mot · GE02Sf54 · 1991-05-10 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:181 Sjuklön, m.m. Regeringen föreslog i en remiss till lagrådet 1990.06.28att en lag om sjuklön skulle införas. Förslaget om sjuklönhade inte remissbehandlats vilket annars är brukligt inför sågenomgripande förändringar. Det då liggande förslagetkritiserades hårt av lagrådet och drogs strax däreftertillbaka av regeringen.Nu har förslaget om sjuklön åter lagts med vissaförändringar i förhållande till det av lagrådet kritiseradeförslaget. Den här gången är regeringsförslaget enbeställning av en majoritet i socialförsäkringsutskottetbestående av socialdemokraterna, och centern.Och den beställningen var en förutsättning för attsocialdemokraterna skulle få majoritet för sänkningen avkompensationsnivåerna i sjukförsäkringen. Turerna harvarit många om införandet av den s.k. sjuklönen, menfortfarande har inte ärendet remissbehandlats på sedvanligtsätt.När frågan om sjuklön först väcktes av regeringen under1990 var ett av huvudargumenten att få ner det stigandeohälsotalet. Därefter har det framkommit att ohälsotaletsteg för att därefter minska.I den nu föreliggande propositionen anger regeringenföljande argument för sitt förslag; arbetsgivarna får ettincitament att reducera korttidsfrånvarons orsaker ochförbättra arbetsmiljöerna. Kompensationen vidinkomstförluster genom sjukdom blir rättvisare dåarbetsgivaren betalar sjuklön i direkt förhållande till vadsom annars skulle utgått i form av lön.Försäkringskassornas personal kan arbeta medrehabilitering och förebyggande åtgärder i stället för attadministrera korttidsfrånvaron.Vänsterpartiet avvisar propositionens förslag i sinhelhet. Enligt vår mening är differentieradearbetsgivaravgifter ett bättre sätt att ge arbetsgivarenekonomisk anledning att påverka arbetsmiljön än att införasjuklön.Med sjuklönesystemet kommer arbetsgivarna att få detsnabbaste ekonomiska utfallet genom att inte anställamänniskor som kan förväntas få högre sjukfrånvaro ängenomsnittet. På så sätt får förslaget förödandekonsekvenser för människor med kroniska sjukdomar ochfunktionshinder.Att som regeringen föreslår införa särskildabestämmelser för arbetstagare med förväntat högsjukfrånvaro är diskriminerande och innebär i praktiken ettavsteg från den grundläggande principen om likabehandling i socialförsäkringssystemet.Dessa särbestämmelser kan försätta den enskilde i svårasituationer. Det är den enskilde som själv skall begära attfå stå utanför systemet med sjuklön. Många med ''dolda''sjukdomar, och oregelbunda sjukdomsperioder ställsplötsligt inför en tvingande situation att informeraarbetsgivaren om sin sjukdom genom att begära''undantagande'' från sjuklönesystemet.Om personal behöver avlastas detadministrativa arbetet med korttidsfrånvaron så kan detenligt vår mening ge samma effekter med ett utökatarbetsgivarinträde i sjukförsäkringen på den privata sidanenligt den modell som redan nu finns för stats- ochkommunalanställda.Ett arbetsgivarinträde skulle också medföra attsjukpenningen alltid korrelerades i förhållande till lönen dåarbetsgivaren sköter utbetalningen av sjukpenningen ochersätts i efterhand av . Ettarbetsgivarinträde i sjukförsäkringen medför inte heller attde anställda kommer i beroendeförhållande tillarbetsgivaren på det sätt som sjuklöneförslaget medföreftersom arbetsgivaren genom sitt inträde endast svarar föradministrationen. har hela ansvaret förtillsynen och kontrollen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå proposition l990/91:181 omsjuklön, m.m.