goda boendemiljöer och harmoniskabostadsområden krävs det att de boende har möjlighet attengagera sig i boendet och för sin bostad. För att skapa ettökat engagemang krävs det att de boende har möjlighet attpåverka sin egen boendesituation. Ökat boendeinflytandeär en nödvändig förutsättning för att utveckla trivsel ochgemenskap i våra bostadsområden.Boendeinflytandet är delvis fastlagt i lagstiftningen. Detfinns också boendeinflytandeavtal mellan fastighetsägareoch hyresgästorganisation. Hyresgäströrelsen spelar enviktig roll för utvecklingen av boendeinflytandet.Allmännyttans rollDen dominerande fastighetsägaren som förvaltarfastigheter med hyresrätt är de allmännyttigabostadsföretagen. Den svenska allmännyttan är urinternationell synpunkt unik på flera sätt. Inte minst gällerdet vid utvecklingen av boendeinflytandet.Genom sin uppbyggnad och omfattning har deallmännyttiga bostadsföretagen stora möjligheter att bliledande för hyresgästinflytandet i landet. Ur densynpunkten är det viktigt att skapa sådana förutsättningaratt allmännyttan kan få fortsätta att utvecklas för att stärkaboendeinflytandet och förbli ett viktigt instrument för enutveckling av den sociala bostadspolitiken.Hyresgästinflytande vid lägenhetsunderhållHyresgästen bör ha ett stort inflytande över reparationeri den egna lägenheten. Genom den s k tapetreformen harmöjligheten för hyresgästerna öppnats så att de kan utövainflytande över underhållet i lägenheten. Den lagändring,som möjliggjorde detta infördes först på försök, menpermanentades . Lagändringen, somökade hyresgästernas inflytande, innebär att hyresvärdensreparationsskyldighet avseende bostadslägenhet kanavtalas bort. skall då innehålla en särskildförhandlingsöverenskommelse enligthyresförhandlingslagen.Enligt uppfattning bör den enskildehyresgästen själv få bestämma över underhållsstandarden iden egna lägenheten och själv påta sig ansvaret för enklarereparationer utan särskild förhandlingsöverenskommelse.Om hyresgästen själv utför enklare reparationer kanhyresgästen begränsa hyreshöjningar -- kanske få enhyresnedsättning.Hyresgäststyrt lägenhetsunderhållGenom den s.k. tapetreformen har möjligheten ilagstiftningen öppnats för hyresgästerna att kunna utövainflytande över underhållet i lägenheten.På grund av olika regler för beskattning och avsättningarmellan privatägda hyresfastigheter och allmännyttankommer reformen att få begränsad effekt. Risk föreliggeratt hyresgäster i privatägda hyresfastigheter utestängs frånde möjligheter att påverka sin egen lägenhets utseende ochhyra, som tapetreformen förutsätter.Att denna risk är uppenbar beläggs av det faktum atthyresgäststyrt lägenhetsunderhåll förekommer med fåundantag endast hos de allmännyttiga företagen.För att alla hyresgäster som så önskar skall få möjlighetatt utöva större inflytande över sitt boende börskattelagstiftningen ändras.Privata fastighetsägare bör ges rätten att kunna fonderamedel till underhåll av lägenheterna skattefritt.Fondmedlen skall följa lägenheten och hyresgästen gesmöjlighet till inflytande över lägenhetsunderhållet meddessa medel på samma sätt som gäller för allmännyttigafastigheter.Hyresgästernas inflytande enligt bostadssaneringslagenHyresgäst har inte genom yttrande möjlighet att direktutöva inflytande i samband med ombyggnad avbostadsfastighet. Boendeinflytandet vid ombyggnad enligtbostadssaneringslagen utövas nämligen av organisation avhyresgäster, som har avtal om förhandlingsordning förfastigheten eller om förhandlingsordning inte gäller, avriksorganisation eller förening, som är ansluten till sådanorganisation och inom vars verksamhetsområde fastighetenär belägen. Detta innebär att det inte alltid ärhyresgästerna, som bor i berörd fastighet, som får utövainflytandet. Även om hyresgäströrelsen arbetar för ettvidgat hyresgästinflytande bör det i lagstiftningenföreskrivas ett direktinflytande. Bostadssaneringslagen bördärför ändras så att hyresgästerna i varje fastighet kan utövainflytande i frågor, som direkt berör dem.Inflytande enligt hyresförhandlingslagenSamma förhållande, som ovan förordats beträffandeinflytandet via bostadssaneringslagen, bör också gällaanalogt i hyresförhandlingslagen.Vi föreslår därför att det direkta hyresgästinflytandetstärks. Därför bör hyresförhandlingslagen ändras så att detär hyresgästerna i berörd bostadsfastighet, som har rättentill förhandlingsordning.Översyn av hyreslagstiftningenRegeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansattkommitté med uppgift att se över hyreslagstiftningen.Kommittén har antagit namnet ''1989 årshyreslagskommitté''. Av direktiven framgår att kommittén bla skall utreda frågor om förverkande av hyresrätt,andrahandsuthyrning, avståenden från besittningsskyddoch dessutom göra en språklig översyn av hyreslagen.Kommittén skall ha avslutat huvuddelen avutredningsarbetet före utgången av 1991. Med hänvisningtill pågående utredning avstår vi från att motionerainom hyreslagstiftningsområdet.Kooperativ hyresrättDen kooperativa hyresrätten utgör enligt centerpartietsuppfattning en upplåtelseform som tillgodoser mångamänniskors behov och som ger dem möjlighet att till rimligkostnad ta ett ökat ansvar för sina boendeförhållanden.Enligt nu gällande lag (1986:1242) om försöksverksamhetmed kooperativ hyresrätt får regeringen försöksvis lämnaekonomiska föreningar tillstånd att utan hinder avbestämmelserna i bostadsrättslagen driva verksamhet, sominnebär att det med andelsrätt i föreningen följer en rätt atthyra bostadslägenhet. Lagen gäller till utgången av år 1991.Den socialdemokratiska regeringen har aviserat ett förslagom förlängning av försöksperioden ,dvs till utgången av år 1993.Det finns enligt uppfattning ingenanledning att förlänga försöksverksamheten. Denkooperativa hyresrätten bör enligt vår uppfattning nupermanentas. bör nu besluta om detta.Koloni- och odlingslotterVarje möjlighet att skapa trivsamma bostadsområdenmåste tas till vara. Hyresgäster som bor i lägenhet har oftabehov av att komma närmare naturen. En viktig åtgärd i detsammanhanget för att göra bostadsområdena attraktiva äratt tillse att odlingslotter och koloniträdgårdar finns iomedelbar närhet till bostadsområdet.Vid nyetablering bör bostadsområdena planeras så attsärskilda odlingslotter integreras i bostadsområdena.Centerpartiet har i medverkat till attunderlätta tillkomsten av kolonilotter. Kommunerna har nuvia PBL möjlighet att undanta bl.a. kolonistugor frånbygglovsplikt.För att främja trivseln inte minst i hyreshusområden börövervägas ytterligare möjligheter att främja tillkomsten avkoloni- och odlingslotter i samband medbostadsbebyggelse.Inte minst gäller för kommunerna att tillse attplaneringen sker på ett sådant sätt att markutrymmenlämnas för dessa ändamål i tillräcklig omfattning vidplanering av bostäder.Idag finns klara tendenser till förtätning avbostadsområden vilket inte främjar en god boendemiljömed möjlighet för de boende till den avkoppling och närhettill naturen som en egen odlingslott kan ge. Sådanaförtätningar bör undvikas och mer mark för kolonilotter börlokalt avsättas för sådana odlingslotter. Vad som har anförtsom främjande av kolonilotter bör ges regeringen till känna.Kabel-TVFrån och med gäller ny lagstiftningsom reglerar verksamheten när det gäller installeras i regel i alla lägenheter i enfastighet. Kostnaden för tas i regel ut på hyran.En månadskostnad med ett påslag på hyran med 40--100 kr.brukar vara vanliga riktmärken. Till det kommer kostnadenför själva hushållet för att kunna se satellitkanaler.Hyresgästernas inflytande över beslut om installation avKabel-TV och frågor sammanhängande därmed är enligtvår uppfattning inte tillräckligt. Särskilt viktigt är att varjehyresgäst själv för sig har rätt att avgöra om vederbörandevill ta del av Kabel-TV-utbudet eller ej. Enligt våruppfattning måste det vara valfrihet som gäller i detta fall.Lagen om anslutning till bör därför ses överenligt med vad som anförs i motionen.BostadsförmedlingPå begäran av har förfråganutgått till stora och medelstora kommuner om man harkommunal bostadsförmedling. Enkäten gav ett mycketsplittrat resultat. Tankegångar har framförts frånbostadsdepartementet om utökade krav på kommunernavad gäller bostadsförmedling, eftersom regeringen kanålägga kommun att anordna avgiftsfri bostadsförmedling.Enligt nuvarande bestämmelser får ingen ta emot, träffaavtal om eller begära ersättning av hyressökande föranvisning av bostadslägenhet för annat ändamål änfritidsändamål. Bostadsförmedlingarna bör enligtcenterpartiets uppfattning ytterligare förbättra sin serviceoch arbeta mera aktivt för att öka rörligheten påbostadsmarknaden t ex genom bytesservice åtbytessökande. För att få resurser för en sådan verksamhetbör möjligheter finnas att ta ut en avgift. Aktuelllagstiftning bör därför ändras i enlighet med vad imotionens anförts.Boendeinflytande över gemensamhetsanläggningar och is.k. storkvarterDet är viktigt att boende, som är berörda av enverksamhet i sin närmiljö, får ett ökat inflytande. Så är intealltid fallet . Enskilda hyresgäster och sammanslutningav hyresgäster utanför etablerad hyresgästorganisation harenligt gällande bestämmelser i anläggningslagen i praktikenberövats inflytande över bildande avgemensamhetsanläggning. anser attanläggningslagen bör ändras så att hyresgästerna själva ellergenom frivillig samverkan i föreningsform ges rätt att utövainflytande. Enligt vår uppfattning bör inflytande ochpåverkansmöjligheter läggas så nära som möjligt dem somberörs av besluten, i detta fall hyresgästerna.Centerpartiet vill stärka småhusägarnas inflytande övergemensamhetsanläggningarnas tillkomst i s.k. storkvarter.Storkvarter är en särskild form av småhusbebyggelse.Fastigheterna inom ett kvarter samverkar om olikagemensamma anläggningar på kvartersmark, t.ex. garageoch parkeringsutrymmen. De småhusägare, som flyttar in idet färdiga området, har i regel små möjligheter attpåverka, eftersom markanvändning och behov avgemensamhetsanläggningar har beslutats påplaneringsstadiet.En framkomlig väg att stärkasmåhusägar/villaföreningarnas ställning kan vara att gedessa samma besvärsrätt över kommunala beslut, somsakägare, bostadsrättsinnehavare, hyresgäster ochhyresgästsammanslutningar har enligt nuvarandelagstiftning. anser att hosregeringen bör begära förslag om ändringar i bl aanläggningslagen och PBL i syfte att stärka småhusägarnasinflytande över gemensamhetsanläggningarnas tillkomst is.k. storkvarter.Ombildning av hyreshus till bostadsrätterEnligt uppfattning måste alla som såönskar erbjudas möjlighet att äga sin bostad. Bostadsrättenutgör en för många människor attraktiv boendeform.Bostadsrätt bygger på enskilt ägande i föreningsform medgemensamt ansvarstagande i demokratiska former. Det ärsåledes en boendeform som kan erbjuda ökat ansvar ochengagemang. finns emellertid begränsningar ilagstiftningen som motverkar syftet med att alla pålikvärdigt sätt kan erbjudas bostadsrättsformen. Dessahinder bör enligt vår uppfattning tas bort.För ombildning av hyresrätt till bostadsrätt harhyresgästen enligt ombildningslagen rätt att förvärvahyresfastigheten genom en bostadsrättsförening, men detfinns begränsningar i lagen.Centerpartiet anser att ombildningslagen även skall gällaallmännyttigt bostadsföretag så att även det allmännyttigabostadsbeståndet skall kunna få övergå till bostadsrätt.Regeln om antalet lägenheter för ombildning tillbostadsrätt i ombildningslagen bör också ändras. Enligtnuvarande ordning skall fastigheten innehålla minst femlägenheter för att det skall vara tillåtet att bilda enbostadsrättsförening och övergå till bostadsrätt. Kravet iombildningslagen i detta fall bör sänkas till minst trelägenheter.Enligt nuvarande lagstiftning krävs det 2/3 majoritetbland hyresgästerna för att få övergå till bostadsrätt. Vi hartidigare hävdat att det i detta sammanhang som i så mångaandra sammanhang bör gälla enkel majoritet.Ombildningslagen bör även här ändras så att enkelmajoritet skall vara tillräckligt för ombildning tillbostadsrätt.Det bör ankomma på vederbörande utskott att göranödvändiga ändringar i berörd lagstiftning med anledningav ovannämnda förslag.BruksvärdessystemetI direktiven för ''hyreslagskommitté'' ingår ej attse över hyreslagens system för hyressättning, det s kbruksvärdessystemet. Det är en klar brist i direktiven.Centerpartiet anser att bruksvärdessystemet bör ses överså att det bl a framgår klarare vad som menas medbruksvärde. Tillämpningen av nuvarandebruksvärdessystem har lett till att en liten lägenhet iutkanten av en tätort kan ha en högre hyra än en större,centralt belägen lägenhet. En sådan hyressättning upplevssom orättvis. Tillräckligt stor hänsyn har vidhyressättningen inte tagits till läget.Lägesfaktorn bör därför ges större tyngd vidhyressättningen. Detta bör ges regeringen till känna.Ersättning för boendeinflytande och fritidsverksamhetsamt förhandlingsersättningBegreppet hyra innefattar enligt hyreslagen ochhyresrättslagen ersättning för lägenhet och särskildakostnader för värme, el, m m. Dessutom innefattasförhandlingsersättning åt hyresgästorganisation och annanersättning t ex för fritidsverksamhet.Det kan inte vara rimligt att alla hyresgäster oavsettorganisationstillhörighet och egna önskemål skall betalaersättningar till en organisation man inte tillhör. Därför bördet nuvarande regelsystemet ses över. Större hänsyn måstetas till den enskilde hyresgästens synpunkter och önskemål.Likställdhet av riksorganisationerCenterpartiet hävdar att alla riksorganisationer påbostadsområdet i lagstiftningssammanhang bör behandlaslika. diskrimineras Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation (SBC) på ett sätt som inte är motiverati jämförelse med HSB och Riksbyggen.En liten förbättring skedde under höstriksdagen 1990.Då beslöt en enig riksdag på förslag av ett enigt lagutskottmed ett enigt yttrande från bostadsutskottet att ändra lagenom fastighetsmäklare så att SBC jämställs med andrarikskooperativa organisationer. Lagändringen trädde i kraftden . diskrimineras SBC.Centerpartiet föreslår att dels lagen (1975:1132) omförvärv av hyresfastighet m m, dels bostadsrättslagen(1971:479), ändras så att alla riksorganisationer ges sammaförutsättningar att verka. Det bör ankomma på berörtutskott att utarbeta förslag till ändringar i lagstiftningen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de allmännyttiga företagens rollför hyresgästinflytandet,2. att beslutar om sådan ändring i hyreslagenatt hyresgästinflytandet ökar vid underhåll av lägenhet ienlighet med vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder så att hyresgäster avprivatägda fastigheter ges ett ökat inflytande,4. att beslutar om sådan ändring ibostadssaneringslagen (1973:531) att det blir hyresgästernavid en berörd fastighet som har att yttra sig över ombyggnadoch utfärda intyg,5. att beslutar om sådan ändring ihyresförhandlingslagen (1978:304) att det direktahyresgästinflytandet stärks i enlighet med vad i motionenanförts,6. att beslutar permanenta berörd lagstiftningvad avser den kooperativa hyresrätten,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att främja tillkomsten av koloni-och odlingslotter,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av lagstiftning för attstärka hyresgästinflytandet vid anslutning till kabel-TV,9. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i gällande lagstiftning att möjligheter finns att ta utavgift vid bostadsförmedling,10. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i anläggningslagen att boendeinflytandet ökar ienlighet med vad i motionen anförts,11. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i berörd lagstiftning att boendeinflytandet ökar försmåhusägare i s.k. storkvarter i enlighet med vad imotionen anförts,12. att beslutar om ändring i lagen om förvärvav hyresfastigheter (1975:1132), bostadsrättslagen(1971:479) och lagen om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt (1982:532) vad avser reglerna förombildning av hyresrätt till bostadsrätt i enlighet med vad imotionen anförts,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bruksvärdesystemet,14. att beslutar om sådan ändring i berördlagstiftning att större hänsyn tas till den enskildehyresgästen i enlighet med vad i motionen anförts,15. att beslutar om sådan ändring i berördlagstiftning att alla riksorganisationer inom bostadsområdetges samma förutsättningar att verka.