mot · GE02Fö201 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi vidhåller detta förslag och föreslårsåledes: att armén ska ges en grundorganisation som kanmöta även icke-militära hot,att miljövärnsförband skainrättas vid sju regementen,att Livregementetsgrenadjärer i ska få i uppdrag att utveckla metoderför och utbilda i civilmotstånd,att en styrka förinternationell räddningstjänst ska upprättas vid Kronobergsregemente,att samtliga kärnkraftverk ska tilldelasstående skyddsstyrkor,att samtligaspecialtruppslagsregementen avvecklas med undantag avett pansarregemente i ,att ett truppslagscentrumska inrättas för vardera luftvärn, artilleri, ingenjörstjänst,underhållstjänst, signaltjänst,att två truppslagscentra skainrättas för jägartjänst,att ett truppslagscentrum förunderhållstjänst (trängcentrum) ska inrättas i varjemilitärområde (5 st.),att pansartrupperna ska begränsastill en brigad i och en bataljon i ,attsamtliga stridsskolor ska avvecklas och att verksamhetenska överföras till respektive truppslagscentrum,attarméns officershögskolor ska sammanföras till en skola iKarlstad med specialkurser vid respektivetruppslagscentrum.3.4.3 FlygvapnetÄven om herravälde i luften länge ansetts vara avavgörande militärstrategisk betydelse får man vid övergångtill icke-provokativt försvar söka andra lösningar änflygplanssystem av typ och JAS. Dessa har för långräckvidd. JAS-Gripen får med extratank operationspass omca och kan därmed nå långt in över våragrannländer. Restriktionen mot vapenexport gör det vidareytterligt oekonomiskt att satsa på denna typ avvapenbärare. Behovet att kunna avvisa främmande flygunder fred och neutralitet gör dock att vi måste behålla ettantal snabba jaktplan. räcker för detta i ännu15--. Därefter kan det bli aktuellt att köpa in ett 30-talsnabba flygplan.Mot denna bakgrund är en utomordentligfelsatsning även om det blir tekniskt lyckat.Enligt den försvarsorganisation som här förordas bördärför flygvapnet kraftigt bantas och förändras. Treflygflottiljer med Viggenplan bör behållas -- förslagsvis iKallinge, och Kallax. Där baseras öventransportflyg typ . Övrigt flyg bör bestå av mindreflygplan och helikoptrar integrerade medlanskapsregementena. Dessa mindre farkoster skall kunnanyttjas i fred för sjuktransport, kalkning av sjöar,brandskydd, miljöövervakning, gränsövervakning o.s.v. Ikrigsfall används de för transport av skadade,förnödenheter, jägartrupper o.s.v. Ett visst antal förberedssom vapenbärare.3.4.4 MarinenKustartilleriet bör vidareutvecklas och behålla sinnuvarande omfattning. skall ytvattenflottan endastbestå av fartyg som används civilt, men som är förbereddasom vapenbärare. Ett antal relativt snabba fartygorganiseras för fredstida kustsjöfart. Vid krigshot förses demed robotar och lättare pjäser -- så även kustbevakningensfartyg. Ubåtsflottan omvandlas till att omfatta ett störreantal mindre båtar mera av typen dykbåtar med begränsadräckvidd.En sådan utveckling medför att vi behöver flera menmindre flottbaser. Därmed fjärmas den fredstidautvecklingen av skärgårdsområdena.3.5 MiljövärnSom angivits under rubrikerna ''Allmän värntjänst'' och''Militärt försvar'' föreslår vi att det inrättasmiljövärnsförband. Behovet menar vi är uppenbart. Vidarebör det ligga en rationalitet i att kunna samordnaförsvarssatsningarna på miljö- och militärområdet. Vårvärnpliktsarmé och våra välorganiserade regementen meden stor kår av militära lärare, liksom stora delar av vårmilitära materiel utgör en resurs att sättas in motmiljöförstöringen (., , ).Uppgifter saknas ingalunda. Miljövärnet kan utbildaberedskapsstyrkor som snabbt kan mobiliseras somförstärkning av brandkårerna vid olika olyckor --oljeutsläpp, kemikalieutsläpp, kärnkraftsolyckor, o.s.v.Vidare behövs fältarbetsplutoner som anlägger nyavåtmarker, kalkar försurade områden, sanerar gamlatippområden, vårdar reservat, o.s.v. Man bör även kunnasköta mycket av det praktiska arbetet kring provtagning ochkontroll av luft-, vatten- och markförändringar.3.6 Katastrofberedskap och räddningstjänstEn civil katastrofberedskap är av utomordentligt värdebåde vid miljökatastrofer och militära angrepp. Satsningarpå detta område är säkra investeringar så länge vi intelyckats få till stånd ett mera robust samhälle.Miljöförstöringen har redan gått så långt och vår sårbarhetär så stor att katastrofer säkert kommer. Civilkatastrofberedskap och räddningstjänst är nödvändiga ivarje typ av krigssituation. Militära försvarsinvesteringarsom JAS eller stridsvagnar kommer däremot att varamycket osäkra investeringar, även om de blir teknisktlyckade, eftersom de inte passar gentemot alla typer avmilitära angrepp.Räddningstjänstkapacitet är även av stort värde för deninternationella beredskapen och till stora delar användbar ien akut flyktingmottagning liksom de militäraträngtrupperna.De viktigaste investeringsområdena är idag:HemskyddsorganisationenABC-skyddSkyddsrumBeredskapshänsyn i kommunalteknisk försörjningKrigssjukvårdDet är utomordentligt glädjande att lagtförslag på hur värnpliktiga skall kunna utbildas direkt förcivilförsvaret. Det konventionella civilförsvaret behandlasutförligare i motion i anslutning till budget.3.7 VapenindustriErfarenheten har visat att den hittillsvarande svenskapolitiken med en restriktiv vapenexport inte fungerat.Smuggelaffärerna talar sitt tydliga språk. Givetvis måste viha en vapenindustri så länge vi behöver en krigsmakt ochen neutralitetspolitik men vi måste ordna det så att den intebehöver exportera.Med den typ av militär uppgift och strategi vi förordarblir det fråga om tillverkning av handeldvapen, granatgevär,granatkastare, små pansarvärnsvapen, luftvärnspjäser,kustartilleripjäser, minor, torpeder och mindre ubåtar samtolika slag av ammunition. Till detta behöver vi enframstående inhemsk robotteknologi. Erfarenheten harvisat att den behövs, dels för att vi skall kunna ha demodernaste vapnen, dels för att kunna modernisera äldrevapen.Tillverkning och viss utveckling av dessa vapentyper börkunna bedrivas på ett ekonomiskt försvarbart sätt utanserier förlängda genom export. Teknologiskt samarbete börlikväl kunna ske med andra länder som liksom vi arbetarefter konceptet icke-provokativt försvar.Beträffande fordon och flyg ska inte behövas särskildastridsfarkoster utan man ska i huvudsak förlita sig på lättanpassade civila typer. Man kan dock i undantagsfall tvingastill import, t.ex. om vi behöver ett nytt jaktplan om 15-20 årnär är slut.Vapenindustri och -export behandlas vidare i annanmotion.4 FörsvarsutredandetDe tre senaste parlamentariska försvarsutredningareller -kommittéer, som regeringen tillsatt för att utarbetaförslag till femåriga försvarsbeslut, har misslyckats. 1984 årskommitté resulterade visserligen i ett försvarsbelut ,men beslut om arméns fredsorganisation och helabeslutet visade sig ekonomiskt ohållbart . 1987/88 avseende arméorganisationen upplöstes. Idecember tillsattes så kommitté. Beslut om arménsfredsorganisation kunde tas av en s+fp-majoritet 1989.Hösten 1989 inträffade de stora förändringarna i Europa.Miljöpartiet de gröna föreslog att kommittén skulle fåarbetstiden förlängd till och då lämnasäkerhetspolitiskt betänkande och slutbetänkande.Förslaget vann ej gehör. lämnade kommitténoch ett säkerhetspolitiskt betänkande presenterades ijanuari 1990. Eftermycket arbete med att söka uppdatera det redan föråldradejanuaribetänkandet hade man ännu inte hunnitbörja med den civila försvarsdelen.Det finns säkert flera orsaker till varför det inte längrefungerar med dessa parlamentariska försvarskommittéer.En väsentlig orsak synes vara att den politiska spännviddeni synen på militärt försvar har ökat både mellan och inompartierna. Försvarspolitikerna har då av förmodligenpolitiskt-taktiska skäl överlåtit alltför mycket även av deförsvarspolitiska bedömningarna till överbefälhavaren ochförsvarsstaben -- även mycket av de säkerhetspolitiska. Visskonservatism och försiktighet fordras i försvarsfrågor. Inommilitären finns en stark konservativ tradition.Vapenindustrin, som däremot arbetar i enkonkurrenssituation, måste vara nytänkande och kreativoch har därför fått en stark styrfunktion inomförsvarsetablissementet. Därtill kommer att civilt försvarinte har den spännande dramatiken inbyggd och därföralltid kommer i andra hand.Den försvarspolitiska debatten är stor och engagerad imassmedia men tyvärr liten och tråkig i . Systemetmed försvarskommittéer lyfter bort debatten ochkonflikterna från till slutna rum hos partigrupper,departement och staber. försvarsutskott skullekunna utnyttjas bättre. Motiv att dölja en grundläggande,fri och konkret diskussion om lämpligasteförsvarsutformning finns inte sedan Warszawapaktenförsvunnit som militär realitet. Med NATO har vi ju alltid,fast lite hemligt, haft ett förtroendefullt samarbete.Vidare bör man betänka det orimliga i att den svenskakrigsmakten med sin monopolställning utreder sig själv.Oberoende militärstrategisk kompetens med ekonomiskaresurser för utredning och projektering saknas. Riksdagenfår endast offert från ett företag. Två saker bör alltsåprioriteras:1. Konkurrens vid utredande och planerande förförsvaret 2. Försvarsdebatt och beslut åter till riksdagen.Detta skulle kunna främjas om regeringen tillsatte tvåicke-parlamentariska utredningar, som var för sig fick iuppdrag att utreda och konkret utforma lämpligförsvarsmodell för . Utredningarna skulleregelbundet stämma av gentemot riksdagensförsvarsutskott. Dessa utredningar borde ges mycket öppnadirektiv. Vi tror att en sådan modell vore bra oberoende avom man vill ge försvaret en traditionell avgränsning ellerman vänder sig mot en vidare hotbild som vi gör i dennamotion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det svenska försvaret skall ges en effektivitet gentemotsåväl miljöhot som ekonomisk krigföring och militära hotenligt de riktlinjer som anförts i denna motion,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det svenska militära försvaret med tanke på en ovissframtid skall ges flexibilitet mot vitt skilda hotbilder,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall göras mera försvarbart genomsamhällsbyggande inom ekologiska ramar,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det svenska försvaret skall bygga på en allmän värntjänstför kvinnor och män med brett civilt och militärtverksamhetsområde,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt armén, flygvapnet och marinen skall omstruktureras påsätt som i motionen anförts för att slutligen utgöra delar i enhelt icke-provokativ militär beredskap,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt katastrofberedskap och räddningstjänst skall förbättrasi enlighet med vad i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det framtida försvarets lämpligaste utformning skallstuderas av två olika jämsides arbetande utredningar som,var för sig, lämnar förslag före utgången av ,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de i denna motion yrkade utredningarna bör anlitariksdagens försvarsutskott som referensgrupp,9. att hos regeringen begär förslag tilllångsiktigt försvarsbeslut .