mot · GE02Fö17 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:102 Verksamhet och anslag inom totalförsvaret under /92 SammanfattningCentern riktar i motionen hård kritik mot attsocialdemokraterna hanterat försvarsfrågan så illa attriksdagen nu inte kan fatta ett femårigt beslut omtotalförsvaret. eftersträvar breda lösningar inomsäkerhets- och försvarspolitiken.För verksamheten inom det militära försvaret föreslårcentern utöver regeringens förslag. För dencivila delen anvisar utöver regeringensförslag till livsmedelsberedskap. Förslag om detta läggsfram i en motion om jordbruket i norra föreslår att anslås tillförsvarsmateriel, främst inom armén. För att säkerställa denmateriella förnyelsen inom armén anslås . 75 miljkr ytterligare anslås till marinen för att säkerställaanskaffningen av främst amfibiebåtar och övrig utrustningtill amfibiebataljonerna. Finansieringen av Ubåt 90 ochHaubits 77 B bör ske utanför den ekonomiska ramen ochbehandlas försvarsbeslut.Dagersättningen för de värnpliktiga föreslås höjas till 38kr/dag och ytterligare anslås för detta.Centern anser att det är i längden ohållbart medurholkning av repetitionsutbildningen och föreslår 300 miljkr ytterligare för detta, avdelas till armén, 50 miljkr vardera till marinen och flygvapnet.Centern föreslår att en särskild utredning tillsätts om decivila delarna av totalförsvaret så att dessa frågor ges enhögre prioritet än vad som varit fallet. Tillgången pålivsmedel är av särskild betydelse för vår försörjning.InledningDen socialdemokratiska ledningen förförsvarskommittén och den socialdemokratiska regeringenhar ett stort ansvar för att saknar enförsvarspolitik.Det är som den socialdemokratiskaregeringen lägger fram ett förslag med provisorier. Sådanamisslyckanden inom försvarspolitiken får allvarligakonsekvenser för omvärldens tilltro till den svenskaförsvarsförmågan, försvarets planering och riskerar att ledatill felsatsningar och misshushållning med resurser.Centern har alltid verkat för breda lösningar inomförsvars- och säkerhetspolitiken. Om densocialdemokratiska regeringen hade hanteratförsvarsfrågan på ett ansvarsfullt sätt kunde det nu haförelegat underlag för ett femårigt försvarsbeslut. bestårförsvarspropositionen bara av diverse provisorier, som skafå försvaret att övervintra i avvaktan på nästa femårsbeslut.De civila delarna av totalförsvaret behandladesöverhuvudtaget inte av försvarskommittén, FK-88.Ett starkt svenskt totalförsvar, och ett samhälle som ärväl rustat att stå emot kriser och påfrestningar av olika slag,ger trovärdighet åt vår neutralitetspolitik. Även om riskenför krig nu förefaller mindre , är detoförutsedda i de senaste årens utveckling en påminnelse omsvårigheterna att göra säkra framtidsbedömningar. Vi skallgivetvis ta till vara möjligheterna att delta i en internationellnedrustningsprocess. måste dock vårförsvarspolitik vara utformad så att vi kan möta enförändrad situation.Hotbilden har förändrats. som invasionsriskenminskat i det korta perspektivet har risken för regionala ochnationella konflikter ökat i . Detta skaparbetydande osäkerhet. Vårt land kan därför behöva en högberedskap mot gränskränkningar och militärapåtryckningar. måste vara beredd på att detsäkerhetspolitiska läget långsiktigt kan försämras så attinvasionsförsvaret behöver förstärkas.Det är viktigt att vår säkerhetspolitik bygger på enhelhetssyn. Det innebär bl a att vi måste väga samman allade säkerhetspolitiska instrument som står till vårtförfogande. Vår biståndspolitik, handelspolitik,internationella miljöpolitik, nedrustnings- ochförsvarspolitik och en allmän aktiv utrikespolitik måstefungera i ett harmoniskt samspel med varandra. Centernväckte därför en motion om en säkerhetspolitiskutredning (l990/91:U509).Under den starka upprustning, som präglade 1970-taletoch den tidigare delen av i vår omgivning,genomförde en reell nedrustning -- i synnerhet mätti kvantitativa termer. Även om vissa styrkereduktioner skeri vårt närområde behöver vårt totalförsvar bådemoderniseras och förstärkas för att svara mot de avriksdagen uppställda målen. Det gäller såväl den militärasom den civila delen.Det militära försvaretEn av det militära försvarets huvuduppgifter är att verkaså att en fiende avskräcks från ett angrepp mot vårt land.Om landet ändå skulle angripas, ska det militära försvaretkunna avvisa angriparen.Vårt militära försvar måste därför organiseras utifrån dekunskaper vi har om eventuella angripares slagkraft. Detsvenska försvaret skall vara defensivt. Syftet medförsvarsorganisationen är inte att i något fall verka offensivtutanför vårt lands gränser. Försvarskraften är direktberoende av vår och omvärldens tilltro till dessförsvarsförmåga.Försvarets fredsorganisation skall utformas så att densnabbt kan ställas om till en landövergripandekrigsorganisation. Detta ställer krav på främst arménsgrundorganisation. En decentraliserad och spriddgrundorganisation möjliggör en snabb omställning.Läget inom det militära försvaretDet militära försvaret brottas med stora svårigheter.Tilldelade resurser räcker inte för att förverkliga de målsom uppställt för försvaret. har antalet fartygs- och flygförband reducerats tillhälften och arméförbanden . Om försvarsanslagenbibehålls på nuvarande nivå tvingas de svenskaförsvarskrafterna till ytterligare reduceringar.Det är viktigt att inom försvaret genomföraeffektiviseringar och omstruktureringar. Behoven kan dockinte tillgodoses enbart på detta sätt. Det krävs ävenresurstillskott.Vi föreslår att ytterligare anslås direkttill verksamheten inom det militära försvaret.Ekonomiska förutsättningarRegeringen anger i propositionen att den finansiellastyrningen inom totalförsvaret bör utvecklas mot bl abudgetering i genomförandeprisläge ochkapitaltjänstkostnader. Vi anser att detta strider motriksdagens beslut om ökad säkerhet i planeringen, som enarbetsgrupp inom FK-88 föreslog. Förslaget har avvisats itidigare utredningar. ÖB anser att med ett system förgenomförandebudgetering skulle osäkerheten i planeringenöka. Han anser det omöjligt att ta likviditetsansvaret förden militära utgiftsramen och huvudprogrammen l--3. Vianser att propositionens förslag om utformningen av denekonomiska styrningen måste avvisas och frågan hänskjutastill försvarsbeslut.ArménRegeringen föreslår att antalet brigader minskas till 18.För ett fullödigt invasionsförsvar krävs enligt ÖB:sbedömning 2l brigader. Det är nödvändigt attförsvarsplaneringen inriktas så att vid en långsiktigförsämring av det säkerhetspolitiska läget, försvaret pånågra år kan bygga upp en fältarmé med den styrka som ÖBåsyftar.På kortare sikt kan l8 brigader visa sig tillräckligt. Avdessa bör ett mindre antal ha en mycket hög beredskap,eldkraft och operativ rörlighet. Vi anser att det dock intefinns underlag för att slutligt ta ställning till denna viktigafråga. Det bör anstå till l992 års försvarsbeslut.Den oplanerade beställningen av Haubits 77 B harmedfört att andra planerade materielprojekt fått skjutas påframtiden. Medel bör därför anvisas i 1992 årsförsvarsbeslut för täckande av kostnader för Haubits 77 B.MarinenDe svenska ubåtarna är av hög klass och utgör en uthålligdel av invasionsförsvaret. Beställningen av en ny ubåtstyp,Ubåt 90, är därför en bra förstärkning. Regeringen avsatteemellertid inga ytterligare medel, utan projektet lades inunder marinens befintliga nivå. Finansieringen avubåtsbeställningen inom marinens ram leder tilloacceptabla konsekvenser för andra viktiga funktioner. Viföreslår därför att regeringen försvarsbeslutanvisar medel för Ubåt 90.Organiserandet av amfibieförband, främst genomanskaffning av stridsbåtar, anser regeringen alltjämt ha högprioritet inom marinen. ''Anskaffningsvolymen kan dockunder 1991/92, p g a det ekonomiska läget behövaövervägas ytterligare'', heter det. Vi anser att anskaffningenbör genomföras så att såväl utbildning somkrigsorganisation av förbanden säkerställs.FlygvapnetFördyringen av måste innebära attindustrin tar sin andel av merkostnaden, så att projektetkan fullföljas. Det är av stor betydelse för såväl den militärasom civila produktionen. Det råder en rad oklarheter i JAS-planets bestyckning. Regeringen måste se till att frågan ombeväpning av JAS får sin lösning. Regeringen börskyndsamt ta fram ett program så att ett underlag föreliggersenast i samband med l992 års försvarsbeslut.Vi vill erinra om riksdagsbeslutet l982 därmilitärledningens rådgivande nämnd fick ett särskilt ansvarför uppföljningen av JAS-projektet.FörsvarsmaterielVi föreslår att avdelas för attsäkerställa den materiella förnyelsen. Dessa fördelas med200 till armén. Inom marinen föreslår vi att75 anslås.Även om förutsättningarna är mycket olika vid en evkrissituation i är det viktigt att vi här drar lärdom averfarenheterna från kriget vid . Det gäller isynnerhet materielfrågor.UtvecklingssamarbeteDen svenska försvarsindustrins samverkan med utländskförsvarsindustri måste säkerställas, för att vi skall kunnafölja med i utvecklingen såväl industriellt som materiellt.Samarbetet måste dock regleras på ett sådant sätt att det blirbåde juridiskt och moraliskt försvarbart. Vi anser attSverige kontinuerligt måste pröva vilka länder som ärmöjliga att samverka med för utvecklande avförsvarsmateriel.Kriget vid har ytterligare aktualiseratbehovet av kontroll och begränsning av den internationellavapenhandeln av såväl nya som gamla vapen. Vi anser attsituationen nu är lämplig för att aktualisera kravet påinternationella överenskommelser inom FN för attmöjliggöra en sådan begränsning.Ing 1 m.m.Regeringens förslag om nedläggning av 1 i Södertäljeär ett exempel på hur dåligt underbyggda förslagen ipropositionen är. Föredraganden hänvisar till ett minskatbehov av ingenjörssoldater, men redovisar inget som helstunderlag för att bedöma detta behov. Inte heller redovisasde operativa konsekvenserna av en nedläggning avetablissemanget i som militärbas. Sedan riksdagenfattade sitt beslut om en flyttning av 1 till harockså nya bedömningar av de ekonomiska konsekvensernaav olika handlingsalternativ presenterats.Vi konstaterar att propositionen inte redovisartillräckliga motiv för förslaget om nedläggning av 1. Detrimliga är därför att, i enlighet med vad också ÖB anfört,låta frågan om 1:s framtid anstå till l992 årsförsvarsbeslut. Därmed finns också tid för att klarläggavilken användning av etablissemanget i som är denlångsiktigt bästa ur ekonomisk och operativ synvikel. Detinnebär att besluten om flyttning av FN-skolan ochfältarbetsskolan tills vidare inte ska verkställas.Allmän värnpliktPrincipen om ett folkförsvar som vilar på medverkanfrån varje svensk medborgare måste hävdas. Det innebäratt systemet med allmän värnplikt skall bibehållas. Denallmänna värnplikten måste utgöra grunden för det militäraförsvaret. Utbildningen måste ges bredd och flexibilitet. Devärnpliktiga har rätt att kräva en adekvat grundutbildningav hög kvalitet så att de kan klara sin uppgift i försvaret. Detär särskilt angeläget, då utbildningstiden för en delvärnpliktiga är så kort som 5 månader. Vi anser attriksdagen bör ge regeringen detta till känna.RepetitionsutbildningenDet är i längden ohållbart att återkommande göranedskärningar på drift- och repetitionsutbildning. Det gerbristande trovärdighet åt försvarsförmåga. Ettstort antal förband behöver, som läget nu är,kompletterande utbildning för att kunna fungera vid enmobilisering. Ett krigsförband som inte övas och samtränasmed andra förband får lägre kvalitet. Vi föreslår mot dennabakgrund att ytterligare anvisas förrepetitionsutbildning. Utav dessa medel bör anslås 200 miljkr till armén, till marinen respektive flygvapnet.VärnpliktsersättningVärnpliktsförmånerna förbättras något, som en följd avde ökade kostnader som skattereformen inneburit.Dagersättningen föreslås i propositionen höjd med till34 kr. Det är fortfarande långt ifrån det storstilade löfte somsocialdemokraterna gav de värnpliktiga inför valet 1982.Om dessa löften hade infriats under den socialdemokratiskaregeringsperioden, hade dagersättningen varit ca 50 kr.Vi föreslår att dagersättningen räknas upp ytterligare med 4kr till och föreslår att anvisas för dettaändamål.FrivilligorganisationernaDe frivilliga försvarsorganisationerna har bl a som enföljd av skattereformens ändrade traktamentsförmåner ochbilersättning fått svårare än tidigare att engageraförsvarsmaktens anställda som instruktörer i sin utbildning.Instruktörsförmånerna måste därför förbättras. Det gällerockså möjligheterna till tjänstledighet för att kunna utföradessa viktiga insatser för totalförsvaret. De är f n föremålför utredning.Civila försvaretNär försvarskommittén havererade hade man ännu intehunnit fram till det civila försvaret. Vi anser att de civiladelarna av totalförsvaret måste utredas i särskild ordning såatt dessa frågor får en högre prioritet än vad som gällthittills. Det finns stora brister i civilförsvaret.Mycket tyder på att de icke-militära hoten ochsårbarheten kommer att få större aktualitet. Civilförsvarethar ansvar för hur vår befolkning på 8,5 miljoner människori både krig och kristid ska få omsorg, skydd och sinabasbehov täckta. Detta inbegriper också de behov som detmilitära försvaret har av sjukvård, energi, transporter ochförnödenheter.Det sägs ofta att det är viktigt att se totalförsvaret i ettsammanhang. Men om man fortsätter att bara utreda denmilitära delen av försvaret, blir det ändå ingen helhet. Vianser därför att det är klokt att besluta om det civilaförsvaret, efter att beslut fattats om säkerhets- ochförsvarspolitiken och det militära försvarets utformning.Det skulle ge bättre förutsättningar att integreraberedskapsfrågorna i utformningen av energi-, närings-,jordbruks- och sjukvårdspolitik m.m. Det skulle sannoliktleda till minskad sårbarhet i samhället.Det är särskilt angeläget att en utredning om det civilaförsvaret studerar sårbarheten i samhällets nätverk och isynnerhet sårbarheten i storstäderna.Försörjningsberedskapen för livsmedel är en central fråga.Vi anser att beredskapsmålet med 80-procentig försörjningav livsmedel är nödvändigt för att klara en kris- ochkrigssituation. Den försvarsberedning som pågår bör enligtvår uppfattning koncentrera sig på den militära delen avförsvaret.SkyddsmaskerDen svenska hotbilden utgår från att insatser av kemiskastridsmedel primärt måste inriktas mot mål av militärbetydelse. Det är viktigt att alla i får tillgång till etteffektivt befolkningsskydd. Det måste vara självklart attsvenska skyddsmasker ska baseras på bästa teknik. Sverigemåste tillgodogöra sig de internationella erfarenheter somfinns på detta område.LivsmedelsberedskapVår självförsörjningsgrad är en avgörande faktor för attupprätthålla förtroendet för totalförsvarets förmåga hoslandets befolkning liksom i omvärlden. Regeringen föreslåri propositionen en nedskärning av anslaget tilllivsmedelsförsörjning. För /92 föreslås 128milj kr ytterligare till stöd för jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra i en särskild motion.Därmed förstärks livsmedelsberedskapen i norra delarna avlandet, vilket frigör medel för ökad livsmedelsberedskapockså i övriga landet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition 1990/91:102 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av det militära försvaret,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bristerna i beredningen avunderlagen för beslutet om totalförsvarets verksamhet,3. att avslår proposition 1990/91:102 såvittavser förslag till genomförandeprisbudgetering,4. utöverregeringens förslag till anskaffande av försvarsmaterielinom armén, i enlighet med vad i motionen anförts,5. utöver regeringensförslag till anskaffande av materiel inom marinen, i enlighetmed vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av U-båt 90 ochHaubits 77 B,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anskaffning av amfibiebåtar,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingssamarbete inomförsvarsindustrin,9. att hos regeringen begär svenskt initiativ föratt få till stånd en internationell överenskommelse ombegränsning och kontroll av den internationellavapenhandeln i enlighet med vad i motionen anförts,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beslut om 1 m.m. i sambandmed försvarsbeslut,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den allmänna värnpliktensbetydelse för det militära försvaret,12. utöverregeringens förslag till repetitionsutbildning inom armén,13. utöverregeringens förslag till repetitionsutbildning inom marinen,14. utöverregeringens förslag till repetitionsutbildning inomflygvapnet,15. utöverregeringens förslag till förbättring av dagersättningen till devärnpliktiga med /dag,16. att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning tillsätts för de civila delarna avtotalförsvaret, i enlighet med vad i motionen anförts,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyddsmasker,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om livsmedelsberedskap.