mot · GE02Jo749 · 1991-01-25 00:00:00 — Påvissa håll är icke-nedbrytbara produkter förbjudna ommiljövänliga alternativ finns.Stärkelse och socker från potatis, sockerbetor ochspannmål bedöms ha många användningsområden som:ytlimning och bestrykning inom massa- ochpappersindustrinförpackningar, plastmaterielvattenreningetanoltillverkningVegetabiliska oljor har fått ny aktualitet som ersättningför fossila smörj- och drivmedel. Utvecklandet avhydrauloljor och oljor för motorsågar har bl a skett avarbetsmiljöskäl. Det samma gäller vegetabilisk tryckfärgoch rengöringsvätskor i den grafiska industrin. Påfibersidan finns t ex lin, som naturligtvis mest används inomtextilindustrin, men också som armering av plaster ochfinpapper.Jordbruket kan på många sätt bli en kraft i miljöarbetet.All odling innebär att luftens koldioxid binds i växterna.Denna funktion kan bli en av jordbruketsviktigaste uppgifter för att på så sätt minskakoldioxidhalten. Att direkt odla för att lösa miljöproblemhar aktualiserats internationellt under beteckningen ''globalenvironment facility''.Industrisamhällets bakgårdDen nuvarande avfallspolitiken är i grunden fel. Iindustrisamhället hamnar det som konsumeras på olikaslutstationer istället för att bli ny råvara. Naturresurser blirtill avfallsproblem.Uppmaning att källsortera hushållsavfallet har möttstort gensvar hos många människor. Det läggs ner storaekonomiska resurser på att dela upp avfallsströmmar ocksåpå sopstationerna. Men man kan inte kalla detta miljövårdi egentlig mening förrän återvinningsmaterialet används pånytt. Det finns ingen fungerande marknad.Volymmässigt utgör papperet en stor andel avavfallet. finns ett stort intresse bland människorför källsortering och inte minst pappersinsamling. Enåtervinning av papperet innebär också möjligheter till storaenergibesparingar. För varje kilo returpapper som användsför att göra tidningspapper sparar man 1,5 kWh el.Returpapper som råvara är 4--5 gånger energisnålare änmotsvarande mängd papper från ved. Men återigen står viinför situationen att pappersbruken inte tar emot alltreturpapper som samlas in. Papperet läggs på soptippen.Ett sådant förfarande gör att människor tappar tilltron tillnyttan av miljöinsatser.Tidningsföretagen måste ta sitt ansvar för en bättreåtervinning. I syd- och trycks praktiskt tagetalla tidningar på papper med returinblandning. I Norrlandfinns inget pappersbruk som tar emotreturpapper. Regeringen måste uppta överläggningar medtidningsbranschen för att väsentligt öka användningen avreturpapper. Om inte det ger resultat bör, i likhet med iUSA, beslut fattas att inblandning avreturpapper ska finnas i tidningspapperet.Glas i form av krossglas är en råvaruresurs. Denmöjliga besparingen av råvaror har av naturvårdsverketuppskattats till ca /ton producerad glasmassa.Besparingen ur energisynpunkt uppskattades till ca 70kr/ton. När de samhällsekonomiska värdena läggs påglasåtervinning blir nyttan av och motiven för det ännustörre. Glaset i avfallshanteringen medför stora kostnader,i runda tal . PLM har aviserat nedläggningav . Kvar finns då bara Limmared.Avsikten är att det övriga krossglaset istället ska exporterastill , men en stor del kommer att hamna på tipparna.Ansvaret för avfallshanteringen har lagts över påkommunerna. För att det ska lyckas måste det skapasfungerande marknader för återvunna produkter.Ekonomiska styrmedel måste förändra prisrelationerna såatt återvinningsmaterial gynnas framför nya råvaror.Miljöavgifter på avfall bör införas och kraftfulla resursersatsas på utveckling av återvinningsteknik. Det är ocksåviktigt att ta tillvara energiinnehållet i avfallet i form av bl.a.metangas. Vi återkommer med förslag om detta i sambandmed miljöpropositionen.Bättre miljöstatistikDagens miljöstatistik är baserad på utsläpp frånpunktkällor. Framförallt är det svavel, fosfor, kvävetungmetaller, syreförbrukade ämnen som mäts. Detinnebär att beslutsfattare har ett ofullständigt underlag. Destora utsläppen sker nämligen genom utspridning viaprodukterna. Vid Berol Kemi i tillverkastensiden nonylfenolextolat. Ämnet är svårnedbrytbart ochleder till skador på bl.a. fisk. Företaget får släppa ut max500 kg/år som de säljer som spridsgenom produkterna.När det gäller utsläpp via produkterna är kontrollen,mätningarna och statistiken näst intill obefintlig. Ett annatproblem med dagens miljöstatistik är att de flesta siffror harbrutits ur sitt sammanhang. Denna fragmentering avverkligheten innebär att beslutsunderlaget är spritt på ettflertal statliga verk och institutioner.Vi anser mot bakgrund av ovanstående att hosregeringen måste begära förslag till en förbättradmiljöstatistik, som åskådliggör omfattningen av utsläppenvia produkterna och miljösituationen i sin helhet.Gröna räkenskaperCentern har i drivit kravet pånaturresursräkenskaper. Vi har därefter utvecklat vår synpå gröna räkenskaper i ett flertal motioner. tillsatteregeringen en utredning om grön BNP.Internationellt har arbetet med att sammanföra miljöoch ekonomi främst utgått från kostnader förmiljöpåverkan. Det har gjorts många försök att sätta pris påmiljöskadorna: Hur mycket kostar försurningen av ett tonsvavel? Indirekt har man försökt mäta det genom att sättapris på råvaror som genererar utsläpp genom miljöavgifteroch skatter. Andra alternativ har varit att försöka sätta prispå naturvärden och naturupplevelser i form av förväntadeintäkter, ex turistintäkter. Svagheten med dessaberäkningar är att de utgår från skador som redan uppståttoch att bedömningarna av kostnaderna är subjektiva. Påsådana grunder är det svårt att skapa ett användbart ochtrovärdigt grönt BNP-begrepp. Det visar de internationellaerfarenheterna.Vi anser att en grön BNP ska ge underlag för att mäta enuthållig utveckling, där resurshushållning ochkretsloppstänkande är viktiga delar. En möjlighet atttydliggöra detta skulle vara att basera räkenskaperna på detkvantitativa materialflödet i samhället. Med dagenssituation, ett linjärt, resursslösande flöde minskar kraftigtett grönt BNP, medan ett samhälle baserat påresurshushållning och återbruk ger ett högre BNP. Ettsådant värde skulle kunna åstadkommas genom att BNP percapita divideras med avfallsproduktion per capita.Ett grönt BNP bör uppfylla följande kriterier:1 Begreppet ska vara absolut 2 Det ska syfta till uthållig samhällsutveckling 3 Det ska vara enhetligt och innehålla så få undantag sommöjligt.Vi föreslår att utredningen om grön BNP gestilläggsdirektiv av denna innebörd.Trafik och miljöTrafikpolitiken har en central roll när det gäller om manska lyckas komma till rätta med miljöproblemen. Trafikenpåverkar miljön kraftigt. Bilavgaserna står för en stor andelav utsläppen av koldioxid, kolväten och kväveoxider. Deförsämrar miljön i såväl stad som på landsbygd.Bilavgaserna ger skador på både miljö och hälsa. De är enviktig orsak till städernas miljöproblem. Storstäder somStockholm och kan inte bygga sina trafiksystempå bilismen utan att allvarliga miljö- och hälsoproblemuppstår.Flyg- och vägtrafiken fortsätter båda att öka. Jämsides med detta blir bilolyckornasvårare och miljöproblemen värre och investeringarna ispårbunden trafik minskar. Det är en oacceptabelutveckling.Trafikpolitiken missköts av den socialdemokratiskaregeringen. En ny trafikpolitik måste syfta till en radikalminskning av trafikens miljöskador, till minskade olyckoroch bättre resurshushållning.Rena transporterTransportsystemet måste utformas utifrån ekologiskaoch samhällsekonomiska principer. Långväga godstrafikska i stor utsträckning överföras från väg tilljärnvägstransporter och sjöfart.För att göra järnvägen till ett attraktivt alternativ förbåde gods- och persontransporter krävs omfattandeinvesteringar i järnvägsnätet och nya fordon. Ettomfattande investeringsprogram för upprustning ochutbyggnad av järnvägar måste genomföras under 90-talet.Sammanlagt måste satsas och helaSverige får del av investeringarna. Finansieringen bör bl aske genom emittering av järnvägsobligationer.Persontransporter på järnväg ska stimuleras, framför alltgenom konkurrenskraftiga priser, snabba transporter ochgod komfort för att minska behovet av bil- ochflygtransporter.För att ge alternativ till tätorternas arbetsresor medprivatbil behövs effektiva och moderna kollektivatrafiksystem. Spårtrafik och trådbussar och andramiljövänliga alternativ bör utgöra stommen i de störrestädernas trafikförsörjning. Bilismen i de större tätorternamåste kraftigt begränsas. Momsen på kollektivapersontransporter ska avskaffas.Ekonomiska styrmedel ska utnyttjas för att minimerautsläppen. Eftersom det i stor utsträckning saknasalternativ för dem som bor i glesbygden har intemedverkat till bensinprishöjningar i annat fall än i form avkoldioxidavgift. För att stimulera utvecklande avmiljövänliga fordon har i miljöavgiftsutredningenföreslagit att personbilar bör miljöklassas, med lägre skattför bilar med mindre utsläpp. Vi återkommer med förslagom detta i samband med miljöpropositionen.Det krävs en kraftfull satsning på utvecklande avmiljövänliga motorer och drivmedel. tidsgränser skafastställas för när olika miljökrav ska vara uppfyllda,liknande det man gjort i för att minimerautsläppen.Med de höga miljökrav som måste fastställas kommer defossila bränslena att tvingas ersättas med exempelvisbiobaserade motoralkoholer, vegetabiliska oljor, el ellerbiogas. Redan nu skulle en inblandning av etanol med kunna göras i bensin. Det finns också möjlighet att drivafordon med ren etanol, rapsolja eller av el. harlänge verkat för åtgärder för att stödja introduktionen avdessa miljövänliga bränslen.I samband med det livsmedelspolitiska beslutet harcentern bl.a. fått gehör för att samhället skastödja omställning av jordbruksmark till odling avenergigrödor och byggande av etanolfabriker. Staten börstimulera forskning och utveckling för att dels söka höjaverkningsgraden, dels utveckla metoder för tillverkning,hantering, lagring och distribution.Miljöproblemen i innerstäderna är ett särskilt allvarligtproblem inte minst för människors hälsa. har iriksdagen tidigare föreslagit att gränsvärden ska fastställasför utsläpp i gatutrafik, i enlighet med WHOs normer. Vianser att infartsbegränsningar bör införas i de störretätorterna, så att hälso- och miljöproblemen kan bemästras.Beslut om detta bör fattas av de berörda kommunerna.När det gäller flygtrafiken bidrar den till skador påmiljön i långt högre grad än vad som hittillsuppmärksammats. Flygtransporter har sin främstabetydelse på längre sträckor. Genom snabbtåg kommerjärnvägen att bli konkurrenskraftig på många av dagensflyglinjer. Flygtrafiken ska underställas stränga miljökravför att begränsa ingreppen i naturen och genom utvecklingav motorer och drivmedel minska utsläpp och bullernivåer.Centern anser att flygbolagen och tillverkarna i likhet medandra transportgrenar måste utveckla nya bränslen ochbränslesnåla flygplan. måste verka för attmiljöavgifter på flygtrafiken också införs internationellt.Sjöfarten måste också stasa miljövänliga motorer ochoch drivmedel så att utsläppen minskar.Centern anser att åtgärder måste vidtas för att skapaalternativ genom bl.a.utbyggnad av kollektivtrafikenmed kraftig satsning på järnvägstrafikenutveckling avkombitrafikenbyggande av ett nordiskt snabbtågnätutveckling av sjöfartenVi vill vidta åtgärder som begränsarutsläppen genom bl.a.utveckling av miljövänligamotorerutnyttjande av miljövänliga drivmedelutnyttjande av reningsteknik och införande av strängaremiljökraveffektivare kontrollbilfria stadskärnorhastighetssänkning respektive 80km/tim föratt snabbt minska utsläppen tills andra åtgärder leder tillattutsläppen minimeras.Utformandet av en miljövänlig trafikpolitik är en av deviktigaste uppgifterna såväl nationellt som internationellt.Det måste därför också ges hög prioritet i förbedelserna för1992 års om miljön. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöpolitikens utgångspunkteroch inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att fastlagda miljömålges formen av en miljötraktat,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett inrättande av englobal miljöfond med uppgifter och finansiering enligt deriktlinjer som förordas i motionen,1][att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelningen av föreslagen anvisning av medeltill Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m. för budgetåret1991/92,1][att genom omfördelning av föreslagenanvisning till informationsinsatser m.m. (prop. 1990/91:100,bil. 4, litttera ) anslår . till icke-statligaorganisationer (NGO) i enlighet med vad i motionenanförts,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljölagstiftningens utformning,4. att hos regeringen begär att utredningen omnaturvårdsverkets organisation får tilläggsdirektiv att läggaförslag om förändringar i miljövårdens organisation i syfteatt stimulera utveckling av slutna kretslopp inom industrinenligt de riktlinjer som anförts i motionen,[att hos regeringen begär attmiljöräkenskapsutredningen får tilläggsdirektiv om enanalys av effekterna av en grön BNP i enlighet med vad imotionen anförts,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förbättradmiljöstatistik,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformning av och åtgärder förett mer miljövänligt transportsystem.3]