mot · GF02Sk3 · 1991-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:34 Upphävande av lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper Bakgrund8 3.1Aktie- och finansmarknaden8 3.2Fördelningsfrågor9 3.3Inkomster9 3.4Budgetunderskott10 3.5Skatteomläggningen10 3.6Särskild skatt i den finansiella sektorn11 3.7Internationella frågor11 3.8Samhällsekonomiska konsekvenser13 4. överväganden15 4.1Vänsterpartiets kritik15 4.2Vänsterpartiets förslag15 5. SammanfattningI motionen föreslår avslag på regeringensproposition om att avskaffa omsättningsskatten på aktierfrån den 1 december 1991.Bruttoinkomsterna av omsättningsskatten beräknas till4,1 miljarder samt 3,5 miljarder för 1992.Nettoinkomsten kan beräknas till drygt 2 miljarder kronorper år.I ett läge med snabbt växande budgetunderskott kan inteofinansierade skattesänkningar tillstyrkas. Växande ochstora budgetunderskott hotar balansen isamhällsekonomin. Underskotten riskerar att driva uppränteläget, hämma investeringar, bromsa den ekonomiskatillväxten och öka arbetslösheten.Ett isolerat slopande av omsättningsskatten skulleensidigt gynna personer med stora aktieinnehav. Dettaskulle öka de inkomst- och förmögenhetsklyftor som växtunder . En utveckling som ytterligare förstärktesgenom skatteomläggningen 1990--91.Vänsterpartiet föreslår att en särskild skatt på finansiellaföretag införs från . Finansskattenberäknas på de finansiella företagens lönesumma och vinst.Kravet på en finansskatt utgår från ''utredningen ombeskattning av den finansiella sektorn'', SOU 1990:46, ochskall ses som ett alternativ till att momsbelägga finansiellatjänster.Införandet av en finansskatt svarar mot kraven på ettenhetligt skattesystem. Fördelningspolitiska skäl talar förett ökat eller minst oförändrat skatteuttag från denfinansiella sektorn.Under förutsättning att finansskatten införs kanvänsterpartiet överväga att slopa omsättningsskatten påaktier. Skattesatsen för finansskatten skall då avpassas så attden finansiella sektorn inte ges en relativ skattesänkning.2. PropositionenI propositionen föreslås att omsättningsskatten på aktieroch andra värdepapper avskaffas fr.o.m den 1 december1991.Regeringen motiverar förslaget med att aktiviteten påden svenska aktiemarknaden minskat under senare år.Enligt regeringen leder den minskade likviditeten påaktiemarknaden till att företagen får svårare att skaffariskkapital. Vidare hävdar regeringen att skatten bidrar tillatt svensk aktiehandel flyttas till utländska marknader ochatt utländska placerares affärer på den svenska börsen harminskat.Regeringen motiverar slutligen sitt ställningstagandemed att har presenterat förslag tilldirektiv angående omsättningsskatter på värdepapper sominnebär att de länder som har en sådan skatt åläggs attavskaffa dem.I propositionen anges att ett avskaffande avomsättningsskatten på aktier innebär ett inkomstbortfall förstaten på ca . Propositionen anger attnettobortfallet är väsentligt mindre och regeringen skriver ipropositionen: ''De slutliga effekterna av ett avskaffande avomsättningsskatten är därför svåra att uppskatta''(proposition 1991/92:34 sid. 4).3. BakgrundOmsättningsskatten på aktier och andra värdepapperträdde i kraft (se proposition1983/84:48). Skatten infördes för att stävjaspekulationstendenser på kapitalmarknaden och för atttillgodose fördelningspolitiska krav. Skatten ger betydandeskatteinkomster och fyller en viktig roll för statsbudgeten.3.1 Aktie- och finansmarknadenAtt det fanns skäl att stävja spekulativa inslag på kapital-och finansmarknaden är med facit i hand uppenbart.Problemet är närmast att statsmakterna inte vidtog noghårda åtgärder. Detta avspeglas närspekulationshärvorna avlöser varandra inom bank- ochfinansvärlden.1980-taletNedanstående citat ger en bild av utvecklingen på denöverhettade aktie- och finansmarknaden under 1980-talet.Från 1970 till 1980 steg börsvärdet från knappt 24miljarder kr till . Därefter skedde ensnabb värdestegring och varbörsvärdet . (Långtidsutredningen1990 LU 90 sid 326)ellerÅr uppgick finansbolagens finansiella tillgångar tillnärmare . hade de ökat drygt tiogånger till . varökningen av bankernas finansiella tillgångar mindre änfemfaldig, från drygt 230 miljarder till närmare 1100miljarder kr. (LU90, sid 324)1990--91I nuläget kännetecknas den finansiella sektorn av ettannat klimat. Inom vissa områden råder krissymptom, mendetta gäller inte generellt och på aktiemarknaden råder ettmått av stabil tillväxt.Efter att ha varit världsledande i tillväxt sjönk kurserna på Stockholmsbörsen i genomsnitt med30 % . Detta var en större nedgång än på flerautländska börser.I slutet av 1990 vände kursutvecklingen och stegsuccessivt . Återhämtningen var starkare påStockholmsbörsen än i utlandet. Börsen fortsatte att stigaunder och utlandets intresse för svenskaaktier ökade märkbart. (Se Konjunkturinstitutetshöstrapport , sid 131)Även den totala värdepappersmarknaden har i principföljt börsutvecklingen.Totalt gav värdepappershandeln med utlandet ettnettoinflöde av kapital på drygt 30 miljarder under periodenjanuari--------genereradeobligationshandeln ett mer än dubbelt så stortkapitalinflöde eller somunderskottet i aktiehandeln var marginellt. (Vårkursivering, , sid132)Samma förhållande beskrivs av tidningen under rubriken ''Aktiehandel med utlandet ibalans''. Tidningen konstaterar att de stora institutionernasnettoförsäljningar i hög grad kompenseras av utlänningarsnettoköp av svenska aktier. (26 oktober1991)Totalindex för Stockholmsbörsen visar en uppgång med14,. Det tycks mot bakgrund avdessa siffror vara obefogat att tala om en akut kris förStockholmsbörsen, eller den svenska aktiemarknaden.3.2 FördelningsfrågorAtt det fanns fördelningpolitiska motiv att införa enomsättningsskatt på aktie- och värdeppapershandel äruppenbart för alla som följt 1980-talets debatt om''yuppiekultur'' och ''finansvalpar''. Behovet kan ävenbeläggas från studier som gjorts av den statligalångtidsutredningen, LU90.Mätt på detta sätt utjämnades skillnaderna relativtkraftigt . har inkomsterna i stället tenderat attbli mer ojämnt fördelade. (LU90 sid 359)Vad som hänt tycks framför allt vara attinkomsttagarna i det allra högsta inkomstskiktet dragit ifrånde övriga (LU90 sid 359)Det finns en rad andra källor och beräkningar som visarsamma tendenser som citaten ovan, se t.ex.konsumentverkets prognos för hushållens inkomster 1991.Där jämförs familjernas marginaler dvs 1982--1991. Högoch medelinkomstfamiljerna har ökat sinamarginaler med , medan låginkomstfamiljen bara får mer över 1991 jämfört med 1982.Alla inser att det i första hand är höginkomsttagare somhar pengar att investera i aktier och andra värdepapper.Införandet av en skatt på aktie- och värdepappershandelbör således motverka skillnader i inkomst och förmögenhet.Som framgår av ovanstående citat så har skillnaderna dockökat . I detta avseende kanomsättningsskatten ses som fördelningspolitiskt motiverad,men otillräcklig för att tillgodose syftet att viaskattesystemet omfördela inkomster och förmögenheter.3.3 InkomsterI propositionen anges att skatten beräknas inbringa 3,3miljarder kronor brutto. I riksrevisionsverketsinkomstberäkning anger riksskatteverketRSV, att skatten på värdepapper ger /91. För /92 beräknasintäkterna till . Riksrevisionsverketdelar RSV:s uppskattning. (RRV inkomstberäkning våren1991, sid. 39)För gav skatten ,och RRV:s prognos anger intäkter på 4,1 miljarder för 1991och 3,5 miljarder . (RRV inkomstberäkning våren1991, sid 64)De minskade inkomsterna respektive 1992förklaras bl.a. av att tog beslut om attslopa den s.k. valpskatten -- omsättningsskatten påvärdepappershandel -- samt beslut om sänkning avomsättningsskatten på aktier. Detta innebär dels enhalvering av skattesatsen, dels att skattskyldighetensomfattning minskat.De ovan angivna inkomsterna är bruttointäkterna avskatten. Genom att omsättningsskatten är avdragsgillkommer nettointäkterna att bli något lägre. ärdock inkomsterna från omsättningsskatten på aktierbetydande, och nettoinkomsterna kan uppskattas till över 2miljarder kronor.3.4 BudgetunderskottenInkomsterna från omsättningsskatten på aktier börställas mot problemen med de växande underskotten istatsbudgeten. För /91 beräknasunderskotten till ca 24,6 miljarder. Detta innebär en ökningav underskotten med 6,1 miljarder jämfört med RRV:sföregående prognos. (RRV:s budgetprognos nr 6 1990/91från , samt prognos nr 5)För innevarande budgetår växer underskotten änsnabbare. Den uppgav RRV attbudgetunderskotten beräknas bli /92. Detta är en ökning med 34 miljardergentemot budget.3.5 SkatteomläggningenGenom skatteomläggning minskades inkomstskattenkraftigt. Det fanns inför skatteomläggningen en samsyn omatt skattesänkningar av samhällsekonomiska skäl måstefinansieras, och detta på ett fördelningspolitiskt godtagbartsätt. Den sänkta inkomstskatten skulle bl.a. finansierasgenom en breddad moms och en bredare bas förkapitalbeskattningen.Vänsterpartiet kritiserade skatteomläggningen för attden gav alltför stora skattesänkningar åthöginkomsttagarna. Vidare ansåg att denbreddade momsen innebar en finansieringsform somytterligare förstärkte de sneda fördelningseffekterna avskatteomläggningen.Socialdemokraterna och drev trots kritikenigenom sitt alternativ (prop. 1989/90:111).Fördelningskritiken avvisades med argumentet att mangenom reformen höjde skatteuttaget på kapital och att detvar höginkomsttagarna som skulle drabbas av detta.Socialdemokraterna och drev även igenom attmomsen breddades till i princip alla områden. Endast ettfåtal undantag medgavs -- bl.a. sjukvård, utbildning ochfinansiella tjänster.I ''momsutredningen'' (KIS) övervägde man att införamoms på finansiella tjänster. Enligt utredarna skulle dettage en inkomstförstärkning på ca 2 miljarder kronor.Regeringen valde dock att ej lägga fram något sådantförslag. I stället tillsatte regeringen en utredning meduppgift att undersöka om den finansiella sektorn kundeinordnas i momssystemet.I proposition 1989/90:111 föreslogregeringen att skatten på omsättning av aktier skullehalveras från . (Se prop. 1989/90:11 sid. 181)reseverade sig och föreslog att riksdagenskulle uttala sig för att införa moms på finansiella tjänster.Vänsterpartiet uttalade vidare följande:I ett sådant sammanhang kan man pröva omförutsättningar finns att slopa den särskildaomsättningsskatten på aktiehandel och ersätta denna medmoms på finansiella tjänster (skatteutskottets betänkande1989/90:SkU31 res. 22 sid. 163).3.6 Särskild skatt i den finansiella sektornRegeringens utredning om särskild skatt i den finansiellasektorn lade förslag om skatt på finansiellaföretag. (SOU 1990:46 Särskild skatt på finansiella företag)Finansskatten innebär en skatt på beräknad på de finansiella företagens lönekostnaderoch vinst. Skatten beräknades ge en inkomst på 1,8miljarder . Utredningsförslaget harremissbehandlats, men inte resulterat i förslag från denavgående regeringen.Vänsterpartiet har tidigare, bl.a. ,motionerat om att förslag enligt utredningens grundlinjersnarast bör läggas fram för antagande av . Skattenskulle kunna träda i kraft från inkomståret 1992.Utredningen har dock enligt meningföreslagit en för låg skattesats på . En skatt på motsvarar inte moms på finansiella tjänster. Dettaframgår också av utredningen.------bör skattesatsen för den särskilda skatten uppgå till ca7 % för att skatteuttaget skall svara mot det skatteutagsom skulle följa av att tjänsterna på den finansiella sektorninordnades under mervärdesskatteplikten. (SOU 1990:46,sid 253).Utredningen om särskild skatt i den finansiella sektornhar diskuterat att man i samband med införandet av särskildfinansskatt borde avskaffa omsättningsskatten på aktier.En sådan åtgärd kan som tidigare påpekats övervägasfrån sida. Detta kräver dock att detsammanlagda skatteuttaget på den finansiella sektorn inteminskar. Om ett införande av den särskilda finansskattensamordnas med sänkningar eller slopande av andraskatteformer, bör skattesatsen höjas gentemotutredningens förslag. I annat fall kommer finanssektorn attfå en faktisk skattesänkning genom införandet avfinansskatten.3.7 Internationella frågorMomsI EG:s 6:e och 18:e mervärdesskattedirektiv finns reglersom undantar finansiella tjänster från den generellamervärdesbeskattningen. Direktiven innebär att länderinom EG som helt eller delvis har moms på finansiellatjänster kommer att tvingas avveckla dessa skatter. Dettagäller även för vid en total harmonisering ellermedlemskap i har motsatt sig svenskt medlemskap i har av fördelningspolitiska skäl hävdat att finansiellatjänster bör momsbeläggas. En svensk moms på definansiella tjänsterna kommer dock att medföra problemför svenskt näringsliv och ekonomi vad gäller affärer medandra länder, och detta oavsett om är medlem i EGeller inte. Det finns således internationella skäl som talarför att andra lösningar bör sökas.Andra skatter på finanssektornEn lösning har presenterats av utredning om särskildskatt i den finansiella sektorn. Förslaget innebär en skattberäknad på de finansiella företagens lönekostnader ochvinst. Den föreslagna finansskatten är vare sig enmervärdesskatt eller en omsättningsskatt, och berörssåledes inte av några antagna eller diskuterade EG-direktiv.Internationellt är det inte heller främmande med skattersom särskilt riktar sig mot den finansiella sektorn.I finns en skatt som benämnsarbetsmarknadsbidrag. Denna skatt har lönesumman sombas. För företag utan varuproduktion, bl.a.finansverksamhet, räknas lönesumman med ett tillägg på . För finansverksamhet är skatten på lönesumman, medan den för andra verksamheterär av underlaget.I har man dessutom beslutat att företag på denfinansiella sektorn från skall betala ettsärskilt arbetsmarknadsbidrag på av lönekostnaderna uppräknat . Detta för att finansiera sänkt skatt påarbetsinkomster.I finns en särskild löneskatt som riktar sig motde företag som står utanför momssystemet, bl.a. finansiellaföretag. Denna skatt är progressiv och utgår till . Även i andra länder, t.ex. , finns en finansskattsom starkt påminner om den i föreslagnafinansskatten.OmsättningsskatterI propositionen anger regeringen som ett skäl att slopaomsättningsskatten på aktier att harutarbetat ett förslag till direktiv som anger atttransaktionsskatter på aktier och andra värdepapper böravvecklas.Kommissionen lade ett sådant förslag 1987. Förslagetinnebar att medlemsländerna skulle avskaffaomsättningsskatter på aktier före . Iförslaget inkluderades även stämpelskatter etc. Det bördock betonas att förslaget inte är antaget och den 1 januari1990 är passerat sedan länge.Fortfarande har flera länder inom EGtransaktionsskatter som riktar sig mot den finansiellamarknaden. Vanligen är dock omsättningsskatten väsentligtlägre än i , medan skattebasen i något fall är vidareän i Sverige.Även utanför EG förekommer transaktionsskatter, t.ex.i och . I pågår en viss debatt om behovetav att införa en transaktionsskatt för att dämpaomsättningshastigheten och därmed spekulationstendenserpå den amerikanska börsen.Genom de numera fria kapitalströmmarna är detemellertid tämligen lätt att undgå skatt genom att göraaffärer på en aktiemarknad som saknar transaktionsskatt.Detta gäller särskilt för omfattande affärer och för personermed stor vana eller tillgång till expertis.Genom detta förhållande finns det en press frånmarknaden på att avveckla transaktionsskatterna. Vissaländer har även gjort så eller står i begrepp att avveckla sinomsättningsskatt-stämpelavgift. Denna utveckling berordock mer på marknadskonkurrens än på några ej antagnadirektiv från EG-kommissionen.3.8 Samhällsekonomiska konsekvenserRiskkapitalI propositionen anger regeringen att omsättningsskattenpå aktier försvårar tillgången på riskkapital. Tillgången påriskvilligt kapital förutsätts i sin tur bero påomsättningshastigheten på den inhemska börsen.Denna analys rymmer ett begränsat synsätt. Villighetenatt investera i aktier avgörs av företagens redovisade ellerförväntade lönsamhet och inte på förekomsten av entransaktionsskatt.En annan viktig faktor är möjligheten till alternativaplaceringar av kapital. Om t.ex. staten har ett stortbudgetunderskott, dvs. ett lånebehov, pressar detta uppräntorna. Avkastningen på obligationer och andraräntebärande papper blir då relativt sett lönsammare, ochdetta minskar intresset för att investera i aktier.Stora och snabbt växande statliga budgetunderskott kandärför bidra till att tränga undan andra behov frånkapitalmarknaden. En statsbudget i balans är därför av storvikt när det gäller att trygga tillgången på riskvilligt kapital.Omsättningshastighet -- likviditetI propositionen anges att likviditeten-omsättningshastigheten gått ned på den svenska börsen ochatt detta påverkar tillgången på riskkapital.Det är riktigt att omsättningshastigheten är högre påvissa börser, och att omsättningen relativt sett minskat påden svenska börsen. Det är dock ovisst om dettahuvudsakligen beror på omsättningsskatten.En viktig orsak till att svenska investeringar har ökat påutländska börser är den slopade valutaregleringen.Vänsterpartiet var kritiskt till beslutet att slopavalutaregleringen. Tidpunkten var särskilt olämplig då detskedde i ett läge när bytesbalans visade uppväxande underskott.Avsikten med att slopa regleringen sades bl.a. vara attstimulera till internationella affärer. När detta sker är det enföljd av den slopade valutaregleringen och har inte främstmed omsättningsskatten att göra.På en börs där värdestegringen generellt är mycket storoch jämnt fördelad kan man förvänta sig attomsättningshastigheten blir mindre än på en börs somkännetecknas av en ojämnt fördelad tillväxt. Detta kan varaen förklaring till att den svenska börsen haft en relativt lågomsättningshastighet trots att tillväxten varit extremt högunder 1980-talet.En annan förklaring till den relativt begränsadeomsättningshastigheten kan vara det stora inslaget avinstitutionella placerare på den svenska börsen.Regeringen har i annat sammanhang föreslagit attrestriktionerna för utlänningars köp av svenskaföretag/aktier skall tas bort. Troligen har en sådan åtgärdstörre betydelse för utlandets placeringar i svenskaaktieposter än förslaget att slopa omsättningsskatten påaktier. En annan möjlig åtgärd för att öka likviditeten påbörsen vore att avskaffa systemet med röstgraderade aktier,s.k. A- och B-aktier. Detta vore också i linje medutvecklingen inom EG.Stor- och småföretagRegeringen har upprepade gånger deklarerat att den villfå ''ny start'' på ekonomi genom att prioriterasatsningar för småföretag. Åtgärder på börssidan kan dåinte vara av huvudintresse, eftersom få eller ingasmåföretag skaffar kapital via börsen.På den svenska börsen finns ca 150 företag registrerade,och av dessa svarar de 16 största för av omsättningen. Det är därför endast en begränsaddel av det svenska näringslivet som direkt berörs avomsättningsskatten på aktier, och framför allt är det inte desmåföretagare som regeringen säger sig värna om.För de stora och internationellt verksamma företagenfinns det ett svagt eller inget samband mellan möjlighetenatt skaffa riskkapital och förekomsten av omsättningsskattpå aktier i skulle hushåll och företag som ägnar sig åtaktiehandel, eller personer som har en förmögenhet iaktier, direkt gynnas av en slopad omsättningsskatt påaktier. Däremot kommer småföretagare till mycket liten delatt beröras positivt av åtgärden.Småföretagens möjligheter att finansiera sinainvesteringar bestäms främst av det allmänna räntelägetsom bl.a. påverkas av budgetunderskotten, samt bankernashållning till småföretagen.Bankerna har genom oförsiktig kreditgivning särskilt påfastighetsmarknaden dragit på sig stora kreditförluster.Förlusterna har resulterat i att flertalet banker skärpt sinakreditkrav på småföretagen. På många håll kan man tala omett totalt stopp när det gäller bankkrediter till små ochmedelstora företag.Det finns anledning att se över småföretagensmöjligheter att skaffa riskkapital. Det gäller bl.a. att läggaförslag till åtgärder som bromsar sådana spekulativa affärersom ligger bakom dagens kreditåtstramning.Finansinspektionen måste då spela en aktivare roll.Sveriges småföretag skall inte behöva betala andrasspekulationer.Vänsterpartiet har medverkat till riksdagsbeslut om attstarta 6 regionala riskkapitalbolag för att hjälpa mindreföretag med kapital. Bolagens uppgift är att genom etttidsbegränsat minoritetsägande stödja små teknikbaseradeföretag dels med kapital, dels med kvalificerad hjälp/rådgivning vad gäller personal, finansiering och marknad.Riskkapitalbolagens pengar skall huvudsakligen användastill nyemissioner och går därför direkt till de mindrebolagen.Det behövs åtgärder för att stärka produktion ochsmåföretag. medverkar som i exemplet ovangärna till sådana åtgärder. Däremot finns det i ingetakut behov av att få fler privatpersoner att ägna sig åtaktiesparande och aktiehandel. har redan enmycket hög andel hushåll som aktiesparar och harrelativt sett fler aktieägare än t.ex. USA.4. överväganden och förslag 4.1 kritikVänsterpartiet anser inte att regeringen i propositionenpå ett tillfredsställande sätt har kunnat visa pånödvändigheten eller de påtagliga fördelarna av attomedelbart avskaffa omsättningsskatten på aktier.Vänsterpartiet menar att ett snabbt slopande avomsättningsskatten på aktier skulle få negativa effekter försåväl statens finanser som samhällsekonomin. En slopadomsättningsskatt på aktier skulle dessutom påverkafördelningen av inkomster och förmögenhet i riktning motökade klyftor.Omsättningsskatten på aktier har halverats ochden s.k. valpskatten har slopats. har ingetunderskott i aktiehandel med omvärlden. Börsen iStockholm fungerar som riskkapitalmarknad och har gåttupp under den senaste 12-månadersperioden.Regeringen hävdar att ett snabbt avskaffande avomsättningsskatten på aktier endast skulle leda till ettmarginellt inkomstbortfall för staten.I propositionen redovisar inte regeringen någraresonemang eller beräkningar som stödjer denna tes. Ettsnabbt avskaffande av omsättningsskatten på aktier kanistället beräknas ge ett väsentligt inkomstbortfall för såvälinnevarande som kommande budgetår. Inkomstbortfalletnetto kan som helårseffekt beräknas till minst 2 miljarder kronor.Att godkänna ofinansierade skattesänkningar i ett lägenär budgetunderskotten växer snabbt är inte försvarligt.Ofinansierade skattesänkningar driver uppbudgetunderskotten och pressar upp räntorna. Dettahämmar i sin tur investeringsviljan och bromsar denekonomiska tillväxt som behövs för att bekämpaarbetslösheten.Regeringen redovisar inga fördelningseffekter av sittförslag.Vänsterpartiet menar att det är viktigt att göra enfördelningspolitisk analys av alla förslag. Detta gällersärskilt förslag till ändrade skatter. Behovet avfördelningspolitiska överväganden på skatteområdet hardessutom växt efter skatteomläggningens kraftigt sänktamarginalskatter för höginkomsttagare.Regeringen hävdar att EG kräver att sloparomsättningsskatten på aktier.Vänsterpartiet konstaterar att det inte finns några EG-direktiv som kräver att sloparomsättningsskatten på aktier. Det finns endast ett ejantaget förslag om att man inom EG skall avvecklatransaktionsskatter på aktiehandel. som ej ärmedlem i EG skall inte anpassa sig till EG-regler som inteens finns.4.2 förslagAv ovanstående följer att föreslår avslagpå propositionen.Vänsterpartiet verkar för ett enhetligt och raktskattesystem som är fördelningspolitiskt rimligt. Genomskatteomläggningen har de flesta områden utom denfinansiella sektorn belagts med moms. Likformighetsskältalar för att den finansiella sektorn borde beläggas medmoms.Det finns dock andra skäl som talar för att det är lämpligtatt ersätta momsen med andra skattereformer, som påsamma sätt belastar den finansiella sektorn.Vänsterpartiet föreslår att beslutar att ställasig bakom det förslag till särskild skatt i den finansiellasektorn som redovisats i SOU 1990:46.Finansskatten innebär en skatt beräknad på definansiella företagens lönekostnader och vinst.