mot · GE02N291 · 1991-01-25 00:00:00 — Även denna frågabör prövas.UtbildningSverige har haft brist på arbetskraft, isynnerhet yrkesutbildad arbetskraft. För småföretagen hardetta varit särskilt bekymmersamt, eftersom det har drivitupp lönekostnaderna, gjort det svårare att rekryterapersonal och att erbjuda utbildning inom företaget.Det är av omistligt värde att ger brabaskunskaper och tar tillvara elevernas personliga anlag.Elevernas kontakter med arbetslivet måste ske tidigt.Därför är det viktigt att lärare och SYO-funktionärer hargoda kunskaper om småföretagens roll i svenskt näringsliv.Nu vänder den svenska konjunkturen snabbt nedåt ocharbetslösheten antas komma att öka. I ett läge med högarbetslöshet ökar behovet av olika utbildningsformer. Eftergrundskolan och ev. gymnasieskolan är lärlingsutbildningett bra alternativ. Trots att lärlingsutbildningen visat sigvara den av gymnasieskolans utbildningar som i störstutsträckning leder till fast anställning behandlas denstyvmoderligt av socialdemokrater och fackligaorganisationer. Det gäller såväl antalet platser somstatsbidragen för dess anordnande.Lärlingsutbildningen skall inte omgärdas avbestämmelser och förbehåll, utan vara ett alternativ tilllinjer i gymnasieskolan. Statsbidrag bör utgå med 75%första året, andra och tredje året och gränsen förantalet lärlingsplatser bör undanröjas.Den yrkesinriktade utbildningen på gymnasieskolan stårinför en genomgripande förändring. Vi återkommer tilldessa frågor i samband med den aviserade propositionenom gymnasieskolan.Kvinnor som företagareDet finns en tradition av företagsamhet bland kvinnor.Kvinnligt företagande minskade avsevärt understrukturförändringarna , men hardärefter återigen har expanderat. Det finns ett stort intressebland kvinnor att bli egna företagare -- ett företagarintressesom är till stor gagn för svenskt näringsliv.Kvinnor intresserar sig ofta för servicenäringar. En stordel av de kvinnliga företagarna är butiksägare och ävenhantverksyrken är attraktiva för kvinnor. Det är inte hellerovanligt att kvinnor driver industriföretag.I och med åtstramningarna inom den offentliga sektornhar kvinnors behov av att bilda egna företag ökat.Folkpartiet liberalerna anser det vara upprörande attsocialdemokraterna alltjämt försöker förhindra att enskildages möjligheter till egenföretagande inom socialaverksamheter. Hela samhället har ett intresse av attkvinnors kreativitet tas till vara. Inte minst därför skallenskilda alternativ inom vård och omsorg, där mångakvinnor arbetar, uppmuntras.Uppfinnare och produktutvecklingSmåföretagen spelar en viktig roll förinnovationsverksamheten i näringslivet. Det gör också detekniker som verkar som enskilda uppfinnare.Många av de svenska industrierna som ärframgångsrika på världsmarknaden är en följd av enskildauppfinnares tankeverksamhet. är emellertid detallmänna klimatet för denna form av kreativt arbete dåligtoch ''amatöruppfinnaren'' har svårt att få del av de samladeresurserna för innovationsverksamhet. går detinte i alla delar att med politiska belut påverka derasförutsättningar -- kreativt skapande handlar mycket om inremotivation.Det går inte heller att kommendera fram kreativitet. Omett bättre stöd för uppfinnare åtföljs av krav på snabbaresultat och vinster motverkas syftet. I stället måsteinsatserna gå ut på att skapa allmänna ekonomiskaförutsättningar för uppfinnare att verka.Men det handlar också om att undanröja svårigheter,t.ex. när en idé skall prövas och presenteras. Skickligauppfinnare är inte nödvändigtvis bra företagare. Därför ärdet viktigt att underlätta samarbetet mellan dem och företagmed produktionsresurser och säljkanaler.Regeringen aviserar en samlad näringspolitiskproposition . Vi återkommer tillsmåföretagens och de enskilda uppfinnarnasinnovationsverksamhet i det sammanhanget.Invandrare som företagareMånga av invandrarna blir egna företagare i . Av1960-talets invandrare är mer än dubbelt så mångaföretagare jämfört med hela befolkningen. Men det finnsstora skillnader mellan invandrare från olika länder. Mångaav invandrarna kommer från kulturer där egenföretagsamhet är mycket vanligt förekommande.Ett forskningsmaterial av nationalekonom ,, visar att invandrare, som kom hit , i högutsträckning blivit egna företagare. Bland dessa finns merän dubbelt så många företagare som i riksgenomsnittet.De största svårigheterna för invandrarna som nyblivnaföretagare i är, förutom språksvårigheterna, att fåkunskap om våra lagar, skatteregler, tillståndskrav ochandra formella skyldigheter. Ovanan vid det svenskamyndighetsväsendet är orsak till brott motolika näringslivs- och skattelagar.Det är ur allas synpunkt viktigt att invandrarna får denupplysning de behöver om dessa saker för att förebyggaproblem. Företagarnas egna organisationer och nätverkmåste vara naturliga kontaktpunkter även för invandrare.De nätverk som finns, både geografiska och branschvisa,utgör informationskanaler som är särskilt viktiga förinvandrare.Hantverket åter på frammarschUnder har intresset åter ökat förhantverk, liksom medvetenheten om att hantverksyrket kanvara en framtidsbransch. Många ungdomar intresserar signu för gamla hantverk och skaffar sig utbildning för dessa.Hantverkskunnande -- förvärvat genom generationerspraktik -- kan stödja dagens teknik och initieramorgondagens. liberalerna tar upphantverksfrågorna utförligare i en särskild motion.DetaljhandelNäringsfrihet och etableringsrätt är viktigaförutsättningar för detaljhandeln. liberalernaanser att det måste finnas mycket starka skäl om man skallacceptera olika former av tillståndstvång inom näringslivet.Det är inte motiverat med inskränkningar och restriktionerannat än om människors hälsa och säkerhet står på spel.Regleringarna av detaljhandeln i plan- och bygglageninskränker etableringsrätten. Marknadsekonominsspelregler sätts ur funktion och detaljhandeln kan kommaatt styras av politiker på kommunkontoret i stället för avkonsumenter och nyttjare. Kommunerna kan därigenomreglera näringsliv och handel på ett sätt som inte alltid liggeri konsumenternas intressen.Riksdagen bör begära förslag till förändringar i plan- ochbygglagen i syfte att säkerställa näringsfriheten och den friakonkurrensen.Konkurrens och priserFramförallt dagligvaruhandeln känneteknas av att någrafå starka ''block'' dominerar marknaden, med olika formerav kopplingar mellan grossist- och detaljistleden. Det finnsen risk att detta förhållande motverkar en effektivkonkurrens, vilket också har uppmärksammats i debattenunder det senaste året.Vi behöver en ökad mångfald inom livsmedelshandelnsom ger konsumenterna större valfrihet. Detta skullesannolikt sänka priserna och minska riskerna förprisuppgörelser och kartelliknande ageranden. Det bör återpåpekas vikten av att kommunpolitikerna inte bromsar nyaetableringar och annorlunda butiksstrukturer. En stor delav ansvaret för en fungerande fri konkurrens vilar på delokala politikerna.Den senaste tidens debatt om handelns extrapriser visaratt en sanering behövs. Handeln måste kunna ålägga sig densjälvdisciplin som krävs för att få ett sundare system medtillfälligt sänkta priser på vissa varor. Det är inte bruket avextrapriser som är fel, utan missbruket.Fria affärstiderFolkpartiet liberalerna slår vakt om de fria affärstiderna.I ett modernt samhälle är denna möjlighet närmast ensjälvklar rättighet. Reglerade affärstider innebärobefogade, politiska pekpinnar som konsumenterna med alltydlighet visat att de inte vill ha.Folkpartiet liberalerna anser att affärstiderna är en frågaför handeln och konsumenterna, som dessa parter kan göraupp själva. Handeln erbjuder öppethållande och kundernahar tackat ja.Utredningen om affärstiderna bör läggas neroch förpassas till papperskorgen. bör uttala sittstöd för de fria affärstiderna.LandsbygdsbutikenFör att öka lönsamheten hos landsbygdsbutikeneftersträvar den att bli central för fler serviceslag. Post- ochapoteksärenden är exempel på landsbygdsservice som kaninordnas i butiken. Bankservice i butik är en sådan avlandsbygdsbefolkningen uppskattad verksamhet, sompågått på försök på ett antal platser.Bankinspektionen har dock skärpt bestämmelserna för''Bank i butik'', utan att försöksverksamheten utvärderats.Vi saknar förståelse för det ingreppet, som alltså inte harnågon grund i utvärderingsresultat.Tillfällig handelTorg- och marknadshandeln är mycket uppskattad avkonsumenterna och ett trivsamt inslag i stadsbilden. Viliberaler ser positivt på denna handel och vill främja enseriös och sund torghandel med minsta möjliga regleringar.Den lag som beslutat om för tillfälligförsäljning innebär visserligen lättnader i regleringarna,men man borde gått längre. Den nya lagen gerkommunerna rätt att införa tillståndsplikt efterbemyndigande från regeringen.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att föreslå en totalavreglering av tillfällig handel.All tillfällig handel måste naturligtvis följa skattelagarnaliksom övrig handel. Den bästa kontrollen utförs avallmänheten genom att försäljarens anonymitet avskaffas.Enligt den nya lagen måste alla torg- och marknadshandlareuppge namn och adress -- skriftligt vid köp för belopp från300 kronor och uppåt.Snatteri och våldSnatterierna måste bekämpas med bestämda medel.Förutom de ekonomiska skador som snatterierna orsakarför handeln, och indirekt för konsumenterna, är dess brottinte sällan inkörsport för ungdomar till en grövrekriminalitet. Om inte snatteriet bekämpas med kraft kan enuppfattning att detta är en näst intill tillåten verksamhetbefästas.Lagstiftaren bör försöka pröva nya vägar för att minskasnatterierna. Ordningsbot vid snatteribrott ochrestriktivitet med åtalsunderlåtelse är några av de förslagsom liberalerna lägger fram i motioner om brottoch straff. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att redan nubörjar tillämpa EG-regeln om att småföretagens intressenbeaktas vid nya lagförslag som berör näringslivet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vandelsprövning ochtillståndskrav,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att företag som är enmansföretagoch/eller saknar kollektivavtal inte fårdiskrimineras,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av kortarehandläggningstider hos NO,[att hos regeringen begär förslag omavskaffande av sociala avgifter på företagsanknutna vinst-andel-system där vinstandelarna binds i minst femår,2]4. att hos regeringen begär förslag tillutformning av en svensk modell, mot bakgrund av SINDsutredning, för hur resurserna för stimulans tillsmåföretagandet bör utformas,[att hos regeringen begär förslag om att företagoch deras ägare hålls skadelösa vid domstolsprocessermellan företagare och myndigheter där myndigheten är denförlorande parten,3]5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kreditupplysningsföretag bör vara skyldiga att införauppgift i kreditupplysning när skulden reglerats,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byråkrati och krångel,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kraftig höjning avskadeståndsbeloppen vid arbetsrättsliga konflikter,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om generell rätt tillprovanställning,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingsutbildning,4][att hos regeringen begär förslag om ändring iplan- och bygglagen i enlighet med vad i motionenanförts,5]6. att med uttalande om stöd för de friaaffärstiderna som sin mening ger regeringen till känna attaffärstidsutredningen bör läggas ned,7. att hos regeringen begär förslag om ändringi lagen om tillfällig försäljning i enlighet med vad i motionenanförts.