mot · GE02T613 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering av del av isbrytarflottan till Landets viktigaste naturtillgångar finns i Norrland.Skog, vattenkraft och malm har utgjort grunden för de femnorrlandslänens utveckling och industrialisering.Norrlandslänen har stora interna avstånd och företagenär lokaliserade långt från sina marknader. Någon egentlighemmamarknad finns inte för industriföretagen i av de norrländska företagen är starktexportinriktade. Skogsindustrins produktion är av den svenska exporten, därav en stor del från dennorrländska produktionen. av utrikeshandeln från transporteras viasjötransporter. Goda kommunikationer är helt avgörandeför att företagen skall kunna konkurrera såväl påvärldsmarknaden som på marknader inom Sverige.Därutöver är det ytterst angeläget av miljöskäl att en stordel av de tunga transporterna är förlagda till sjötransporter.Sjöfarten är av mycket stor betydelse för det norrländskanäringslivet. Främst pappersindustrin, med egna båtar, harinsett vikten av goda sjötransporter. Godatransportmöjligheter är en avgörande konkurrensfaktor.För att klara denna måste sjöfarten upprätthållas året runt.Detta kräver en väl utbyggd isbrytarflotta både iBottenviken och Bottenhavet.Vid samråd med Norrlandshandelskamrarnastrafikpolitiska råd framhålles att ökad kustsjöfart kommeratt ställa större krav på isbrytarservice. Ett orosmoln är attisbrytarnas service förläggs alltför långt från våranorrländska vatten.De stora Norrlandsföretagen inledde ett samarbete med anledning avprisutvecklingen för inrikes godstransporter med bil ochjärnväg. Utifrån denna initierades en utredning omkustsjöfartens tekniska och ekonomiska förutsättningar(Ostkustpendeln). Här noteras att fartyg i en kustsjöfartmåste vara anpassade för extremt snabb lastning ochlossning. Högre farter än , kanske 25--, krävs.Möjlighet att ta sig fram i is markeras. Fartygens storlekmåste anpassas så att man kan hålla en mycket höganlöpsfrekvens.Inom kort kommer näringslivet att bedömma omprojektidén ''Ostkustpendeln'' skall förverkligas. Tydligt äratt sjötransporter i ökad grad kommit i blickfältet. Framförallt därför att miljöfördelar, låga undervägskostnader ochmöjlighet till smidig anpassning är plusvärden för sjöfarten.En stationering till och Nedre avisbrytare har föreslagits från näringslivetssida. Kravet blir än mer aktuellt om det norrländskanäringslivet flyttar över ytterligare gods från väg ochjärnväg till sjöfart.Riksdagen har behandlat frågan omlokalisering av isbrytarflottan till centrum av dessverksamhetsområde. argument för att intetillmötesgå dessa förslag har varit många och inte alltför välunderbyggda.Nya förutsättningar har framkommit som gör att fråganåter bör prövas av riksdagen.Det säkerhetspolitiska lägetUtvecklingen i har medfört att den militärahotbilden mot har förändrats. De positivaförändringar av hotbilden som skett genom att de sovjetiskastyrkorna flyttats bort från de övriga östeuropeiskaländerna har inte inneburit någon motsvarande minskningav de stående styrkorna i Leningrad-, Moskva- ochNordkalottenområdena. I stället har dessa områden tillförtstrupp och modern materiel från . Fleraexperter på säkerhetspolitik har vid skilda tillfällen påpekatatt hotbilden mot har förskjutits från södra till norradelen av landet. Detta innebär att fått en ökad strategisk betydelse.Med isbrytarnas roll för marinen både fredsmässigt ochinom krigsorganisationen innebär denna förändring avhotbilden att ytterligare skäl talar för en omstationering.K-företag i området, ochDockstavarvet samt deras underlevantörer, skullegenom uppgifter för isbrytarna kunna få kontinuerligkunskap om de fartyg som skall underhållas och byggas omvid en beredskapshöjning.Isbrytarnas sommarförläggning långt ifrån det naturligaverksamhetsområdet inrymmer olägenheter också frånberedskapssynpunkt. Det tar inte obetydlig tid att samlafartygen till deras operativa område. Att i ett kritiskt lägelöpa ''gatlopp'' längs svenska kusten och bl.a. genom SödraKvarken är en föga önskvärd situation.Beredskapsaspekter militärt och civiltDet finns goda motiv från Marinens synpunkt för enomstationering av isbrytare till . Fundamentaltär dock att varvet i kan utnyttjas som underhållsvarvinom ramen för en korrekt upphandling. Satsningen på denplanerade upprustningen av torrdockan är därförangelägen. Med en projekterad breddning av dockan ochdockportarna skulle isbrytarna av ''Atle-klassen'' ävenkunna torrsättas i Lunde.I fred har isbrytarna sin huvudsysselsättning iBottenhavet och . De bör då naturligen varabaserade där.Två av isbrytarna ingår i NorrlandskustensMarinkommandos, MKN, krigsorganisation. Huvuddelenav MKNs lednings- och underhållsorganisation ärlokaliserad till Härnösand.Genom en fredstida basering av isbrytarna tillHärnösand kan bl.a. följande fördelar vinnas:Likartadbasering i fred och krig, vilket stämmer medöverbefälhavarens ''Verksamhetsidé 90''.MKN gesmöjlighet att öva ledning av fartygen.MKN ges möjlighetatt leda och genomföra underhållsåtgärder på isbrytarna.Om varvet i , , får erforderligaresurser ges möjlighet att både i fred och krig genomföra ettfullständigt underhåll inom fartygensverksamhetsområde.Rekrytering av sjöofficerare tillMKN underlättas. Detta ger underlag för bemanninginom stabs- och förvaltningsorganisationen. Ett minskatbehov av långpendlare uppstår och kostnaderna kanminskas.MKNs ställning stärks totalt sett som en viktigmarin ledningsresurs längs den ca 100 landmil långaNorrlandskusten.Med förnyelse av varvet i skapasbättre totalresurser och ökad flexibilitet för underhåll avmarina fartyg och båtar i såväl fred som krig.Rollen som bas- och stödfartygVid haverier och andra allvarliga händelser till sjöss ärdet inte sällan angeläget att kunna disponera stabila fartygsom bas- och stödfartyg. En olycksbekämpning underlättasom isbrytare kan fungera som plattformar för insatserna.Eftersom är beläget i mittär en isbrytarlokalisering dit en strategisk resurs iolyckssammanhang. Inte minst i de fall då haverier kanorsaka miljöskador kan isbrytarna utgöra en stor tillgång.Resurser i samverkanHärnösand har en hel arsenal av resurser som ställer uppför att göra en omstationering av isbrytarna lyckosam.Härnösands hamn har i internationella sammanhangbetecknats ''one of the best in N ''. Hamnen hartopografiska kvalitéer. Den har ett läge i anslutning till enstadskärna med service av kvalificerat slag samt dess närhettill MKN/KA5, Radiobas ochHärnösands Radio.I hamnen får isbrytarna egen kaj och eget kajområde.Beläget centralt inom tätorten men ändå ostört. Undervåren 1991 kommer kommunen att rusta upp denna kaj somi alla avseenden kommer att kunna ta emot isbrytare medmaximalt djupgående. Någon kostnad för kajplats avserkommunen inte att ta ut.Med tanke på det efterfrågetryck som råder i Stockholmfinns det uppenbart alternativ användning där avledigblivna kajutrymmen vid en omstationering tillHärnösand. Så var även fallet vid utlokaliseringen av de tvåisbrytarna och till . Ett överförandeav isbrytarna av ''Atle-klassen'' från torde därförinte medföra några olägenheter för huvudstadens hamn.Åtgärden skulle däremot i högsta grad verka stimulerandeför och dess hamn, men också för Nedre Ådalenoch län.Regionalpolitiska aspekterStatliga insatser är nödvändiga för att bryta den negativautvecklingstrenden i och . Detta harockså regeringen insett genom att nyligeninfördes i det tillfälliga stödområdet. Västernorrlandsinklusive och situation är väl kändavarför någon ytterligare argumentation inte är nödvändig.En omstationering av de tre stora isbrytarna i ''Atle-klassen'' är en viktig markering av den uppmärksamhet somstatsmakterna visar regionen. Isbrytarna i Härnösandshamn skulle påtagligt märkas och ge en psykologiskstimulans.Med en lokalisering av de tre isbrytarna följer långsiktigtett sysselsättningstillskott på ca 30-talet befattningshavare.Vidare kommer smärre underhåll och viss upphandling avförnödenheter och service att ge sysselsättning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om en omstationering av ''Atle-klassens'' tre isbrytare till .