mot · GE02Jo242 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundDen yrkesmässiga trädgårdsodlingen i utgör enviktig del av näringslivet. Den omsätter inklusivemarkbyggnadssektorn ca ochsysselsätter ca 30 000 personer.Konsumtionen av grönsaker, frukt, bär och växterbaseras i stor utsträckning på inhemsk odling. Av allakrukväxter och utplanteringsväxter kommer frånsvenska växthus. På slanggurka är vi nära nogsjälvförsörjande. Trädgårdsodlarna kan producera varor avhög klass tack vare ett gynnsamt klimat, ett väl anpassatväxtmaterial och ett utvecklat kunnande. En lika viktigfaktor är att statsmakterna följer utvecklingen påträdgårdsområdet och anpassar politiken så att ingadrastiska ändringar i konkurrensförhållandet till utlandetuppstår.TrädgårdsnäringsutredningDe förhandlingar som pågår i och mellan EG ochEfta kommer att innebära en ännu öppnarekonkurrenssituation för svensk trädgårdsodling. Desvenska förhandlarnas intresse riktas då i första hand påvåra traditionella exportnäringar. Jordbruk ochträdgårdsnäringarna måste då själva peka på sin betydelse.Förutom en stark exportindustri måste en differentieradsmåföretagsverksamhet finnas i landet. Därför måsteträdgårdsnäringen värnas.Med hänsyn till näringens allvarliga ekonomiskasituation och behovet av inhemskt odladeträdgårdsprodukter är det nödvändigt att staten omgåendetillsätter en utredning, som kan tillvaratagaträdgårdsodlarnas intressen. Till utredningen bör knytasparlamentariker samt experter och förtroendemän frånträdgårdsnäringen. Den fortlöpande anpassningen till enöppnare marknad kommer att kräva ett intimt samarbetemellan statsmakterna och branschen om övergången skalllöpa någorlunda friktionsfritt. har tidigareuttalat sig till förmån för en trädgårdsutredning. Trots dettahar inget hänt på området. Det är skälen till att vi nuupprepar kravet på en utredning, som börtillsättas, vilket bör ges regeringen till känna.LivsmedelskontrollRiksdagen har tidigare beslutat att kraftigt reduceraanvändningen av bekämpningsmedel och gödselmedel.Trädgårdsnäringen utnyttjar biologiskbekämpning i stor omfattning ochnäringsåtervinningssystem är under utveckling. Tyvärr harman inte kommit lika långt på dessa områden i t.ex. södraEuropa. Därifrån importerar vi trädgårdsprodukter,som odlats i ett klimat med ofta högt infektionstryck. Densvenska konsumenten måste kunna lita på att dessaprodukter inte innehåller skadliga rester avbekämpningsmedel. Det är därför enligt vår mening ettytterst rimligt krav att det inte bör tillåtas import avträdgårdsprodukter och övriga livsmedel som behandlatsmed i förbjudna medel. Detta krav är också befogatutifrån näringarnas konkurrensvillkor. Detta bör gesregeringen till känna.I dag ställer sig beklagligtvis inte majoritetbakom ovanstående krav. Det finns därför mycket storanledning att ge bra information om svenska livsmedel ochträdgårdsnäringens produkter. Miljövänlig odling kräverofta större insatser, som fördyrar produkten. En störrespridning av kunskap om svenska produktionsförhållandenoch varuhantering vore önskvärd. Regeringens anslag tillinformationsinsatser för näringen är otillräcklig ochbehöver ökas, vilket bör ges regeringen till känna.Biologisk bekämpningBeslutet i att reducera kemikalieanvändningenkommer successivt att medföra att fler och fler kemiskapreparat försvinner från marknaden. Medlen är oftaselektiva och med färre tillgängliga preparat ökar risken förresistens. Därför är det viktigt att biologiskabekämpningsmedel hinner utvecklas i samma takt som dekemiska avvecklas.I den biologiska bekämpningen utnyttjar man i dagparasitoider, patogener, antagonister och predatorer. Desistnämnda rovlevande organismerna är mest använda ochfinns i ett dussintal arter. Av all bekämpning i världen överutförs ännu bara med biologiska medel menmetoden är under stark utveckling. Då är det viktigt attSverige är med i detta arbete på framskjuten plats. I enfriare marknad med stor rörlighet över gränserna följerockså angrepp av nya skadegörare.För att stimulera användningen av biologiskbekämpning måste liberala registreringsavgifter tillämpas.Varje biologiskt medel är avsett för en viss skadegörare,ibland i en bestämd kultur. Därför kan en höginregistreringskostnad medföra en orimlig belastning påenskilda produkter. Detta bör ges regeringen till känna.ForskningBeträffande forskning och utveckling behövs både enfördjupad grundforskning, t.ex. kring insektspatologiskgenteknik, och en större bredd på den tillämpadeforskningen. Inom institutionen för växt- och skogsskyddvid arbetar man f.n. medrotzonens biologi, med nyttodjursanvändning i växthus,med antagonister mot sjukdomar på köksväxter och påjordgubbar. Vid bedrivs forskning medinsektsparasitära nematoder, som även omfattar dentillämpade sidan. Grundforskning rörande insektspatogenamikroorganismer pågår vid i , Stockholmoch . I arbetar man dessutom mednematodpatogena svampar.Resurser behövs till följande viktiga arbetsfält inom dentillämpade forskningen:Kartläggning av naturligtförekommande antagonister, insektspatogener ochnyttodjur, som kan ha betydelse förväxthusproduktionen,Utvärdering av utländskabiologiska bekämpningsmedel, som kan vara användbaraunder svenska förhållanden.En resursförstärkning, som naturligt knyter an tillpågående verksamhet vid ochskogsskydd, borde åstadkommas. Detta skulle bidratill att styra svensk växtodling mot en ännu lägrekemikalieanvändning.NäringsåtervinningLuft- och vattenföroreningen är ett hot mot miljön ivästra . Orsakerna är flera men kanske främstbefolkningstätheten, ökande trafik, vissa industriutsläppsamt ett intensivt jordbruk. I det sammanhanget ärföroreningen från trädgårdsnäringen relativt liten.I växthustäta områden, som t.ex. kommun,kan trädgårdsnäringen bidra till minskningen avnäringsläckaget genom att införa slutna odlingssystem därpraktiskt taget fullständig återvinning kan uppnås. Ettutvecklingsarbete pågår i och , , har initieratorienterande försök, som löper för andra året på Alnarp.Näringen bidrar till finansieringen med restitueradehandelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifter. I takt medsjunkande användning av gödsel och kemikalier kommerdenna finansieringsmöjlighet med tiden att försvinna.Återbäringen har redan reducerats alltför mycket.Alnarp har upprättat en plan för mera omfattandeforskningsinsatser i ämnet. Den sträcker sig över 3--ochär budgeterad till ca 15 miljoner kronor.Ovanstående exempel visar behov av ökade medel tillforskning på området, vilket bör ges regeringen till känna.Sveriges AlnarpsdelMot bakgrund av tidigare relaterade frågor, som berörlivsmedelskontroll, biologisk bekämpning ochnäringsåtervinning, ser trädgårdsnäringen det somföljdriktigt att de tre nyinrättade professurerna iträdgårdsvetenskap och produktlära på fårtillräckliga resurser till sitt förfogande. Huvuddelen avverksamheten på rör trädgård och om vi i Sverigeskall kunna få tillgång till andra länders forskningsresultat,måste vi ha något att lämna i utbyte. Därför är det viktigt attstimulera forsknings- och försöksverksamheten för att höjaAlnarps status i trädgårdskretsar över.På i pågår forskningsarbete inomangränsande områden varför ett närmare samarbete mellanAlnarp och förefaller naturligt.RådgivningsverksamhetenInom trädgårdsområdet pågår den huvudsakligarådgivningsverksamheten i lantbruksnämndernas regi.Efter ett riksdagsbeslut kommerhuvudmannaskapet att flyttas över till länsstyrelserna.Även hushållningssällskapen, Trädgårdsutveckling, deekonomiska försäljningsföreningarna och privata firmorerbjuder konsulttjänster. En samordning ocheffektivisering är nödvändig. Just i denna situation avomorganisering vore en koncentration avkonsulentresurserna till naturlig. Genom en näraanknytning till forskning och försök ges godaförutsättningar för konsulenterna att förmedla rönen tillodlarna. En behovsanpassad organisation bör kunnadelfinansieras av näringen, men vägledande direktiv frånstatsmakternas sida saknas.Vad som ovan anförts om samordning och effektiviseringav rådgivningsverksamheten bör ges regeringen till känna.Åtgärder för att minska luftföroreningenTrädgårdsnäringen har tidigt visat intresse för övergångtill uppvärmning med naturgas. är ett l30-tal företag med totalt ca växthus anslutnatill naturgasnätet. För de ursprungligen 65 koleldadeanläggningarna, som ligger utanför naturgasnätet, blir ensuccessiv övergång till andra bränslen nödvändig. Det nyamiljöskatteförslaget accepteras i princip av näringen.Däremot önskar näringen en gradvis anpassning till dekommande höjda energipriserna för att klaraomställningen. Energiproblematiken bör kunna belysas iden trädgårdsutredning, som vi tidigare föreslagit.Alla de ovan beskrivna problemställningar, som kräverresursförstärkningar, bör åtminstone delvis kunnafinansieras genom att delar av de miljöskatter odlarnaårligen betalar ska kunna gå tillbaka till näringen på sammasätt som tidigare avgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel gjort. Därtill behöverträdgårdsnäringen rena resurstillskott. Detta bör gesregeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en trädgårdsnäringsutredning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot import av livsmedelsom producerats på ett i förbjudet sätt,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av ökat anslag tillinformationsinsatser för trädgårdsnäringen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om registreringsavgifter,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av ökad forskning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rådgivningsverksamheten,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om näringens energiproblem,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av olika förslag.