mot · GE02K624 · 1991-01-25 00:00:00 — Fria relationer mellan staten och kyrkan Frågan om förhållandet mellan stat och kyrka har utrettsoch diskuterats . Den nuvarande diskussionenkan egentligen sägas ha pågått sedan 1958 års kyrka--stat-utredning tillsattes. Olika förslag har lagts fram ochförkastats.Samtidigt har de sakliga ståndpunkterna i stat--kyrka-frågan utvecklats. Konfrontationen mellan olikaståndpunkter har blivit mindre skarp. Uppslutningenbakom roll som en folkkyrka medförsamlingarna som grundläggande enhet är utomordentligtstark. som en evangelisk-luthersk kyrkamed rikstäckning, demokratisk styrelse och stor öppenhethar ett omfattande stöd. Relationerna mellan stat och kyrkakan nu diskuteras friare och i ett perspektiv som medgerolika praktiska lösningar. Därmed kan hänsynen till såvälgrundläggande religionsfrihetskrav som svenska kyrkanssärskilda behov tillgodoses.Vidare har det politiska stödet för fria relationer mellanstat och kyrka successivt ökat. Med stor säkerhet torde mani dag kunna hävda att en sådan förändring har en starkparlamentarisk förankring.Under 1980-talet har också ett omfattande arbetegenomförts som gett en ny organisation påförsamlings-, stifts- och riksplan. Denna utveckling hargjort det möjligt för att till egnaorgan föra över beslutsrätten i en rad viktiga inomkyrkligafrågor.Avsaknaden av organ som samlat kan företräda vid överläggningar med staten om de framtidarelationerna har dessutom tidigare betraktats som ettproblem i kyrka--stat-frågan. finns sådana organ ikyrkomötet och centralstyrelse.Det fortsatta arbetet bör ta sikte på att garanterasvenska kyrkans möjligheter att markera sin identitet somtrossamfund. Detta bör ske som godaförutsättningar för en trygg ekonomi och en demokratiskbeslutsstruktur bibehålls. Olika inslag i en sådan lösningkan tänkas:En begränsad ramlagstiftning som reglerarnågra få grundläggande principer för svenska kyrkan.Entryggad ekonomi behöver tillskapas för svenska kyrkan.Förutsättningen att den som är medlem i vidtidpunkten för de förändrade relationerna också utansärskilda åtgärder kvarstår som medlem, vilket harframhållits som en för kyrkan viktig identitetsfråga.Tydliga ålägganden för stat och/eller kommun beträffandedet kulturhistoriska ansvaret för kulturskyddade kyrkligabyggnader.Hur fria relationer mellan stat och kyrka skall utformasmåste emellertid övervägas i samtal mellan de politiskapartierna och mellan företrädare för stat och kyrka.För närvarande arbetar en utredning under ledning avhovrättspresidenten med frågan omförhållandet mellan stat och kyrka. I utredningens uppdragligger att belysa olika ekonomiska och rättsligaförhållanden som rör . Uppdraget är ocksåatt presentera några olika modeller för framtida relationer.Utredningen skall enligt sina direktiv vara klar med dettaarbete . Ett omfattande och värdefullt underlagför fortsatta överväganden kommer således inom kort.Det reformarbete som utförts kan nuutvärderas av alla aktiva i kyrkans arbete. Med Petrisutredning kommer så avgörande underlag om rättsfrågoroch ekonomi. Därmed finns fakta för att inte enbartteoretiskt diskutera kyrka--stat-frågan. En fördjupaddiskussion kan föras och fria relationer prövas.Under hösten 1991 bör därför en parlamentariskberedning tillsättas för att föra arbetet vidare. Dennaberedning bör med utgångspunkt från utredningensmaterial kunna utforma politiskt väl förankrade förslag.Som ett led i detta arbete bör beredningen överlägga medföreträdare för . Beredningens slutresultatbör sedan bli föremål för en bred remissbehandling ochdärefter ställningstagande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om relationerna mellan staten ochsvenska kyrkan.