ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sf320 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en effektiv rehabilitering,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klassificering av arbetsuppgifteroch om att sätta gränsvärden,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen avpersonalekonomiska bokslut,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av obligatoriskaintroduktionsprogram,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättra denpsykosociala miljön,1]7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en praxisändring vadgäller sjukpenning under utbildning, i enlighet med vad imotionen anförts,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående åtgärder för att förbättrakvinnors arbetsmiljö.1]
mot · GE02Sf321 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So631 hemställs1. att beslutar att rätten till ersättning frånföräldraförsäkringen kvoteras så att vardera föräldern frånden tar ut av ersättningen,2. att beslutar sänka ersättningen inomföräldraförsäkringen i enlighet med vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsarbetares rätt tillföräldraförsäkring,4. att hos regeringen begär att 1,1 miljardkronor avsätts för en månads utbyggnad avföräldraförsäkringen.
mot · GE02Sf322 · 1991-01-25 00:00:00 — ATP-år för vård av barn, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So632 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vårdnad av egna barn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om garantibeloppets storlek,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att kontaktdagarna tasut för alla barn oavsett omsorgsform,4. att beslutar att de kan tasut som föräldrarna själva bestämmer.
mot · GE02Sf323 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N322 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avvecklingen av skattedelen påsocialavgifterna för mindre företag.
mot · GE02Sf325 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So635 hemställsatt beslutar att garantinivån inomföräldraförsäkringen från skall uppgå till1/365 av basbeloppet .
mot · GE02Sf326 · 1991-01-25 00:00:00 — Alternativ finansiering av sjukvården Det är hög tid att starta en allmän diskussion om enalternativ finansiering av sjukvården.Det går inte att komma ifrån att sjukvården behöver ettekonomiskt tillskott för att klara sina åtaganden och för attinom överskådlig tid skapa rimliga villkor förvårdpersonalen.Det är även viktigt att vi belyser det som i vår livstilorsakar vårdkostnader.Eftersom det är ett känt faktum att vår livsstil är orsakentill en stor del av vårdkostnaderna, är det rimligt att det somorsakar eller bidrar till vårdnadskostnaderna även bidrarmed finanseringen. Man behöver ta ställning till om avgifterfrån ex. kemikalier, trafiken, alkohol och tobak ska slussastill landstingen och därmed bidra med sin del avsjukvårdens kostnader.Finansieringen av sjukvården blir allt svårare att ordna.Det kan medföra inskränkningar i tillgången till fullvärdigsjukvård för vissa grupper. Det är därför nödvändigt attundersöka nya möjligheter att finna tillskott tillfinansieringen. Ett naturligt sätt är att låta verksamhetermed uttalad riskexponering betala sjukvårdskostnaden somverksamheten ifråga orsakar. Hit hör t.ex. industrin,trafiken (bil, tåg, flyg, buss), militär verksamhet, visssportverksamhet (motorsporttävlingar, utförsåkning påskidor, , sportflyg etc.). Dessa verksamheter måste dågenom ett utökat försäkringsskydd gardera sig mot ochutjämna riskerna med sin verksamhet.När en bil repareras efter en trafikolycka sänderverkstaden räkningen till försäkringsbolaget. På samma sättskulle sjukvården sända räkningen för sina kostnader förtrafikolyckor till försäkringsbolagen. På så sätt drabbargenom bonussystemet (som ev. behöver modifieras)kostnaderna för trafikolyckorna mest den grupp avtrafikanter som genom sin framfart bidrar till olyckorna.Möjligen kan detta bidra till viss återhållsamhet i trafiken.På samma sätt kommer annan farlig verksamhet genomförsäkringsbolagens premiesättning att bärasjukvårdskostnaderna för sin riskfyllda verksamhet. Dettainnebär en ökad press att minska riskerna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsfinansiering avsjukvården,2. att hos regeringen begär en utredning omalternativ sjukvårdsfinansiering enligt motionensintentioner.
mot · GE02Sf327 · 1991-01-25 00:00:00 — beslutade under l988/attbygga ut föräldraförsäkringen i tre etapper, så att denomfattade med ersättning påsjukpenningnivån till den l . Den första etappengenomfördes , då föräldraförsäkringenbyggdes ut med tre månaders ersättning påsjukpenningnivå.Beslutet om den andra och den tredje etappen somskulle genomföras fr o m respektive den 1juli 1991, revs upp av socialdemokraterna och isamband med det första krispaketet l990.Det var inte bara föräldrarna som planerade sin framtidefter första besked om att föräldraförsäkringenskulle byggas ut. Även kommunerna planeradebarnomsorgen med utgångspunkt i en utbyggdföräldraförsäkring. Och vissa kommuner beslöt att införaen 18-månadersgräns för plats i kommunens barnomsorgför att på så sätt kunna nå upp till ett annat riksdagsbeslutom att det skall finnas full behovstäckning inombarnomsorgen.Det av socialdemokraterna och återtagnabeslutet om föräldraförsäkringens utbyggnad och vissakommuners beslut om åldersgränser inom barnomsorgenhar försatt många föräldrar i en mycket besvärlig situation.Det uppstår helt enkelt ett glapp mellanföräldraförsäkringen och den dag när barnet är tillräckligtgammalt för att få möjlighet till daghemsplats.Även i de kommuner som inte infört 18-månadersgränsför rätt till barnomsorg är det problem försmåbarnsföräldrar. Den inventering av barnomsorgen somgjordes av regeringens särskilda aktionsgrupp visade attbara tre fjärdedelar av kommunerna klarar eller är nära attklara den fulla behovstäckningen inom barnomsorgen årl991.Regeringen har efter det att beslutetom utbyggnad av föräldraförsäkringen drogs tillbaka, lovatatt föräldraförsäkringen har högsta prioritet. Men någontidpunkt för när utbyggnaden skall ske har inte angetts. Viförordar att den andra etappen när ersättningen för de 90dagarna på garantinivån byts ut mot ersättning påsjukpenningnivå genomförs fr o m l992.Kostnaden för detta är vilket vi anvisarfinansieringen för i ekonomi- och skattemotionerna. Dentredje etappen med en förlängning av ersättningen påsjukpenningnivå bör beslutas före utgången avår l992. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att genomföra den andraetappen av tidigare planerad utbyggnad avföräldraförsäkringen fr.o.m. l992,2. att under anslaget Bidrag tillföräldraförsäkringen för budgetåret l991/92 anvisar . utöver regeringens förslag eller således 2 647 500 000kr.
mot · GE02Sf330 · 1991-01-25 00:00:00 — Handikappgruppernas ekonomiska och sociala villkor har tidigare i full enighet gjort mycketkraftfulla uttalanden om att handikappgruppernas situationmåste förbättras, oavsett de ekonomiskakonjunktursvängningarna i övrigt i samhället.Vi står inför en allvarlig ekonomisk situation.Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för attminska de automatiska kostnadsökningarna bl.a. inomsocialförsäkringssektorn. Kommunerna och landstingentvingas också till besparingar och avgiftshöjningar, eftersomde bl.a. inte kan höja skatten.För majoriteten av svenska folket är dessanedskärningar och avgiftshöjningar något man kan klara av.Alternativet är en ekonomisk situation för landet som skulleinnebära mycket större problem för de enskilda. Däremotfinns det vissa grupper, bl.a. handikappade, som har ensärskilt utsatt situation.Handikappade är, ofta mer än andra, konsumenter avsjukvård, sjukresor och läkemedel. De är beroende avfärdtjänst, hemhjälp och olika tekniska hjälpmedel. Mångaär förtidspensionärer eller arbetar , vilket gör attmånga av dem inte kan tillgodogöra sig fördelarna i den nyaskattereformen. Den höjning som görs avpensionstillskottet avser ju endast att kompensera förskattereformens prishöjningar.Sammantaget kan förslagen om åtgärder för att på siktuppnå stabilitet i socialförsäkringarnas utgifter bli en bördaför många handikappade som ofta är storkonsumenter avdessa förmåner. Vissa förbättringar har dock gjorts bl.a. dådet gäller höjningen av ersättningen för sjukresor.I kommuner och landsting pågår en höjning avfärdtjänstavgifter, hemhjälpstaxor och på vissa håll införsnu avgifter för tekniska hjälpmedel. Även dessaavgiftshöjningar drabbar handikappgrupperna.Vi menar därför att handikappades situation börförbättras i olika avseenden. Stat, kommun och landstingmåste samverka för att skydda de grupper som är särskiltberoende av samhällets service och stöd. En översyn börgöras för att undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för attförbättra de handikappades ekonomiska sociala ochekonomiska villkor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbättring av de handikappadesekonomiska och sociala villkor.
mot · GE02Sf332 · 1991-01-25 00:00:00 — Vårdbidrag till svårt sjuka barn Bland de många trygghetsåtgärder vi skapat i vårt landfinns möjlighet att få vårdbidrag för vård och rehabiliteringav svårt sjuka barn. Vårdnadshavaren har möjlighet att medolika procentsatser få ersättning att hjälpa sitt barn.Dessutom finns möjlighet att få en skattefri del för olikamerkostnader som kan uppstå. Ersättning kan erhållas tilldet datum när barnet fyller och beviljas avsocialförsäkringsnämnden.Många människor befinner sig i en onormal ochkrisartad situation när barn drabbas av svåra sjukdomar.Man upplever svårigheter med att fylla i blanketter, rädslaatt möta myndighetspersoner, rädsla för att skriva ochformulera sig. Det måste vara möjligt att förenkla vissaregler och blanketter där så är möjligt.När det gäller rätten att få bidrag för svårt och långvarigtsjuka barn behövs en ansökan och ett utlåtande från läkare.Ansökan görs av vårdnadshavare. Denna ansökan bordeläkare få huvudansvaret för. Detta skulle innebära attblanketten fylls i av läkare tillsammans medvårdnadshavaren. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om huvudansvaret för och förenklingav ansökan om vårdbidrag till svårt och långvarigt sjukabarn.
mot · GE02Sf333 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning via sjukförsäkringen för medicinsk fotvård Fotvård utgör ett viktigt inslag i arbetet för att förhindraatt olika typer av sjukdomar förvärras. Detta gäller främstdiabetes, där en regelbunden fotvård har en avgörandebetydelse för att förhindra att sjukdomsbilden förvärras.Även personer med rörelsehinder kan vara i behov avregelbunden fotvård eftersom de själva inte kan sköta omsina fötter. Utebliven fotvård kan medföra attrörelsehindret förvärras. Detta medför i sin tur att behovetav annan sjukvård kan öka till betydligt större kostnader änvad själva fotvården kostar.Fotvård är jämförelsevis en relativt billig behandling.Men kostnaden för den enskilde kan vara kännbar.De grupper av människor som på medicinskaindikationer är i behov av fotvård bör få denna finansieradvia sjukförsäkringen. Patienten bör vid varje besökstillfällebetala en avgift som motsvarar avgiften i annan öppen vårdinom sjukvården och denna bör ingå i det s.khögkostnadsskyddet. Även om fotvård ges av bådelandsting, kommuner och enskilda bör detta inte utgöranågot hinder för att den skall finansieras avsjukförsäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fotvård som ges påmedicinska indikationer bör finansieras viasjukförsäkringen.
mot · GE02Sf334 · 1991-01-25 00:00:00 — Tillfällig föräldrapenning till familj vid habilitering och föräldrautbildning I årets budgetproposition föreslås vissa förändringar avden tillfälliga föräldrapenningen. Detta är bra. När detgäller möjligheten för familjen till handikappade barn ochungdomar att erhålla tillfällig föräldrapenning vidföräldrautbildning om handikappet i fråga, föreslåsemellertid inga förändringar.Enligt gällande bestämmelse kan tillfälligföräldrapenning betalas ut när en förälder som har ett sjukteller handikappat barn, tillsammans med barnet, besökeren institution (ex habiliteringsklinik, specialskola m m) eller på annat sätt medverkar i den behandling avbarnet som barnets sjukdom eller handikapp kräver. Förövriga habiliterings- och utbildningsinsatser finns ingenmotsvarande möjlighet för båda föräldrarna att samtidigtdeltaga med ersättning från föräldraförsäkringen.Att få ett barn med handikapp medför storapåfrestningar för familjen. Det är oerhört angeläget attbåda föräldrarna får möjlighet att ta lika stor del i barnetshabilitering. T ex ordnas det ofta speciella kurser förföräldrar till barn med funktionsnedsättning. Sådana kurserförekommer på både lokal-, läns- och regionsnivå.Att båda föräldrarna kan delta vid dessa kurser är avmycket stor betydelse för att de ska lära sig att på bästa sättstimulera barnets utveckling men också för att de ska kunnastödja och hjälpa varandra i en svår livssituation.Olika handikapporganisationer intensifierar sinverksamhet för att erbjuda hjälp till familjer medhandikappade barn och ungdomar. Verksamheten sker iform av veckokurser, veckoslutskurser, semesterveckor-familjeläger etc. har det inte funnits någon möjlighettill betald ledighet förutom kontaktdagarna som dock ärsnabbt förbrukade.Nuvarande tillämpning av den tillfälligaföräldrapenningen vid habiliteringsbesök och vidföräldrautbildning har visat sig ske olika, vid olikaförsäkringskassor. Lagtexten måste därför förtydligas idenna del. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillfällig föräldrapenning tillfamiljer med handikappade barn och ungdomar.
mot · GE02Sf335 · 1991-01-25 00:00:00 — Det behövs ett frikort till trygghetssystemet. Mångagrupper i vårt samhälle har behov av stora insatser för vårdoch behandling. Det kan gälla flerhandikappade, mångaäldre med sammansatta och komplicerade sjukdomar samtfamiljer där barnen ofta är sjuka och i behov av vård.F n finns det s k 15-kortet. Under en 12-månadsperiodkan en persons utgifter för läkarkostnader ochmedicinkostnader begränsas till ca om man använder sitt 15-kort. Man kan få frikortnär man har 15 hela stämplar. Vid läkarbesök får man en helstämpel och vid behandling hos sjukgymnast halv stämpel.Sjukresor ingår inte i högkostnadsskyddet (15 helastämplar). har i ett flertal motioner tidigareframfört krav att även sjukresor ska ingå i det s k högkostnadsskyddet.Förfarandet med 15-kortet är omständligt. Det innebäratt man ska ''samla stämplar'' vid läkarbesök, andrabehandlingar samt medicinköp för att fåunderlag för ett frikort. Varken personal vid apoteken ellerpersonal inom sjukvårdens receptioner påminner om 15-kortet -- det får ligga i den enskildes eget intresse att bevakaatt kortet stämplas. Detta drabbar många äldre och vissagrupper handikappade onödigt hårt.Ett frikort till sjukvård och behandlingar skulle varabetydligt lättare att handskas med för dessa grupper. Ettfrikort för de mest utsatta vårdkonsumenterna skulleförbättra deras ekonomiska situation, betyda mindrebyråkrati och tryggare livssituation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar uppdra åt regeringen attåterkomma till med förslag om frikort för utsattavårdkonsumenter.
mot · GE02Sf336 · 1991-01-25 00:00:00 — Pensionärernas ekonomiska och sociala villkor Allt fler pensionärer behöver socialbidrag för att klarasig. Det är låg pension, högre hyror och högre avgifter förvård och omsorg som tvingar de äldre att vända sig tillsocialbyråerna. För många är det en ovan och förnedrandeupplevelse efter ett långt och strävsamt arbetsliv där manförsökt klara sig på de inkomster man haft genom att levasparsamt. Att få det att gå ihop på äldre dar går tydligen intetrots att regeringen informerar om att nu skall detbli mer pengar i plånboken. På ärpensionärerna en liten grupp men det faktum att de nu finnsdär och att deras antal ökar är något nytt. Av landets 1,5miljoner pensionärer har så många som en halv miljon högst3.600 kronor i inkomst exklusive KBT. 400.000pensionärer saknar helt ATP-poäng. En stor del av demsom saknar poäng för ATP är kvinnor som ägnat sina liv åtatt vårda barn eller andra närstående. Genom ATP-systemets starka knytning till förvärvsarbetet på heltid harkvinnorna som grupp en svagare ställning inompensionssystemet. Andelen kvinnor är störst bland demsom enbart har folkpension och pensionstillskott.Det kommunala bostadstillägget (KBT) kommerknappast, trots viss höjning, att täcka de väsentligt högrehyror som blir följden av skattebeslut. Detkommunala skattestoppet och den nu föreslagna höjningenav den kommunala skatteutjämningsavgiften gör det ännumer ekonomiskt svårt för de kommuner som har vilja attförsöka kompensera hyreshöjningarna genom ett högreKBT.Skattereformen ger ingen kompensation för de sämstställda pensionärerna. Den beslutade begränsningen avbasbeloppets höjning ger i ökad pension ochmed hänsyn till de kraftigt stegrade levnadsomkostnadernakan detta knappast, ens med god vilja, kallaskompensation.Riksdagen bör därför enligt min mening uttala att någonreducering av basbeloppet för pensionerna inte skall göras.I en kommittémotion förslår en grundpensionsom baseras på av 4,5 basbelopp. Med nuvarandebasbelopp skulle den utgöra föralla och ligga inom ATP-systemet.De högre avgifter som kommer att tas ut försjukhusvistelse, läkarbesök, medicininköp, tandvård ochhemtjänst kommer att belasta pensionärernas ekonomihårt.Jag föreslår därför att beslutar uppdra åtregeringen att redovisa de förändringar som inträffar ipensionärernas ekonomi vid genomförandet av de imotionen redovisade försämringarna. Med dennaredovisning som grund bör regeringen framlägga förslagsom ger pensionärerna en reell höjning av nuvarandepension i avvaktan på att ett rättvisare pensionssysteminförs inom ATP. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en rättvisgrundpension i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär dels redovisning avde förändringar som inträffar i pensionärernas ekonomi vidgenomförandet av de i motionen redovisadeförsämringarna, dels förslag som ger pensionärerna en reellhöjning av nuvarande pension i avvaktan på att etträttvisare pensionssystem införs inom ATP.
mot · GE02Sf337 · 1991-01-25 00:00:00 — Beräkning av förtidspension och livränta för inkomst av arvoden för förtroendeuppdrag Enligt nu gällande regler skall den som uppbärförtidspension och livränta i förväg redovisaeventuella sidoinkomster. För dem som harförtroendeuppdrag som är arvoderade efter antal bevistadesammanträden som ordinarie eller suppleant är detta enomöjlig uppgift av flera skäl. För det första är det vanligtmed mandatperiod och därefter vet man inte vilkaförtroendeuppdrag som man väljs till. För den som ärersättare för ordinarie ledamot finns problemet att man intevet i vilken grad man skall tjänstgöra. Det demokratiskasamhället bygger på att alla skall kunna delta och ta sittansvar i samhället. Det förhållandet att man uppbär förtidapension och livränta får inte föranleda att personer avstårav ekonomisk osäkerhet att delta i samhällsbyggandet.Jag föreslår därför att besluta ge regeringen iuppdrag att framlägga förslag om ett fribelopp för arvodenfrån förtroendeuppdrag eller att avstämning sker iefterhand årsvis. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om fribeloppm.m. för arvoden från förtroendeuppdrag i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GE02Sf338 · 1991-01-25 00:00:00 — Uppföljning av förändringarna i sjukförsäkringen har beslutat om en sänkning avkompensationsgraden inom sjukförsäkringen. Grundregelnär att kompensationsgraden sänks till med sjukpenning i varjesjukperiod och till för tid därefter. Arbetsgivarna förutsätts därvid gekompensation med ytterligare 10 %.För att skydda vissa kategorier försäkrade och uppnå enså långt möjlig kompensationsgrad mellan olika försäkradehar grundregeln kompletterats med undantagsregler sommedger högre kompensation i vissa situationer ochavräkningsregler för ersättningen som utges avarbetsgivare.Det är svårt att säga något om vilka konsekvensersom förslaget kommer att få för såväl de försäkrade som förförsäkringskassorna.Vi anser att regeringen och skallgöra en noggrann uppföljning av konsekvenserna avförändringen inom sjukförsäkringen. Uppföljningen börstarta efter förändringensikraftträdande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en noggrann uppföljning avkonsekvenserna av förändringarna i sjukförsäkringen.
mot · GE02Sf339 · 1991-01-25 00:00:00 — Kommunalt bostadstillägg för pensionärer har lagt fram förslag i syfteatt begränsa de höga marginaleffekter, som drabbatfolkpensionärer med låg pension och extra inkomster ellerbesparingar. Vissa framgångar har uppnåtts men reglernaför det kommunala bostadstillägget, KBT, förfolkpensionärer är alltjämt sådana att förmögenhet på visstsätt begränsar rätten till KBT. Detta tillsammans med attförmögenhet reducerar folkpensionärernas särskildagrundavdrag vid beskattning medför att en folkpensionärmed låg eller ganska låg pension drabbas av både högreskatt och minskat KBT på grund av att han eller hon lyckatsfå besparingar.Jag anser att det är fel och orättvist att på detta sättstraffa dem som trots låga inkomster -- vilket medfört låg pension -- men pågrund av sparsamhet och planering lyckats få tillgångar.Systemet leder till att bortfallet av KBT och den höjdaskatten utgör en form av speciell förmögenhetsskatt fördessa pensionärer.Enligt min mening, vilket jag framfört i flera motionertidigare, bör KBT därför inte få påverkas av enfolkpensionärs besparingar. bör besluta omändring av dessa regler med verkan ,vilket av allt att döma bör vara från i år.Det kan tilläggas att det i andra centermotioner krävtsslopande av reduktion av pensionärernas särskildagrundavdrag vid beskattning på grund av förmögenhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avtrappningen avfolkpensionärernas kommunala bostadstillägg, KBT, pågrund av förmögenhet avskaffas fr.o.m. .
mot · GE02Sf342 · 1991-01-25 00:00:00 — Försäkringskassornas aktiva arbete mot ohälsa och förrehabilitering måste intensifieras, det är alla överens om.Det stärks ytterligare av bl.a. den forskningspapport ombehandlingen av ''ont i ryggen'' som professor i har presenterat.I årets budgetproposition anförs attriksförsäkringsverkets (RFV) administration skall ses över.Därvid bör man ta fasta på förslag som de två cheferna förMalmöhus läns försäkringskassor framfört. De föreslog attde två kassorna skulle slås ihop till en för länet. Detskulle innebära att administrativa kostnader skärs bort ochatt personal frigörs som kan arbeta aktivt medrehabiliteringsarbete. bör övervägas om det interäcker med en centralkassa och ett centralkontor i helaSkåne utöver lokala kontor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sammanslagning avförsäkringskassorna i .