mot · GE02T803 · 1991-01-25 00:00:00 — Telekommunikationens betydelse i det modernasamhället kan knappast överskattas, och den tekniskautvecklingen kan förväntas bli ännusnabbare än hittills.Gränserna mellan tal-, bild- och dataöverföringförsvinner med den nya digitala tekniken, och överföring ioptiska kablar ger större kapacitetsökning till lägre kostnadän konventionell koppartråd.Det svenska har varit mycketframgångsrikt i sitt arbete med att bygga ut nätet, ochSverige har ett modernt telenät som vårateletaxor är låga jämfört med andra länder.Fram till 1981 hade ett faktiskt monopol påverksamheten i landet och kunde därigenom styrautbyggnad och taxesättning utan att behöva ta hänsyn tillandra aktörer på marknaden.I och med att anslutningsmonopolen nu är borta är dettaändrat. Verket måste nu anpassa sina kostnader och taxortill andra företags prissättning.Den nya tekniken med digital överföring i optokabelinnebär kraftigt sänkta kostnader för långa avstånd.Relativt sett ökar alltså kostnaden för det lokala nätetsdrift. innebär taxa låga kostnader förlokala samtal och höga för riks- och utlandssamtal. Dennaskevhet i taxan förstärks genom de allmänna mål förverksamheten som har fastställt. Det ärdärför rimligt att en översyn nu åter görs av dennamålsättning. Därvid skall hänsyn tas även till de regionalaproblem som den nu avslutade Post- och Teleutredningenhar pekat på.TredjepartstrafikDen tekniska utvecklingen ger möjlighet för andraföretag än att etablera förbindelser via kabel,satellit eller radiolänk mellan vissa orter med stark trafik.Exempelvis kommer kabeltevebolagen och att hanät som kan användas för bland annat telefontrafik. Dennautveckling kommer att ske i direkt konkurrens medTeleverket.Inget annat företag kommer dock att kunna bygga etteget heltäckande nät, och i de flesta fall kommer andratelefonbolags trafik att till någon del utnyttja Televerketsförbindelser. Det är då viktigt att taxor och regler förtredjepartstrafik utformas så att verklig konkurrens uppnås,som tillgången av ett nationellt sammanhängandenät bibehålles.UpphandlingsreglerSverige är, och har varit, ett föregångsland förtelefonteknik. Den i tillämpade AXE-tekniken harutvecklats av som även haft stora framgångarinternationellt. Genom ett förvärv och enmarknadsuppdelning har Televerketsupphandling av växlar helt kommit att styras till ettgemensamt dotterbolag och någon konkurrens avupphandlingen sker ej.Televerket är en av största investerare ochdet är givetvis angeläget att de regler som gäller för offentligupphandling i även tillämpas av Televerket.I samband med en kommande EG-anslutning kommerkraven på offentlig upphandling att skärpas, och en översynav gällande upphandlingssystem bör därför ske.MobiltelefonTekniken för mobiltelefoni har utvecklats kraftigt ochnär det Europagemensamma GSM-systemet nu införs kanen ytterligare kraftig trafikökning förväntas. Påmobilmarknaden finns redan ett par företag etablerade ikonkurrens med Radio. Vid införandet av NMT-900-systemet skedde en diskriminering avfrekvenstilldelningen som gjorde det omöjligt för någotannat företag att fungera.Frekvenstilldelningen måste nu föras bort frånTeleverkets affärsområde och bli en egen myndighet så attmisstanke om otillbörlig konkurrens ej uppstår.Krav på särredovisning av Radiosverksamhet måste också ställas för att hindrakonkurrenssnedvridande överföring av intäkter mellanolika grenar av Televerket.Fristående operatörer måste garanteras anslutning tillTeleverkets nät på samma villkor och med samma taxor somgäller för Radio. Detta får dock inte innebära attavgifterna sätts avsiktligt för högt, och att Radiosedan kompenseras genom interna överföringar.TeleinvestgruppenDenna del av drivs som ett dotterbolag medett stort antal egna döttrar med de mest skiftandeverksamheter. Ursprungligen tillkom verksamheten för attfinansiera bl.a. kontorsväxlar som då alla ägdes avTeleverket.I och med att anslutningsmonopolet har upphört harockså grunden för Teleinvests verksamhet som finansbolagupphört, och de kunder som investerar i telefonväxlarkan finansiera dessa genom normala bankförbindelser.Teleinvests många dotterbolag bedriver de mestskiftande verksamheter, med ofta mycket mediokertresultat. Som exempel kan nämnas Tele Nova AB:smikrodatorbaserade system. Med en omsättning av 78miljoner kronor lyckades bolaget 1989 göra en förlust på 42miljoner. Motiven för statligt engagemang i denna typ avverksamhet kan ifrågasättas. En översyn bör göras av helaTeleinvestgruppen och målsättningen för fortsatt statligtengagemang klart definieras.SoliditetDet av fastställda soliditetsmålet förverksamheten är , vilket skall uppnås 1992. Medden justering för pensionsskuld som bör göras vidjämförelse med aktiebolag motsvarar detta 37 procent.Detta soliditetskrav är ovanligt högt och kan vara enbelastning för när nu konkurrensen med andraföretag blir mer intensiv.AvkastningskravTeleverket har till staten inlevererat cirka 460miljoner kronor, vilket motsvarar en förräntning på 10,2procent av totalt kapital. Detta är ett lågt krav med tankepå alternativa placeringsmöjligheter och deavkastningskrav som jämförbara konkurrerande företaghar. En översyn bör därför göras av såväl avkastnings- somutdelningskravet.StyrningTeleverket är ett av största företag med eninvesteringsvolym som uppgår till över 8 miljarder kronorårligen. Detta sker utan någon egentlig redovisning tillriksdagen och med stöd av endast några mycket allmäntformulerade mål. Någon politisk avvägning mellanutbyggnadstakt/tillgänglighet och taxor sker ej. Det tidigareformella godkännandet av investeringarnas omfattning somriksdagen lämnat har inte begärts.Om ansvar för teleförbindelserna skall varameningsfull fordras att den konkurrensutsatta ochaffärsmässiga delen av skiljs ut. Denna börlämpligen bedrivas i bolagsform för att skapa enhetligaregler och underlätta internationellt samarbete.Målet för telepolitiken bör klargöras vad avsertillgängligheten av ett geografiskt heltäckande nät,regionalpolitiskt ansvar och med hänsyn till försvarets kravpå driftssäkerhet och skydd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av målen förteleverket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om taxor och regler förtredjepartstrafik,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av gällandeupphandlingssystem,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frekvenstilldelning skall förasbort från affärsområde,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hindrakonkurrenssnedvridande överföring av intäkter mellanolika grenar av ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av teleinvestgruppen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avkastnings- ochutdelningskraven på ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den konkurrensutsatta ochaffärsmässiga delen av bör skiljas ut och bedrivasi bolagsform,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klargörande av målet förtelepolitiken vad avser tillgängligheten av ett geografisktheltäckande nät, regionalpolitiskt ansvar och hänsynen tillförsvarets krav på driftssäkerhet och skydd.