mot · GE02K618 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningLivskvalitet är ett övergripande mål i centernssamhällsarbete. Samhället ska anpassas efter människansförutsättningar och behov. Andra värden än de rentmateriella måste ges större vikt i politiken. Den kristnaetikens och humanismens respekt för människovärdet börprägla samhällsarbetet.FolkkyrkanI utövandet av sin religion eller formandet av sinlivsåskådning skall människan vara garanteradreligionsfrihet och ha rätt att utöva sin religion. karaktär av öppen folkkyrka skall bevaras.Folkkyrkan i dess nuvarande utformning har inte -- somdet ibland hävdas -- utgjort något hinder förreligionsfriheten, vilken för övrigt är garanterad i vårgrundlag.Den svenska folkkyrkan vilar på en månghundraårigreligiös, kulturell och historisk tradition i vårt land. Denuppslutning som finns kring -- endast enringa del av medborgarna har utnyttjat möjligheten tillutträde -- vittnar om att den omfattas av ett stort intresse.Att skall förbli en öppen folkkyrka inomramen för ett bevarat samband mellan kyrkan och samhällethar också fått stor uppslutning -- senast bekräftad i en genomförd enkät. Avde församlingar som besvarat enkäten stöder ettbevarat samband, det vill säga den linje som centerpartietföreträder.Folkkyrkan spelar en central roll i många människors liv.Genom de kyrkliga handlingarna dop, vigsel ochbegravning når kyrkan det stora flertalet. En folkkyrka fåraldrig sätta upp gränser som snävar in och gör den till enkyrka för ett mindretal. Den öppenhet som folkkyrkan visarmot alla som söker sig till den är högt skattad. Inte minst isamband med katastrofer och kriser är kyrkans stöd enomistlig tillgång för den enskilda människan.I samband med beslut om svenska kyrkansorganisation på lokal- och stiftsplan fastslogs bl.a. följandegrundläggande principer:Teologiskt finns församlingenscentrum i gudstjänsten och det församlingsliv i övrigt sompräglas av ordets förkunnelse och sakramentensförvaltning.Den territoriella församlingen är dengrundläggande enheten i svenska kyrkan.Behovet av diakoni är stort i vårt samhälle och även härkan kyrkorna tillgodose behov som stat och kommun inteförmår tillgodose.EkumenikPraktiskt ekumeniskt samarbete mellan ,fria samfund och invandrarkyrkor förekommer både lokaltoch på stifts- och riksnivå. Skolevangelisation,sjukhuskyrkoverksamhet, andlig vård påkriminalvårdsanstalter, RIA-verksamhet (rådgivning ialkoholfrågor) och den ekumeniska U-veckan är någraexempel på detta.Den nya psalmboken är resultatet av ett riksekumenisktsamarbete. Mellan och ett antal samfundförs samtal om utveckling och fördjupningav samarbetet. Bandet mellan kyrkan och staten är alltsåinget hinder för ekumenisk samverkan.Fria samfundFör invandrargrupper, som bekänner sig till andratrosuppfattningar eller tillhör andra kristna kyrkor, harfolkkyrkan inte utgjort något hinder. Tvärtom har det oftavisat sig att invandrare och flyktingar fått ett aktivt stöd frånmänniskor verksamma i folkkyrkan.De fria samfunden måste ges goda förutsättningar attverka och utvecklas. har därför aktivtmedverkat till att frikyrkorna skall åtnjuta samhällets stöd.Centerpartiet anser detta vara viktigt inte minst motbakgrund av de vikande medlemstal som många frikyrkorunder uppvisat. De samfund som huvudsakligenbetjänar invandrare och som ökar sinverksamhet i vårt land har särskilt uppmärksammats i åretsbudget. anser att det statliga stödet måstegälla även på lång sikt. Detta bör ge regeringentill känna.Kyrkan i samhälletInom anser vi att den svenska folkkyrkankan bevaras och vidareutvecklas. Detta sker bäst inomramen för den samverkan som finns mellan kyrka ochsamhälle. Ett brytande av dessa band, med dessekonomiska och organisatoriska konsekvenser skulleallvarligt kunna skada förutsättningarna att bedriva kyrkansverksamhet, riktad till folket i hela vårt land, utan att någrafördelar skulle vinnas.Banden mellan kyrka och samhälle har stärkts genom beslut omny församlingslag, stiftsorganisation och begravningslag.1991 års kyrkomöte kommer att ta ställning till förslag omny kyrkolag.Inom församlingar och pastorat finnsdessutom som nämnts en stor majoritet för ett bevaratsamband. På dessa nivåer står förtroendevalda, lekmän,kyrkfolk och präster verkligheten närmast och vet vad somskulle hända om de grundläggande förutsättningarna skulleförändras.Eftersom det i förekommer förslag omskiljande finns det anledning att på nytt aktualisera ettuttalande om ett bibehållet samband mellan svenska kyrkanoch staten. Detta bör ges regeringen till känna medanledning av att utredningen om svenska kyrkansekonomiska och organisatoriska ställning skall avslutasunder 1991.En för hela folket så stor och avgörande fråga somförändrade villkor för den svenska folkkyrkan får enligt vårbestämda mening inte avgöras utan att medborgarna direkttillfrågats om sin åsikt. Det bör skapas garantier för att såsker. Vi föreslår därför, att redan nu tar ett beslutom att inga grundläggande förändringar i det nuvarandefolkkyrkosystemet får genomföras utan att medborgarna ien folkomröstning ges möjlighet att ta ställning.DemokratiDen dubbla ansvarslinjen av prästerligämbetsförvaltning och folkligt förankrad självstyrelse harnu genomförts på samtliga nivåer inom svenska kyrkan.De olika formerna för lekmäns medverkan igudstjänstutformning, beslutsfattande och övrig kyrkligverksamhet är en stor tillgång. I en folkkyrka är dettaalldeles naturligt och utgör en grundläggande förutsättningför bredden och öppenheten.De band som finns mellan kyrkan och samhället har givitkyrkan en demokratisk förankring som positivt påverkatkunskapen om och förståelsen för de kyrkliga frågorna.Dessa band har inte varit något hinder för predikstolensfrihet eller för den fria förkunnelsen inom ramen för densvenska kyrkans ställning som ett evangeliskt lutherskttrossamfund. Inom den öppna folkkyrkans ram har ocksåolika uppfattningar i teologiska och liturgiska frågor kunnatkomma till uttryck utan att den grundläggandegemenskapen rubbats.Ett brytande av sambanden mellan kyrka och stat och ettupphävande av lagstiftningen om församlingarna skulle i ettslag ta bort garantierna för den demokratiskauppbyggnaden och lekmännens möjlighet till inflytande.Detta utgör ytterligare ett skäl att bibehålla sambandetmellan kyrka och stat.FolkbokföringenCenterpartiet har hävdat att skall hafortsatt ansvar för folkbokföringen.Folkbokföringspersonalen har hög kompetens. Detnuvarande systemet är decentraliserat, ger arbetstillfällenockså i sysselsättningssvaga områden och är därmed mindresårbart. Allmänheten garanteras på detta sätt en godservice.Frågor av fiskal karaktär bör däremot flyttas över tillexempelvis lokala skattemyndigheten.Socialdemokraterna fick i stöd av folkpartietoch kommunisterna för ett principbeslut omett ändrat huvudmannaskap för folkbokföringen fr o m den1 . Beslutet togs mot kyrkomötets uttalande ochutan att ha föregåtts av ett ordentligt utredningsarbete somnormalt karaktäriserar reformer i vårt land. Bristerna ibeslutsunderlaget gör sig nu gällande och kostnadernastiger. beslut, som var ett av de sämstunderbyggda på länge, går tvärtemot regeringensnuvarande strävan att förenkla och minska den statligaadministrationen.När det gäller arkivhållningen klarar inte staten av att taansvar för beslut utan man ber nu omkyrkokommunernas hjälp.Med hänvisning till vad som ovan sagts föreslår vi attriksdagen omprövar beslutet att överflytta ansvaret förfolkbokföringen till skattemyndigheten. bör geregeringen i uppdrag att träffa överenskommelse medsvenska kyrkan om att på uppdragsbasis ävenfortsättningsvis handha folkbokföringen. En sådan lösningstår i överensstämmelse med kyrkomötets uttalande 1989.Förslaget leder därutöver till en kostnadsbesparing, vilkenvi tillgodoräknar oss i vårt budgetalternativ.I den mån ett sådant yrkande inte vinner riksdagensgillande vill vi framhålla följande:Kyrkomötet beslutade om regler för kyrkobokföring. De kyrkliga kungörelserna byggerpå att kyrkan får tillgång till uppgifter från folkbokföringenoch rätt att använda ADB-register för personuppgifter.Svenska Kyrkans centralstyrelse hade utarbetat ett förslagtill lag om församlingsregister. har i sinamotioner till om datafrågor föreslagit attoffentliga register som innehåller storainformationsmängder bör regleras i särskilda registerlagar.Behovet av sådan lagstiftning motiveras bl.a. av kyrkansmyndighetsuppgifter när det gäller prövning avmedlemskap enligt religionsfrihetslagen ochbegravningslagens regler om rätt till begravningsplats ochmedling. I förgrunden tränger också den hjälp som polis,sociala myndigheter och andra begär från kyrkan t ex vidkatastrofer och olyckor. Om kyrkans präster inte hartillgång till register på samtliga boende i församlingen kandessa viktiga uppgifter inte fullgöras på det omvittnat finasätt som skett hittills.Regeringen bör förelägga förslag till lag omförsamlingsregister i huvudsak i enlighet med det förslagsom överlämnat tillregeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nuvarande relationer mellankyrka och stat skall bevaras,2. att -- därest yrkande 1 avslås -- som sinmening ger regeringen till känna att inga grundläggandeförändringar i de nuvarande relationerna mellan kyrka ochstat får vidtas utan att frågan underställts medborgarna i enallmän folkomröstning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till de fria samfunden,[att upphäver sitt tidigare beslut om nyorganisation för folkbokföringen (prop. 1986/87:258) omöverföring av ansvaret för folkbokföringen från till lokala skattemyndigheten samt som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om attsvenska kyrkan även i fortsättningen skall ansvara förfolkbokföringen,1][att vid avslag på yrkandet om ansvaret förfolkbokföringen som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lag omförsamlingsregister.1]