mot · GE02Sf267 · 1991-01-25 00:00:00 — Allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring, m.m. SammanfattningTillgång till en god sjukvård när den behövs är enförutsättning för trygghet och välfärd.I dag brister det mycket; många människor får inte allsvård eller vård , köer och väntetider är ofta långa.Patienterna har en begränsad valfrihet. Det är svårt attupprätthålla kontakt med samma läkare. Personalen harlitet inflytande och känner ofta vanmakt inför sitt arbete.Tillgängliga resurser utnyttjas inte på det sätt som bästfrämjar patientens intresse. Enbart genomförsäkringskassorna betalas miljardbelopp ut för på grundav väntetiderna onödig sjukskrivning eller t.o.m.förtidspensionering.För att säkerställa att sjuka får den vård de behöver i tidmåste landstingens vårdmonopol brytas. Flera vårdgivaremåste få möjlighet att bidra till medmänniskors hjälp.Valfrihet ger bättre förutsättningar för vård i tid.Finansieringen tryggas genom en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring.Moderata Samlingspartiet vill bygga en nysjukvårdspolitik på följande principer: Alla skall varatillförsäkrade god sjukvård . Patienten skall ha rättatt välja sjukvård. Finansieringen av sjukvården skallvara gemensam och solidarisk.Enskild och offentligsjukvård skall kunna konkurrera på lika villkor.Dengemensamma och solidariska finansieringen skallsäkerställas genom en allmän och obligatorisksjukvårdsförsäkring.För att bedöma och säkerställa enhögsta möjlig kvalitet och service inom sjukvårdentillskapas ett oberoende nationellt organ.Svåra brister i dagens sjukvårdssystemPatienten har i dagens monopoliserade sjukvårdssystemmycket begränsade valmöjligheter. Patienten anvisas hur,när och av vem vården skall erbjudas. Inte ens svårt sjukaär garanterade vård . Många invalidiseras eller till ochmed dör i vårdköerna. Planhushållningen fungerar inte.Patienten är rättslös när det gäller att disponera depengar han eller hon genom sina skatter betalat in försjukvården. Många människor tvingas själva betala enandra gång för att klara hälsan eller livet. På grund av dethöga skattetrycket har emellertid de allra flesta inte denmöjligheten. Det är oetiskt med ett system som tar uppskatt för sjukvården och kan vägra betala för ellerge nödvändig vård.Mycket onödigt lidande orsakas av vårdköerna. IStockholms län stod t.ex. mer än 30 000 patienter i någontyp av operationskö . För mångaleder köerna till allvarliga komplikationer med högrevårdkostnader, högre sjukpenningutbetalningar elleronödig förtidspension som följd. För andra erfordras extrastöd och hjälpinsatser. Uppskattningsvis 10 miljarderkronor förloras genom vårdköerna, till följd avkostnader för sjukskrivning, förtidspensionering,mediciner, social hemtjänst och andra kostnader för detallmänna. Till detta kommer kostnader förproduktionsbortfall . Detta enligt ''Integrering av sjukvård och sjukförsäkring'',uppräknat i dagens penningvärde. Enligt uppgifter frånbl.a. kan de totala kostnaderna varaännu högre.Lång väntetid kan också fördyra sjukvårdskostnadernagenom att komplikationer tillstött.Sjukvårdskostnaderna är höga. somskattetrycket har höjts kraftigt harsjukvårdsköerna blivit längre.Sjukvårdspersonalens intresse, engagemang ochkunnande tas dåligt tillvara i monopolsjukvården. Lönernaär ofta inte konkurrenskraftiga.Möjligheten att byta arbetsgivare eller att starta egetinom sitt yrke är mycket begränsad.I den amerikanska tidskriften redovisasresultatet av en opinionsundersökning som genomförtssamtidigt i tio länder . De svarande har fått taställning till bl.a. påståendet ''sjukvårdssystemet fungerarganska bra''. I är andelen som instämmer i dettapåstående markant lägre än i flera andra länder. ''Sjukvårdssystemet fungerar ganska bra''Andel som instämmer i procentKanada56 %Nederländerna47 %Västtyskland41 %Australien34 %Sverige32 %Japan29 %Storbritannien27 %Att siffrorna för t.ex. och är såmycket bättre än för t.ex. och berorpå att de två förra har ett sjukvårdssystem som bygger påvalfrihet och mångfald genom ettsjukvårdsförsäkringssystem, medan det i fallen ochStorbritannien är frågan om planstyrda, offentligamonopolsystem. I lever man fortfarandemed det av Labour införda (),som kan liknas vid ett enda stort nationellt landsting.Sjukvårdens problem bottnar i ett felaktigtsjukvårdssystem. Sjukvårdens institutioner styrs inte avmänniskornas sjukvårdsbehov utan av landstings ochkommuners politiska beslut. Om en patient efterfrågar vissvård, och har en annan uppfattning, gällerlandstingets mening.Erfarenheterna från de forna socialiststaterna iÖsteuropa visar de katastrofala följderna av monopol ochplanstyrning: inte bara otillräcklig tillväxt och förlamandebyråkrati utan också bristande valfrihet, köer och storaorättvisor. Trots detta tillåts ett sådant system fortsätta iSverige på sjukvårdens viktiga område.Sjukvårdens problem kan inte lösas utan att beslutenförskjuts från den politiska nivån till patienten.Sjukvårdsmonopolet är huvudorsaken till sjukvårdskrisenoch måste därför brytas.Svårt sjuka skall ha vård i tidDet kan inte accepteras att man söker lösa sjukvårdensekonomiska problem genom långa köer till för hälsa ochvälbefinnande viktiga behandlingar eller operationer. Svårtsjuka skall ha vård . Bästa garantin för detta uppnåsgenom den allmänna obligatoriska sjukvårdsförsäkring viföreslår. I avvaktan på detta bör landstingen vara skyldigaatt tillhandahålla en sjukvårdsgaranti. Vi återkommer tilldenna.Rätt att väljaPatienten skall ha rätt att välja. Denne skall själv kunnaavgöra vilken läkare, sjukgymnast eller distriktssköterska,vilket sjukhus, klinik eller sjukhem han eller hon vill vändasig till, utan att det kostar mer. Rätten att välja läkare germöjlighet till kvalificerad rådgivning vid valet av specialisteller sluten vård. Vi föreslår att rätten till valfrihet skrivs ini Hälso- och sjukvårdslagen.Den mångfald som är valfrihetens andra sida innebärockså att sjukvårdens resurser utnyttjas bättre. Stordriftersätts av mindre och flera enheter.Valfriheten förverkligas genom att sjukvården -- i ställetför genom skatt till landstingen -- betalas genom en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring. Systemet innebär att deni dag strikta avgränsningen mellan sjukvårdens ochsjukpenningens finansiering försvinner. Den heltdominerande delen av dagens landstingsskatt överförs tillförsäkringskassan eller andra organisationer som i sin turbetalar patientens vård, oberoende av vårdgivare.Kostnaderna för sjukvårdsförsäkringen skall, liksomdagens landstingsskatt, tas ut efter betalningsförmåga ochoberoende av risk. Den som är gammal och sjuklig betalarinte mer än den som är ung och frisk. Var och en -- även densom helt saknar inkomst -- omfattas av försäkringen och harsamma rätt till god vård.Privat sjukvård och offentlig sjukvård kommer genomen sådan förändring att verka på lika villkor.Genom att ansvaret för finansieringen av sjukvårdenskiljs från produktionen av sjukvården kan sjukvårdensinstitutioner bli självstyrande. Besluten tas inom verksamheten och inte påpolitisk nivå. Sjukvårdspersonal får bättre möjlighet att tainitiativ, förverkliga nya idéer eller starta eget. Detförbättrar situationen också för den som vill vara kvar inomlandstingens sjukvårdsinrättningar. Personalen kan väljaolika arbetsgivare inom sitt eget yrke.Onödigt lidande och onödiga sjukskrivningar ellerförtidspensioneringar minskar när sjukvårdsförsäkringenbetalar vården. Ingen behöver, som , av ekonomiskaskäl avstå från vård när inte kan ställa upp i tid.Valfriheten är den viktigaste garantin för god kvalitetinom vården. Med fler alternativ kan till exempelbehandlingsresultat mellan olika kliniker jämföras.Patienter får möjlighet att välja den vård som hon eller hanfinner mest omtänksam och effektiv. Sjukvården blirgränslös, eftersom rätten att välja inte hindras avupptagningsområden, landstings- eller kommungränser.Även de s.k. sjukvårdsregionerna, som hindrar ett frittval av högspecialiserad vård, måste bort.Många vill ha en mer permanent kontakt med en egenläkare -- en familjeläkare eller husläkare. Ett nyttsjukvårdssystem öppnar nya möjligheter till detta.Familjeläkaren kommer ofta att fungera som rådgivare imedicinska frågor. Det stärker också förebyggande insatseroch hälsoupplysning. Dagmarsystemet, som hindrat mångaläkare och sjukgymnaster att etablera praktik, måste därförsnarast avskaffas. Den egna läkaren kan vara allmänläkaremen också specialist om patienten så önskar. För mångapatienter med kroniska besvär kan det vara naturligt att haen specialist som sin fasta läkarkontakt. Vid val av klinik,sjukhus eller sjukhem lämnar den egna läkaren råd ochhjälp. Därmed kan också samarbetet mellan primärvården,specialister och den slutna vårdens institutioner förbättras.Samverkan sker på patientens villkor.För främst många äldre, men också för andra medbestående medicinska problem, är möjligheten att väljadistriktssköterska viktig. Ett nytt sjukvårdssystem öppnarmöjligheter också för detta. Det ger trygghet och kvalitet.Övergången till en allmän, obligatorisksjukvårdsförsäkringDen nödvändiga förändringen av sjukvården genomförsså snabbt som möjligt, i takt med att ett ersättningssystemför sjukvården kan utarbetas. överförsmotsvarande skattepengar från landstingen tillförsäkringskassan eller annan försäkringsorganisation, somsuccessivt betalar all sjukvård. Landstingsskatten minskar imotsvarande mån.Framväxten av ett DRG-system (diagnosrelateradegrupper) för olika behandlingar och operationer innebär ettviktigt instrument för en god prissättning. Den öppnavården kan bygga på höjningar av privatläkartaxan. Denoffentliga öppenvården måste fåen högre ersättning än den privata.Hemsjukvårdstaxan måste utformas så att den germöjlighet till etablering av privatdistriktsköterskeverksamhet. Sjukvårdsförsäkringen skallockså ersätta psykologisk och psykoterapeutisk behandlingom den ges av legitimerade psykologer ellerpsykoterapeuter. Sjukhemsvården betalas med olika taxorberoende på vårdtyngden. Patienter med omfattandevårdbehov måste ha samma möjlighet som andra att få godvård och att kunna välja sjukhem. Särskild ersättning skallutgå för olycksfallsberedskap och jour.Tvångsvård och övrig sluten psykiatri bör komma i sistahand vid en kommande förändring av sjukvården. Här finnssärskilda problem, främst vad det gäller rättssäkerhet, sommåste övervägas särskilt.I glesbygd kan ersättningsnivån bli högre för attmöjliggöra primärvård också där befolkningsunderlaget ärlitet.Redan på kort sikt kan köerna minskas och kvaliteten isjukvården öka.Lagstadgad sjukvårdsgarantiI avvaktan på att systemet är fullt utbyggt skalllandstingen vara skyldiga att tillhandahålla ensjukvårdsgaranti. Den innebär att blir skyldigtatt ersätta vård hos andra vårdgivare om självtinte kan erbjuda vård i rimlig tid. Sjukvårdsgarantin tasöver av försäkringen i takt med att denna byggs ut. Dennagaranti bör regeringen återkomma till med i formav ett lagförslag.Kvaliteten i centrumFörändringen av sjukvården skall ske med höjd kvalitet.I samband med att andra myndigheter, bl.a. ,ses över och effektiviseras skapas utrymme för att bättretillgodose behovet av andra tillsynsfunktioner. ModerataSamlingspartiet har i tidigare motioner påpekatnödvändigheten av att öka den medicinska kompetensencentralt genom återinrättandet av en Medicinalstyrelse. Påregional nivå är behovet av en tillsynsfunktion uppenbar.Ett viktigt led i strävan efter högsta möjliga kvalitet ärinrättande av ett nytt, oberoende nationellt organ för attbedöma sjukvårdskvalitet och sjukvårdsservice, inklusiveköer. Med ett sådant organ får patienterna tillgång till ettsärskilt organ som tar till vara deras rätt. Detta riktaruppmärksamheten på kvalitet och prestation i stället för påkvantitet och pengar som gäller . Sjukvårdenskvalitetsorgan skall vara fristående från allaproducentintressen. Dagens sammanblandning avsjukvårdsproduktion och kontroll måste upphöra.Försäkringskassan får en aktiv roll för att främja etthälsoekonomiskt synsätt. Behovet av att få behandlingoch förebyggande åtgärder tillgodoses genom att sammainstans i detta fall svarar för betalning av sjukvård,sjukpenning och förtidspension. En effektiv och samordnadrehabilitering underlättas. Det är viktigt för dem som äreller annars skulle bli handikappade. Genom attförsäkringskassan inte är sjukvårdsproducent möjliggörs enkompetent fristående bedömning. Sammanblandningen avroller som finansiär och producent kan därmed upphöra.En annan viktig uppgift för sjukvårdsförsäkringen är attstimulera förebyggande vård. Detta sker i flera liknandesystem i . Ideella organisationer som arbetar förfolkhälsan skall stödjas. För att människor skall kunna ta ettökat ansvar för sin hälsa behövs information om hur manundviker ohälsa och ökade kunskaper om hur manbehandlar lindrigare sjukdomstillstånd och påskyndartillfrisknande.En patientstyrd sjukvårdDagens välskötta sjukvårdsinstitutioner kommer medvårt förslag att verka inom ramen försjukvårdsförsäkringen. Sjukhus, sjukhem, vårdcentraleroch andra sjukvårdsinstitutioner kommer att blisjälvstyrande. Intäkterna blir beroende av den service deger.Skillnaden gentemot dagens skattefinansierade sjukvårdblir att den i stället får sina intäkter via försäkringskassaneller annan försäkringsorganisation och i förhållande tillden sjukvård den bedriver. Utför den offentliga sjukvårdenbehandlingen får den ersättning av försäkringen. Vänder sigpatienten i stället till ett privat eller kooperativt drivetsjukhus, får detta sjukhus samma belopp genomförsäkringen. I båda fallen betalar patienten enbartpatientavgiften.Sjukvårdsförsäkringen skall ge ersättning till vårdgivareefter fastställd taxa och med en viss högsta patientavgift.Internationella erfarenheter visar att allmännasjukvårdsförsäkringar har lägre egenavgifter änskattefinansierade system. Högkostnadsskydd för patientenbör även fortsättningsvis finnas.De olika vårdgivarna kommer inom ramen för denallmänna sjukvårdsförsäkringen att konkurrera omvårdkvaliteten, inte om priset, som är samma för sammasjukvårdsbehandling. Kvalitetskonkurrens gagnarsjukvården.Avveckla sjukvårdsmonopolet snabbt kommer att bli ett krisdecennium för deplanekonomiskt styrda delarna av svenskt samhällsliv. Detär därför angeläget att snabbt avvecklasjukvårdsmonopolet.Förändringarna kommer att kräva vissa investeringar.Det skall inte uteslutas att dubbleringar av kostnader kanuppkomma under en övergångstid. I gengäld kommer demänskliga och samhällsekonomiska vinsterna snabbare.Det brukar ibland anföras att en sjukvårdsförsäkringskulle stimulera till överefterfrågan. Det finns ingeterfarenhetsmässigt stöd för detta. Tvärtom tydererfarenheter här i på att besöksfrekvensen totaltkan gå ner när utbudet ökar. Det är erfarenheterna frånMalmöhus län verksamhet med nyaprivatläkaretableringar. Få människor söker kompliceradsjukvård av okynne. Svårutredda fall, som till exempel ondaryggar och psykosomatiska sjukdomar, kommer alltid attfinnas.Möjligheten till en egen läkare leder erfarenhetsmässigttill mer rationell sjukvård och mindre rundspringning isystemet. Den egna läkaren har också ansvaret för attpatienten kommer rätt i sjukvården. Många onödigasjukvårdsbesök kan härigenom undvikas.Genom att eliminera sjukvårdsköer kan deöverkostnader som beror på dröjsmål i behandlingendäremot försvinna.Kostnaderna för behandling hos privatpraktiserandeläkare är väsentligt lägre än kostnaden vid en offentligvårdcentral. Privata sjukhem har också visat sig varabilligare än offentliga. Även om underlaget är begränsattyder mycket på att privata kliniker står sig väl vad gällerkostnaderna för sluten sjukvård och planeradebehandlingar eller operationer.I ett sjukvårdsförsäkringssystem kommer det att varanaturligt att jämföra kostnaderna. Taxorna kommer attsättas med utgångspunkt från kostnader för god vård hoseffektiva sjukvårdsproducenter. Skillnaden mot är atthela sjukvården inkluderas. är den offentligasjukvården till stor del undandragen denna typ avjämförelse.Det är en fördel att sjukvårdsförsäkringen är nationelltheltäckande. Därmed blir riskerna utspridda på många ochöver hela landet.Bristerna i det nuvarande sjukvårdssystemet är såuppenbara att många olika reformförslag nu lagts fram, tillexempel förändrat huvudmannaskap för delar aväldresjukvården, uppgifter för vårdcentraler att ''köpa''sjukhusvård samt särskilda anslag från sjukförsäkringen tilllandsting för att förkorta köer. Förslagen kan innebäramarginella förbättringar. De leder dock inte till attgrundproblemen, monopolet och politikerstyrningen,upphör. Faktum är att om hela sjukvårdskostnaden för enpatient läggs på hans vårdcentral blir riskspridningen alltförliten. Det innebär att många tunga vårdbehov inom envårdcentral kan göra att alla inte får den vård de behöveroch har rätt till. Det räcker inte heller med attvårdcentralerna (eller politikerna) blir beställare av vårdvid sjukhem och sjukhus. Det leder inte till den mångfaldoch konkurrens i produktionen som man säger sigeftersträva. Det är hög tid att inse att det är medborgarnasom måste vara beställare av vården, om än efter råd från''sin'' läkare.Sverige måste nu lösa upp de offentliga vårdmonopolen,så att hälso- och sjukvården kan bedrivas på patienternasvillkor. Införandet av sjukvårdsförsäkringen i kombinationmed överförandet av verksamheter till andra huvudmän änstat och kommun är det enda sättet att snabbt skapa depraktiska förutsättningarna för att kunna brytavårdmonopolet och avskaffa landstingen i sin nuvarandeform. Det nya systemet skall undanröja de brister som finnsoch behålla och utveckla allt det som är bra i vården.En allmän, obligatorisk sjukvårdsförsäkring ger bådevården, patienten och personalen större möjligheter.Fyra invändningarSocialistiskt ransoneringstänkandeInte sällan kan man möta föråldrade socialistiskaföreställningar om att köer behövs för att ransonerasjukvård. Den ofta outtalade förutsättningen bakom dettaresonemang är att vården inte räcker till för alla. Äldrepatienter skulle med ett sådant synsätt ha mindre rätt tilladekvat sjukvård än yngre.Enligt detta synsätt har ett offentligt organ rätt att nekasjukvård om behovet bedöms vara oprioriterat. Denenskildes rätt får underkastas den nyttobedömning somoffentliga organ gör.Detta synsätt strider mot den västerländskarättsuppfattningen att individens rätt har företräde.Sjukvården skall organiseras så att personalensengagemang tas till vara, att det råder faktisketableringsfrihet och att medicinsk och teknisk utvecklingstimuleras. ''Patienten inkompetent -- planering behövs''En annan invändning mot en patientstyrd sjukvård ärargumentet att den vanlige patienten inte är kompetent attbesluta om sin egen sjukvård. företrädare skulle varabättre skickade att förutse sjukvårdsbehovet och genomplanering tillgodose att sjukvård finns tillgänglig och att''rätt'' sjukvård erbjuds.Detta synsätt förutsätter att det skulle finnasplaneringsorgan som på ett jämfört med marknadenöverlägset sätt kan förutse behoven och genom ettkommandoadministrativt system tillse att behoven ocksåtillgodoses.Erfarenheterna från landstingens och statens förmågaatt planera och genomföra är negativa. Politisktmodetänkande har lett till ensidiga och nyckfullakommandon. gällde till exempelprincipen att alla läkare skulle vara specialister. Denefterträddes av föreställningen att all primärvård skulleutförs av allmänläkare. I ett av de centralaplaneringsdokumenten utdömdes ipraktiken länsdelssjukhusen, det vill säga de något mindresjukhus som inte ligger i residensstäderna.Följden av planeringstänkandet har blivit en starkcentralisering med ofta mycket stora enheter. En svenskvårdcentral eller ett sjukhem har tyvärr sällan det formatsom lämpar sig för en så människonära och intimserviceverksamhet som sjukvården utgör. En konsekvens ärt.ex. att läkare lämnar primärvården efter i genomsnitt tioår, därför att det är svårt att ta hand om patienter på rättsätt och svårt att påverka sin arbetsmiljö.Planeringstänkande har också lett till att sjukvårdsbehovsom inte har förutsetts inte heller kan tillgodoses. I dettasammanhang är det intressant att konstatera att den sedanlänge patientstyrda sjukvården i t ex ochNederländerna har inneburit att nya möjligheter attbehandla och bota kunnat tas tillvara långt snabbare än iplansystem som dem vi har i eller som finns iStorbritannien.Den som inte får sin livsnödvändiga operation i tidförutsätts i nästa landstingsval rösta på en företrädare somkan prioritera vederbörandes sjukvårdsbehov i denkommande sjukvårdsplanen.Planstyrningen gör att människor med rätta kännervanmakt i sjukvården. Politikerstyrning måste därförersättas med patientstyrning av vården. ''Kostnaderna skjuter i höjden med en försäkring''Med tanke på vårdköerna hävdas att en försäkring somger människor rätt att få vård driver uppvårdkostnaderna. Ofta hänvisas till diskussioner i andraländer om sjukvårdskostnadernas utveckling, samt till attpatient och läkare har ett gemensamt intresse som gör attkostnaderna drivs upp.Först och främst bör påpekas att dagens system är detmest ineffektiva. Med en sjukvårdsförsäkring kan de som väntetiderna beräknas kosta detallmänna i stället komma sjukvården till del för att ge vårdi tid. Genom sjukvårdsförsäkringen fördelar patienternasjälva resurserna utan en kostnadskrävande och långsampolitisk process. Alternativet är planhushållningens köer.Den av oss föreslagna sjukvårdsförsäkringen börkonstrueras så att den uppmuntrar till godkostnadskontroll. Det kan gälla ersättningsnivåer, rabatteroch avtalskonstruktioner. Taxan kan med s.k. DRG-systemutformas så att en god kostnadseffektivitet uppnås.Kvalitetskontrollen ser också till att vårdinrättningar integer medicinskt omotiverad vård för att få högre intäkter.Också med en allmän sjukvårdsförsäkring kan detuppkomma tendenser till kostnadsökningar som inte berorpå ökningar av det faktiska vårdbehovet. Det är därförangeläget att ta tillvara erfarenheterna från andra länderssjukvårdsförsäkringar, t.ex. , ochKanada. I kan t.ex. frånvaron av patientavgifter iöppenvård vara en viktig förklaring till det höga antaletläkarbesök per individ. överväger dessutom ettsystem med diagnosrelaterade grupper för att höjakostnadseffektiviteten.Ökar det faktiska vårdbehovet är det däremot interimligt att politiker med ransoneringar och köer försökerhindra människor från att söka nödvändig vård medhänvisning till att ''sjukvårdens andel av BNP är för hög''. ''Monopol ger besparingar''I det mycket korta perspektivet kan monopol iblandförefalla rationella och resursbesparande.Inte sällan framförs åsikten att staten genomSocialstyrelsen eller skulle bestämmadimensioneringen och lokaliseringen av högspecialiseradvård. Tanken är att onödig och kostsam dubbleringdärigenom skulle undvikas.Detta synsätt bygger på ett statiskt tänkande.Utvecklingen och den stimulerande konkurrensen förbises.Möjligheten att en ny thoraxkirurgisk klinik genomskickligare verksamhet kan introducera bättre metoder ochtill exempel pressa ned frekvensen av komplikationer äralltid stor. Den potentiella konkurrens som alltid finns videtableringsfrihet är viktig. Med hänvisning till det anförda hemställs[att hos regeringen begär förslag som innebär atträtten till valfrihet i vården skrivs in i hälso- ochsjukvårdslagen,1]1. att hos regeringen begär förslag om enallmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att hos regeringen begär skyndsamt förslagsom innebär att Dagmarsystemet avskaffas till förmån förett system för ersättningar från sjukförsäkringen medgenerellt fri etableringsrätt för privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster och anslutningsrätt för fritidspraktiker,3.