mot · GE02Ub813 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundI skuggan av ett hotande tredje världskrig blir innehålletoch undervisningen i skolan så mycket viktigare. Vad är detvi lär oss i skolan? Lär vi oss för livet? En beredskap förlivet?Miljöpartiet de Gröna betonar de existensiella frågorna,överlevnaden på jorden och framtiden för våra barn ochbarnbarn. Det gäller att se helheten, där skolan ingår somen viktig del. Det krävs levande kunskaper som går attanvända. Skolan måste vara en mer aktiv del av samhället.Livet är inte konfliktfritt. Med en självstyrande,demokratisk skola blir problemen synliga för alla. De måste lösas och hur det går till är kanske denallra viktigaste lärdomen.Redan på mitten av 1900-talet började forskare slå larmom den hotande ekologiska kollapsen, men ett fåtallyssnade. Drygt börjar medvetandet om denglobala ekologiska krisen att tränga igenom och det värstamiljöhotet -- krig -- står för dörren. Anledning till krigkommer i allt större utsträckning att handla om miljön; t exvatten, tillgång på rent vatten, drickbart vatten. Redan på60-talet startades krig på grund av brist på vatten.Geografiämnet har utmärkt lärt ut sammanhangetmellan tillgång och efterfrågan på råvaror. Denna viktigainformation har underminerats, då geografi ärett eget ämne på gymnasiet. En uppgift i det nya gymnasietär att stärka miljökunskapen och internationaliseringen.För innebär detta inte bara att ökaspråkkunskaperna utan också att föra in de globala frågornasom kan kombineras i ämnena biologi och geografi. ''Kunskap hjälper inte om den inte styrs av sunt förnuft''1.1. Lära för livet i en skola för allaOm vi skall kunna utveckla en skola för alla, måste viförändra vårt tänkande och våra föreställningar om vadskolan är och vilken roll den spelar i samhället. fråga oss:På vilket sätt ger vi våra barn kunskap omvärlden?Hur ger vi våra barn självförtroende?Hur lärvi dem vördnad för livet?Hur hjälper vi dem att uttryckasina känslor?Hur hjälper vi dem att utveckla social,ekologisk och historisk förståelse?Detta kräver en helt annan handledning från lärarenssida. Att förändra förhållningssättet till skolarbetet kräveremellertid förutom mod och kreativt tänkande hos lärarenockså fortbildning.Skolans mål skall vara att lära för livet, att låtakreativiteten utvecklas hos varje barn, att utvecklapersonligheten, tänkandet och intellektet, att bygga på denaturliga förutsättningar barnet har när det börjar i skolan.Eleverna skall vara skolans självklara centrum ochrespekteras som de individer de är. Arbetet i skolan skallpräglas av demokrati, solidaritet, jämställdhet, positivkonfliktlösning och personligt ansvar.1.2. SolidaritetEtt medmänskligt perspektiv på omvärlden är viktigt,om denna framtid skall bli fredlig. Förståelsen ochrespekten för andra folk och kulturer är livsviktig.Mänskliga rättigheter är det som binder sammanfredsundervisning och miljöundervisning.Följande solidariteter bör vara vägledande i allutbildning:solidaritet mellan människor i Sverigesolidaritet med tredje världens folksolidaritet medkommande generationersolidaritet med djuren, naturenoch det ekologiska systemet 1.3. EkologiFör att överleva som art på jorden måste människanutveckla en ekologisk förståelse. Det räcker inte bara attkänna till, vi måste också förstå och respektera naturenslagar. Naturen ger oss allt tydligare signaler att vi människormåste ändra vårt beteende.De miljöproblem som blir allt påtagligare är i mångt ochmycket en produkt av bristande kunskaper om hursamspelet mellan natur och människa skall fungera.Den nuvarande läroplanen för innehållerdelar som klart och tydligt påtalar att barnen ska undervisasi bl.a. miljö- och överlevnadsfrågor. Framtiden kräver attdenna typ av undervisning i skolan får samma betydelse sombaskunskaperna har idag.1.4. DemokratiI det storskaliga samhället blir människan anonym,maktlös och utbytbar. Koncentration av tillverkning ochmakt gör att beslut tas allt längre från den det berör.Kortsiktigt effektivitetstänkande leder till stress ochensidighet.En skola dit alla går med glädje, där det är en lust attlära och att arbeta och där alla på skolan känner ansvar förvarandra och för verksamheten är ett mål i miljöpartietsskola. I denna skola har alla inflytande över skolansinnehåll.En lokal styrelse på skolan fattar beslut i allaövergripande frågor som rör skolans innehåll ochverksamhet. Denna lokala styrelse har budgetansvar fördriften. Skolorna ges större ansvar men också större frihetatt utforma sin verksamhet.1.5. Hushållning och konsumentkunskapHushållning med knappa resurser -- är den egentligainnebörden av ordet ekonomi. För att klara av att ta ansvarför vardagen i skolan och , måste eleverna fågrundläggande kunskaper om hushållning. ''Konsumismen'' lär att människans största uppgift är attvara konsument. Människovärdet tycks bero på hennesförmåga att konsumera så mycket som möjligt av jordensändliga resurser, så fort som möjligt. Med denna skala bliren svensk värd lika mycket som hundra indier.Utbildning och undervisning om barn, om hem, boende,privatekonomi, kost och hälsa ägnas omkring en procent avtiden i den obligatoriska skolan. Det borde vara enmedborgerlig rättighet att få kunskap om hur man skallklara sin ekonomi till vardags.2. Den nya 2.1. OrganisationenSkolan skall vara dynamisk och det betyder också attskolans form och organisation måste kunna ändras. Genomatt ta bort flera nivåer mellan den enskilda skolan ochdepartementet, kan vi få en självstyrande aktiv skola. Detär bra att SÖ avvecklas, men hotet om att SÖ uppstår i en enny skepnad, något varierad, måste undanröjas. med tillhörande nätverk, som skall följa uppoch utvärdera skolan ute i landet, får inte ta för storaproportioner. Inom ramen för nuvarande skolutbildningmåste det gå att rymma en mera allsidig kunskap ocherfarenhet än vad som är fallet. Ett viktigt steg motbättre organisation av undervisningen är tätare samarbetemellan lärare. Ett annat än bredare lärarkompetens, i denmeningen att varje lärare har överblick över flera ämnen.Ett tredje steg är ett ökat inflytande från elever, föräldraroch skolpersonal.2.2. Lokal styrelseVi anser, att skolans mål kan förverkligas endast underförutsättning att såväl lärare som annan skolpersonal, somelever och föräldrar känner ett direkt ansvar för sin skolaoch upprepar än en gång vikten av en styrelse på varjeskolenhet. Den skall vara självstyrande med egetbudgetansvar och inflytande över skolans innehåll.Större tonvikt måste läggas vid ett undersökandearbetssätt, skapande verksamhet och praktisk träning. Detväsentliga är inte att alla elever kan samma sak, utan attvarje elev får utveckla sitt kunnande utifrån egnaerfarenheter och förutsättningar och på egnaintresseområden. Betonas skall lärarens betydelse i dettasammanhang. Lärarna måste iaktta och lära sig mera om sitteget sätt att bete sig mot flickor respektive pojkar. Det ärnämligen lång väg kvar att gå innan vi får en jämställd skola. ''Barn gör inte som man säger utan som man gör''2.3. Statsbidragens utformningMiljöpartiet föreslår att de nuvarande olikastatsbidragen till kommunerna, skatteutjämningssystemetoch bör göras om till ett nyttstatsbidragssystem som består av tre delar, där de två förstahar relevans för skolans verksamhet:För det första:ett generellt statsbidrag till kommunens hela verksamheti form av ett utjämningsbidrag som beror på kommunensskattekraft och struktur.Hänsyn skall tas till bl.a. antal barn, familjestruktur,invandrartäthet, antal barn i hemspråksundervisning ochålderstrukturen i kommunen. Dessutom skall hänsyn tas tillkommunens yta, så att glesbygden på detta sätt kankompenseras för sina strukturkostnader.För det andra:statsbidraget för skolan skall utgå i form av en elevpenglika för hela landet som betalas ut till den skola där elevenär inskriven.För det tredje:statsbidraget till barnomsorgen skall utgå i form av enbarnomsorgspeng som utbetalas till den institution därföräldrarna valt att placera barnet. Institutionen kan varakommunal, kooperativ eller privat. Den måste finnas med iden kommunala barnomsorgsplanen och följa gällandenationella planer och bestämmelser och inte drivas ivinstsyfte. Denna peng skall också utgå till kommunen förbarndagvårdare åt eget barn.Elevpeng kan variera mellan olika åldrar och stadier.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att återkommamed ett förslag enligt vad som har anförts ovan.2.4. Statsbidrag för fristående skolorDe fristående skolorna har stora ekonomiskasvårigheter. anser, att de skall ha sammastatsbidrag per elev som övriga skolbarn i . Dettaskall rymmas inom budgeten för . Ettriksgenomsnitt skulle kunna tillämpas omgående. Vi anseratt det är positivt med ökad försöksverksamhet på frivilliggrund. Förändringen måste växa fram inom skolan medstöd av politiker och andra ansvariga. Kooperativa skolor,skolor med olika inriktningar, profilskolor osv, passar väl ini ''den gröna skolan''. En förutsättning för att den skallkunna förverkligas är nämligen att i de skolan aktiva -- barn,lärare, föräldrar och annan personal på skolan -- underfrihet kan pröva sina egna idéer och forma den undervisningde tror på.2.5. SkolstartÅrskurslös undervisning och andra former avåldersblandade undervisningsgrupper ger mångapedagogiska och sociala fördelar. I dessa grupper blir detnaturligt att barnen arbetar på olika nivåer efter vars ochens förutsättningar. Men om man skall införa obligatoriskskolstart för sexåringar, måste skolan anpassas tillsexåringen -- inte tvärtom. Det innebär att lärare ochförskollärare måste få en omskolning för att hantera dettaoch att kommunerna först ser till att dessa, medkvalitetsaspekten för ögonen, kan och har möjlighet att taemot alla sexåringar. Vi anser därför att barnen förnärvarande skall börja skolan det år de fyller sju år.Intagning både bör prövas, där man införtårskurslös undervisning och har nära samarbete medförskolan. Genom att organisera skolan i årskurslösastadier underlättar man en flytande skolstart.2.6. Samlevnad och etikFör att överleva som individer måste barnen tycka om sigsjälva sådana de är, oavsett prestation. Barn, som är starkaoch trygga i sig själva, vågar också ge av sig själva utanreservationer.Vi ser det som mycket allvarligt att ungdomar under helasin uppväxt har mycket lite kontakt med vuxna. Det blirdärför allt vanligare att tonåringar utbildar sina egnanormer och ''lagar''.Allt för ofta och tydligt blir våra barn och ungdomarpåminda om -- direkt eller indirekt -- att de inte behövs, attde är i vägen. ''Du blir inget förrän du tjänar pengar''.Massmediernas nyhetsflöde påminner dem om deraslitenhet och får dem att dra sig tillbaka till en pseudovärld,befolkad av filmstjärnor och idrottshjältar. Dataspel ochvåldsvideo blir ersättningar för livet. Detta är denverklighet vi och våra barn brottas med.För att kunna bryta mot detta mönster och bidra tillsjälvtillit är det viktigt att undervisningen i samlevnad ochetik förstärks.2.7. Grundläggande kunskaperAtt alla elever skall ha grundläggande kunskaper iläsning, skrivning och räkning är synnerligen viktigt, menmånga elever med förutsättningar för dessa grundläggandekunskaper lämnar skolan utan dem. Sådana kunskaper ochfärdigheter är en förutsättning för deras fortsatta studier,kommande yrkesverksamhet och möjligheter att fungera isamhället. Med ökad information om läs- ochskrivsvårigheter och nya metoder att tidigt upptäcka varsvårigheterna ligger samt större möjligheter tillindividualiserad undervisning kan läraren bättre åtgärdadetta.2.8. Kulturen i skolanSkolans kulturbärande uppgift måste stärkas ochundervisningen i praktiska och estetiska ämnenuppvärderas. Läroplanernas mål att eleverna skall utvecklaalla sinnen skall mötas av motsvarande verksamhet; musik,drama, bild, slöjd och rörelse är viktiga somundervisningsämnen, men kanske ännu viktigare somuttrycksmedel inom alla ämnen. Speciellt bör detframhållas hur viktiga dessa ämnen är för just barn med läs-och skrivsvårigheter, dyslektiker. Det är mycket allvarligtatt ämnena bild, musik och rörelse håller på att tyna bort.Vi vill slå vakt om dessa ämnen även på gymnasiet.Musikskolans framtid får inte äventyras. Det är viktigt attden omfattas av det offentliga skolväsendet. Utbildning ihantverk och konsthantverk skall ingå i undervisningen ochi en mer varierad form än dagens slöjdämnen. Ovannämndaämnen skall finnas för specialisering inom gymnasieskolansom förberedelse för yrken inom konst och hantverk.2.9. Teori och praktikFör många elever är skolan alltför teoretisk ochverklighetsfrämmande. Lång skolgång förstärker detsegregerade samhället, där barn, ungdomar,förvärvsarbetande, pensionärer, gamla och utslagna lever iskilda världar.Vi anser att försök bör göras med ett praktikår -- i åk 8eller åk 9 -- då eleverna under handledning får ansvara för,planera och sköta samhällsservice på basplanet. Att införaett helt praktikår, som präglas av meningsfullhet, samarbeteoch samhällskontakt, kan tyckas radikalt sett mot dagensteoretiska skola. Behovet finns emellertid hos många avvåra skoltrötta ungdomar -- och ungdomarna behövs ute isamhället.2.10. Modersmål och hemspråksundervisningMiljöpartiet anser att alla barn i den svenska skolan börfå tillgång till sitt modersmål. En inbesparing på 300miljoner kronor inom hemspråksundervisningen synes heltomöjlig. i internationalismens tecken, verkardet något bakvänt att så gott som undandra alla medel rik flora av språk i vårt land. Att känna till sina egnarötter är viktigt för alla barns identitet och trygghet ochspeciellt för invandrarbarn.Vi anser att det är rimligt att man försöker haundervisning med ett antal av fem i varje grupp, men detkan vara praktiskt omöjligt beroende på det lokalaelevunderlaget. De som vill, alltså önskar, ha undervisningutanför schemat, skall inte förbjudas, men regel skall varaatt hemspråksundervisningen ligger under skoltid. Detta ärbäst för bussresande elever där håltimmar och sovmorgnarbör komma ifråga, vilket de i hög grad gör redan idag.När det gäller lärarna i hemspråk, så bör de betraktassom en resurs för alla elever i skolan. Det är därför viktigtatt hemspråkslärarna är pedagogiskt utbildade och att dekan ges möjlighet att vidareutbilda sig i ytterligare ett ämne,så att de kan undervisa i ett annat ämne för övriga eleveroch kan få ett rimligt schema. Detta är ett önskemål ifrånhemspråkslärarna själva, vilket betyder att motivationenfinns. Då resorna minskar och schemaläggning underlättasgenom detta, så kan kvaliteten höjas ochhemspråksundervisningens kostnad reduceras på längresikt. Ett samlat grepp över all invandrarundervisning, sominnefattar svenska som andra språk, studiehandledning ochhemspråksundervisning, skulle ge ett bättreresursutnyttjande.2.11. BetygBetygsberedningen arbetar med ''nya'' betyg i skolan. Vivill ändå framhålla vår syn på betyg. Betyg skall inte sättasi . Det nuvarande betygsystemet leder till ett''lönsamhetstänkande'' hos eleverna, dvs de pluggar bara inkunskaper som de tror kommer att efterfrågas i proven.Följden blir att eleverna lär sig mekaniskt och ytligt. Depluggar in mätbara kunskaper som de snabbt glömmer. Deaccepterar material och påståenden okritiskt. Detta står istrid med skolans mål om kritiskt tänkande ochanalysförmåga. Samarbete främjas inte heller så längebetygen finns.Betygen tvingar läraren att lägga upp sin undervisningmed tanke just på betygssättningen. Det betyder att lärarenständigt tvingas ge avkall på sina försök att förverkliga deövergripande målen i läroplanen; samarbete, demokratiskaarbetsformer, solidaritet, undersökande arbetssätt m.m.Vi anser däremot att fortlöpande bedömning skall skeför att hjälpa eleven till självinsikt om sin förmåga. Dettakräver att eleven är med och deltar i bedömningen, så attdetta resulterar i en medvetenhet om elevens möjligheteroch självkännedom. Ett aktivt SYO-arbete och stöd underhögstadiet behövs för att förbereda eleven inför detta val igymnasiet. En motivbaserad intagning måste ge bättreförutsättning för att klara den utbildning man valt.3. Den nya gymnasieskolanMiljöpartiet avvaktar gymnasiepropositionen, menhänvisar till den lagda motionen om ansvaret i skolan, därvi understryker att gymnasiet skall vara ett centrum förkritiskt tänkande och skapande, där eleverna tar initiativoch lär sig lägga upp sina studier i hög grad själva och fårmöjlighet att friare komponera sina studier. En god förebildär komvux.3.1. MiljökunskapVid ungdomens miljöriksdag 1989, där 1 000 ungdomar träffades, skrev de i sitt manifest, att devar djupt oroade över vad de fått veta och kände en vredeoch otålighet över att allt för lite görs för att stoppamiljöförstöringen. Miljökunskap, som vi föreslår skallinnehålla geografi och biologi som bas, är en förutsättningför denna förändring. Miljökunskap bör bli ett eget ämne ibåde och gymnasieskolan, på universitet ochhögskolor.3.2. Ökad förståelse; B-språkFör att öka förståelsen för andra grupper i samhället ochi världen anser vi att teckenspråk och esperanto skall kunnaväljas som B-språk. Alla invandrare och minoritetsgrupperskall tillförsäkras god undervisning såväl i det svenska somdet egna språket. Hänsyn skall också tas till elevernasetniska tillhörighet, normer och sedvänjor. Om elevernaskall integreras i den vanliga undervisningen eller gå isärskilda klasser avgör respektive skolas styrelse i samrådmed föräldrarna. ''Bildning är det som finns kvar när man glömt det manlärt sig i skolan''4. Folkbildning och vuxenutbildningMiljöpartiet de gröna ser vuxenutbildningen som mycketviktig. Den öppnar vägar och nya möjligheter i livet. Densom vill satsa på något nytt eller av någon anledning avbrutitsina studier, skall ha rätt att återuppta dem, när hon såönskar. Statens skola för vuxna har en särställning här. Destuderande kan skräddarsy sina utbildningar och formoch det bästa är att de kan studera på distans med tätakontakter med sina lärare. Vi vill redan nu påpeka att vi slårvakt om denna utbildning och i avvaktan på propositionenom vuxenutbildningen betona attdistansundervisningsinstitutet, som föreslagits, sannoliktinte kan ersätta behovet för de studerande i södra . FolkhögskolanVi anser, att folkhögskolan skall garanteras behållenfrihet och tillräckliga resurser för att behålla och utvecklasin särart. Särskilt skall de kurser och projekt gynnas, somutgör alternativ till tillväxtekonomiskt tänkande. Viåterkommer i samband med den aviserade propositionen,men anser att det måste vara lättare att starta nyafolkhögskolor med den inriktning vi pekat på ovan.4.2. Ny åldersgräns -- 16 årBedömning av genomgången utbildning och kurser påfolkhögskolan måste kunna räknas eleven till godo t.ex. vidantagning till högskola, vilket folkhögskolekommittén börarbeta fram förslag om. Åldersgränsen för att få studera påfolkhögskolan, , bör ändras. Denna skolform lämparsig i många fall för elever som kommer direkt frångrundskolan. Vi skulle därför vilja sänka åldersgränsen till16 år.4.3. UtbildningsbidragVuxna med grava läs- och skrivsvårigheter, som studerarpå folkhögskola, får inte längre något utbildningsbidragfrån AMS. Detta måste rättas till, antingen genom annanekonomisk kompensation eller att AMS går in igen medmedel för detta. Det är av avgörande betydelse att kunnaläsa och skriva för självtilliten och av yttersta nödvändighetför att kunna söka sig ut på arbetsmarknaden och kunnakonkurrera med andra på lika villkor.4.4. SärvuxVi anser, att de höga krav på kompetens som numeraställs på vuxna i särskolan, särvux, inte får inskränka pårätten till undervisning för de vuxna utvecklingsstörda somtidigare gått på särvux.5. LäraryrketLäraryrket är ett av samhällets viktigaste yrken. Vi villdärför understryka behovet av en gedigen lärarutbildning,förmedlad av kunnig personal i syfte att förbereda destuderande för läraryrket. Pedagogisk skicklighet är sedangammalt underställd traditionell ämneskunskap. Vi anser,att dessa grunder bör jämställas i betydelse och attlärarutbildningen, framför allt i , bör anpassasdärefter.5.1. LärarrollenDagens grundskola har inte förändrats i samma takt somsamhället och dess syn på lärarrollen. Den nya bredaresynen på lärarrollen har inte heller i samma gradåterspeglats i lärarutbildningen.Den utvärdering som länsskolnämnderna har gjortpekar på att katederundervisning är den vanligaste formenför undervisning och att lärarna i allt för hög grad äruppknutna till läroboken. För att ändra detta mönster ochleva upp till Lgr80:s mål, krävs en genomgripandeförändring i skolan.Lärarna som har den viktigaste och svåraste uppgiften iskolan, måste känna det omgivande samhällets stöd ochtillit för att fullt ut kunna ge av sitt yrkeskunnande ochkunna känna arbetsglädje. Både elevers och lärares trivselär avgörande för en god anda och bra arbetsmiljö i skolan.5.2 PraktikPraktiken utgör det kanske viktigaste inslaget under helaubildningen. Utbildningen varvas med praktik och denstuderande bör i sin utbildning få en känsla för sitt blivandeyrke genom att en praktikperiod läggs in så tidigt sommöjligt.Det bör göras klart att höga krav ställs förlärarlegitimation och de studerande skall under deinledande studierna och under praktiken ha tillgång tillstudie- och yrkesrådgivning. Eventuell övergång till annanutbildning skall underlättas.5.3. GrundskollärarutbildningVi anser att utbildningarna skall vara lika långa. ,när lönerna har utjämnats på grund- och gymnasieskola,finns det ingen anledning att ha så olika långa utbildningarsom till . Exempelvis finns det inga andra lärareän 1--7, som spänner över tre stadier. Dessa måste förlängasin utbildning, anser vi. Tiden räcker inte till ochstoffträngseln blir orimlig.5.4. Barn- och ungdomspedagogisk utbildningI uttalanden från regeringen talas det om att förskola,fritids och skola skall samordnas. Det är därförförvånansvärt att inte den barn- och ungdomspedagogiskautbildningen kommit till stånd. En gemensam bas förpedagogikutbildningarna skulle ge en gemensam syn påbarns och ungdomars utveckling. Möjligheter till ettflexiblare utbildningssystem, med så få återvändsgrändersom möjligt och en gemensam arbetsmarknad, skulle kunnaavhjälpa det underskott som råder på dessa pedagoger.5.5. FortbildningEn lärarutbildning kan inte inrymma allt som behövsinom en rimlig tidsram. Det är därför rätten tillåterkommande fortbildning är ett viktigt villkor ilärarutbildningen, som siktar till att förnya . Entermins studier/ yrkespraktik minst , ser visom ett rimligt mål.Denna ämnesfördjupning och fortbildning kan delsförläggas som en fortbildningstermin, dels somsommaruniversitet. Sommaruniversitet skulle innebäramånga fördelar. Resurserna skulle kunna utnyttjas bättreom en del av fortbildningen förlades på detta sätt. Att självkunna välja att studera på detta sätt och kunna dela upp 20poängs studier på två sommarkurser, måste upplevaspositivt. Det är givetvis positivt för eleverna som slippervikarie.6. HögskolanHögskolan skall vara ett dynamiskt centrum både förnytt vetande och mänsklig utveckling. Den skall vara enförändrande kraft. Den kan hjälpa oss utveckla en djupareinsikt om oss själva, vår plats i det ekologiskasammanhanget, möjligheter att fredligt lösa konflikter ochutveckla den andliga styrka som ger förmåga att lösa deoerhörda problem mänskligheten står inför.Utbildningen skall inte i första hand vara en smalyrkesutbildning. Studierna skall syfta till att utvecklapersonligheten. Helhetssynen skall finnas med även vidfördjupning och specialisering. Den viktigaste förändringenblir att formulera nya mål för högskolan med utgångspunktfrån helhetssyn och vidgad kunskapssyn. Detta påverkarbåde kurssammansättning och ämnesinnehåll liksominriktningen av studier och forskning. Tvärvetenskapligakurser och arbetssätt skall stimuleras. ''Det är dags att utveckla människans inre universum''(. Friare valVi är för en större frihet av kursval och anser atthumanistiska och samhällsvetenskapliga områden skallförstärkas. Det är därför viktigt att förstärka de friståendekurserna, så att det lättare går att ''komponera'' den egnautbildningen.