ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02K601 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är en starkt förankrad uppfattning attreligionsutövning skall ske på frivillighetens grund.Förhållandet mellan staten och de olika religionssamfundenökar därför enligt demokratins och trosfrihetens principer.En konsekvens av denna inställning är att kyrkan skiljsfrån staten, att alla trossamfund bygger sin verksamhet påfrivillig anslutning, att kyrkoskatten ersätts avmedlemsavgift, att själv får utse sinaföreträdare och att själv får förvalta sinatillgångar. Åtskilliga andra problem måste också lösas. Enstatlig utredning ser f.n. över de juridiska och ekonomiskafrågorna vid olika relationer mellan kyrka och stat.Det finns anledning att påskynda processen att skilja statoch kyrka. Överläggningar mellan stat och kyrka bör såsnart som möjligt inledas. Sedan bör beslut av riksdag ochkyrkomöte kunna fattas. Principbeslut bör kunna tas redanunder nuvarande mandatperiod. De avgörande beslutenkan enligt vår mening fattas under nästa mandatperiod. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett skiljande av svenska kyrkanfrån staten.
mot · GE02K602 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätt till ledighet för politiska förtroendeuppdrag Rätten till ledighet för kommunala förtroendeuppdragregleras i 2 Kap. 5 §, 3 Kap. 4 och 13 §§ kommunallagen.Bestämmelserna omfattar alla kommunala uppdrag och ärtillämpliga på ledamöter och suppleanter i fullmäktige,styrelse och övriga nämnder samt revisorer ochrevisorssuppleanter. De angivna reglerna säger endast attden förtroendevalde ''har rätt till den ledighet frånanställning som behövs för uppdraget''.Det finns inget direkt stöd i denna lagstiftning eller dessförarbeten för att en förtroendevald med skifttjänstgöringhar rätt till ledighet från påföljande nattskift. 1988 årskommunallagskommitté föreslår i sitt betänkande ''Nykommunallag'' (SOU 1990:24) ingen förändring av lagen pådenna punkt.Det torde inte finnas någon lagstiftning som reglerarrätten till ledighet för de statliga uppdragen somnämndeman i exempelvis tingsrätt och länsrätt. Motbakgrund av den vikt som tillmäts ett ökat politisktengagemang hos medborgarna måste dessa förhållandenanses ytterst otillfredsställande.Ledighetsreglernas utformning för kommunalaförtroendeuppdrag innebär att den stora grupp påarbetsmarknaden som har skiftarbete är utlämnad till sinarbetsgivares godtycke om han eller hon skall ha möjlighetatt åta sig kommunala förtroendeuppdrag påmänniskovärdiga villkor.Det är likaså en mycket allvarlig brist att det inte finnsnågon ledighetslagstiftning för uppdrag som nämndeman.Statliga och kommunalt anställda har i allmänhet rätt tillsådan ledighet enligt gällande kollektivavtal. Någon sådanrätt förekommer normalt inte på den privata sidan.Härigenom skapas en bristande representativitet hosnämndemannakåren som är olycklig.Jag anser att det är påkallat med snabbalagstiftningsåtgärder för att undanröja dessa orättvisormellan olika kategorier arbetstagare vilka också fårallvarliga negativa konsekvenser för demokratinsfunktionssätt. Behövlig ledighet för politiskaförtroendeuppdrag, också med hänsyn till skiftarbetandesvillkor, måste garanteras genom lagstiftning. Nämndemänsrätt till ledighet för uppdrag måste också lagregleras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attde lagbestämmelser som reglerar rätten till ledighet förpolitiska förtroendeuppdrag ses över i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GE02K603 · 1991-01-25 00:00:00 — Kommuner som driver näringsverksamhet Det förekommer inte alltför sällan att kommuner startaraffärsdrivande verksamheter mer eller mindre indirekt samt''dumpar'' priserna genom att skattemedel används iverksamheten. Detta har lett till att företag på affärsmässigtsund grund slås ut av skattefinansierad verksamhet.Detta är såväl samhälls- som privatekonomiskt osuntoch leder i längden till en lägre produktivitet och allt sämrelevnadsstandard för svenskarna.Ett exempel: I kommun drevs ett solarieföretagmed framgång till den dag kommunen släppte in ett annatföretag i badhuset samt lade skötseln av verksamheten påbadhuspersonalen, betalad med skattemedel. Därmedkunde man hålla lägre priser än det icke skattefinansieradeföretaget. Därtill gav kommunen i detta fall direkt felaktiginformation till solarieföretaget, vilket ledde tillinvesteringar i företaget, som fått besked att man ikommunens badhus inte skulle starta solarieverksamhet.Detta har lett till att företagaren har stora personligaskulder. anser attkommunen i detta fall är att anse som näringsidkare.Eventuellt föreligger brott mot kommunallagen och i så fallfinns möjlighet till skadestånd för illojal konkurrens frånkommunen, knappast ett särskilt effektivt bruk av deskattemedel man avkräver medborgarna. Det ärillavarslande om kommuner både avsätter skattemedel föratt dra till sig företagsetableringar och för att slå ut företag.Det är därför angeläget att rättsläget är enkelt uttrycktoch helt klart så att inte kommunalpolitiker utan alltförmycken juridisk kännedom kan fortsätta att genom illojalkonkurrens slå ut privat verksamhet genom att bedrivaskattefinansierad näringsverksamhet och orsakakommunen och skattebetalarna stora skadestånd.En utredning bör tillsättas som tar sikte på att skärpakommunallagen så att de kommuner, som bedriver illojalkonkurrens, kan stoppas innan det privataföretaget konkurrerats ut, gått i konkurs eller lagts ned medstora skadeståndsanspråk som följd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i kommunallagen att kommuner som bedrivernäringsverksamhet och riskerar att fällas för illojalkonkurrens kan åläggas ett temporärt stopp avverksamheten.
mot · GE02K604 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättningsbestämmelser i samband med politiska uppdrag Många undersökningar har visat att LO-medlemmarnaoch då främst de privatanställda som står i produktionen ärkraftigt underrepresenterade i politiska församlingar ikommuner och landsting. Medlemmar ute påarbetsplatserna är alltså mycket dåligt representerade ipolitiska församlingar. Det finns många orsaker till attstimulera politiskt arbete. Det stärker demokratin ochtillför erfarenheter till politiken från hela samhället.Det finns å andra sidan många hinder som är svåra attriva. Utbildning, obekväma arbetstider, slitsamma jobb etc.och sist men inte minst ersättningsfrågan. Ersättningen isamband med politiska uppdrag, och även uppdrag somexempelvis nämndemän, missgynnar i allmänhetprivatanställda. Detta förhållande gäller också förtjänstemän i privat anställning och i stor utsträckning LO-grupper i offentlig anställning.1983 ändrades kommunallagen på ett sådant sätt attkommuner och landsting fick möjligheter att betala förloradarbetsförtjänst till förtroendevalda. Mindre än hälften avlandets kommuner och landsting har utnyttjat dennamöjlighet. I många fall har man också fastställtersättningsnormer som inte är tillfredsställande. Man kanexempelvis i en del fall få ersättning enbart försammanträdestiden efter uppvisande av intyg frånarbetsgivaren. Att man måste tvätta sig och byta kläder ochatt man går skift m.m. ingår inte alla gånger iersättningsnormernas utformning. Bl.a. dessa förhållandenställer krav på längre ledighet än sammanträdets längd omman skall undanröja hindren.En del kommuner har också gjort så att man helt enkelthar höjt arvodet kraftigt så att det täcker in förloradförtjänst. Det innebär att den som genom avtal har sinarbetsförtjänst kvar vid politiska uppdrag har ännu bättrebetalt än förut. För att komma till rätta med dessa orättvisorsom också är ett hinder för större delen av landetsbefolkning mot att deltaga i politiskt arbete måste mansäkert lagstifta i frågan. Detta är också viktigt fördemokratin och det är en rättvisefråga.Lagreglerna bör utformas så att det klart och tydligtframgår att förlorad arbetsförtjänst skall ersättas utövereventuellt arvode. De bör också få en utformning sominnebär att förtroendevalda har rimlig tid till att exempelvisbyta kläder och resa till sammanträdet. Detta kan ta lång tidibland p.g.a. smutsiga jobb, långa avstånd m.m. Reglernabör också möjliggöra för skiftarbetare att takompensationsledigt i vissa situationer, exempelvis när enförtroendevald arbetar och skall sammanträda pådagtid. Tid till vila mellan arbetets slut ochsammanträdets början skall finnas. I annat fall skall man harätt att sluta arbetet tidigare i en del fall för att sova.Det är ur demokratisk synpunkt viktigt attersättningsfrågan i samband med politiska uppdrag får enlösning genom lagstiftning och att ersättningsreglernautformas så att alla kan vara delaktiga i det politiska arbetetutan ekonomiska förluster som följd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lagstiftning omersättningsbestämmelser i samband med politiska uppdrag.
mot · GE02K605 · 1991-01-25 00:00:00 — Avskaffande av kyrkofondens styrelse Kyrkofondsstyrelsen ansvarar för den inomkyrkligaskatteutjämningen och fattar beslut om stifts- ochstrukturbidrag efter yttrande från svenska kyrkanscentralstyrelse. Vidare beslutar styrelsen om anslag till denrikskyrkliga verksamheten.Kammarkollegiet förvaltar kyrkofondens tillgångar.Kyrkofondens styrelse består av sju (7) ledamöter varavregeringen tillsätter fyra (4) samt förordnar en av dessa attvara ordförande.I årets budgetproposition finns inte några förslag omstatsbidrag till verksamhet vilket tidigareår varit fallet. Kyrkan förutsätts uppenbarligen i framtidenklara finansieringen av sina uppgifter inom ramen för sinbeskattningsrätt med stöd av den omfattandeinsamlingsverksamhet som av tradition förekommer. Motdenna bakgrund synes motiven, för statsmaktensengagemang i utseendet av kyrkofondsstyrelse ochförordnande av dess ordförande, ej längre föreligga.Kyrkomötet är högsta beslutandeorgan. har övergripandeberednings- och verkställighetsansvar under kyrkomötetsamt fullgör i vissa fall myndighetsfunktioner.Det samlade ansvaret för ekonomi börenligt min mening flyttas från regeringen och kyrkofondensstyrelse till kyrkomötet och centralstyrelse.Principiella och praktiska skäl talar för den föreslagnaändringen. Framförallt blir det lättare för kyrkomötetsvalda ombud att utöva ett verkligt inflytande över densamlade rikskyrkliga ekonomins omfattning och hurresurserna lämpligen skall fördelas mellan riks- respektivestiftskyrklig verksamhet.Riksdagens reglering av kyrkoavgiften genom lag måstedock finnas kvar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till känna,i första hand, att kyrkofondens styrelse skall avskaffas ochdess arbetsuppgifter lösas på i motionenföreslaget sätt,2. att -- om yrkande 1 avslås -- beslutar attkyrkomötet skall tillsätta en majoritet av styrelsen och utsedess ordförande.
mot · GE02K607 · 1991-01-25 00:00:00 — Det sker en ganska omfattande förnyelse av denoffentliga sektorn. Alltmer av verksamhet som tidigarebedrivits av stat och landsting blir ett ansvar förkommunerna. I denna riktning har beslut tagits närdet gäller viktiga områden som skolan och äldreomsorgen.Denna decentralisering innebär att förutsättningarna attutforma verksamheterna efter lokala behov ochmedborgarnas krav ökar.Medborgarperspektivet är viktigt. Den offentligasektorn är till för medborgarnas bästa och därför måsteverksamheten ständigt prövas utifrån deras intressen.Politikerna är medborgarnas företrädare och deras uppgiftär att tydligt klargöra målen för verksamheterna och anvisade ekonomiska resurserna. Sedan bör personalen få storfrihet att välja vilka medel och metoder som fordras för attuppfylla målen.Detsamma gäller när staten ställer upp mål förverksamheter som kommunerna bedriver. Stor frihet börges åt kommunerna att utforma dessa efter lokalaförutsättningar. Ett steg i denna riktning var närkommunerna gavs frihet att utifrån egna behov ochönskemål utforma sin nämndorganisation på det socialaområdet när beslöt om ändrad ansvarsfördelninginom äldreomsorgen. Samma frihet borde gälla helanämndorganisationen. Det ligger i statens intresse hurkommunerna fullgör de uppgifter som ålagts dem, däremotknappast hur de utformar sin organisation för att göra detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas frihet att utformasin nämndorganisation.
mot · GE02K613 · 1991-01-25 00:00:00 — Avskaffandet av den kommunala avgiftsprogressiviteten Införandet av enhetstaxa är bra på olika sätt. Det ärjämlikt -- man betalar lika mycket för samma serviceoberoende av inkomst eller bostadsområde.Samtidigt blir administrationskostnaderna minimala.Vi har ett statligt skattesystem som är progressivt. Dettakombinerat med ev. förmögenhetsskatt, tillfälligainkomster och beroende av det inkomst- och hyresbaseradehyresbidraget får ofta s.k. pomperipossaeffekter, d.v.s. ivissa fall blir det marginellt, om över huvud taget något,kvar av en inkomstökning.Som vanligt är det de vanliga medborgarna, utankänningar i bankvärlden eller advokat- och ekonomkåren,som blir utsatta.Vi känner till dessa problem och att de allt som oftastnämns i massmedia.Men, hur ofta får vi ej höra något?I kommunerna blir det allt vanligare medinkomstbaserade avgifter, typ vårdhemsavgifter. Detsamma gäller bidrag som exempelvis kommunaltbostadstillägg för pensionärer.Den sammantagna effekten av statliga och kommunalabestämmelser får ofta ödesdigra konsekvenser.Om kommunerna ej inför diverse differentieradeavgifter uppstår ej problemet i lika hög grad.Progressiviteten i statsskatten bör givetvis också minska. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kommunalaavgiftsprogressiviteten bör avskaffas.
mot · GE02K615 · 1991-01-25 00:00:00 — Kyrkans relation till staten är sedan trettio år tillbakaföremål för utredning och överväganden. Relationenförändras successivt i riktning mot allt störresjälvbestämmande för kyrkan främst i frågor som rör trooch bekännelse. För framtida ställningstagande tillrelationsfrågan kommer utredningen om dop ochkyrkotillhörighet och utredningen om kyrkans ekonomi fåstor betydelse.Kyrkofonden är av central betydelse för svenska kyrkansverksamhet och organisation. Huvuddelen av kyrkofondensmedel genereras av egen verksamhet. Motdenna bakgrund synes det närmast självklart attKyrkofondens styrelse skall ha av kyrkomötet utseddmajoritet och att kyrkomötet utser ordförande.De kyrkliga valen bör få en självständigare och friareställning och som tidigare förordar vi att kyrkovalenförläggs före det år allmänna val hålls. Vårprincipiella ställning till kyrkomötet och dess struktur är attbiskoparna skall vara självskrivna ledamöter. Eftersomkyrkomötet självt 1990 avvisade ett sådant förslag och enproposition i ärendet är att vänta avstår vi från att ånyo nuaktualisera frågan i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att antar följande förslag till lydelse av 4 §kyrkofondslagen:För kyrkofonden skall finnas en styrelse. Denna skallbestå av en ordförande och sex andra ledamöter. Tre avledamöterna utses av regeringen. Ordförande ochtre av ledamöterna utses av kyrkomötet ------,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en kyrkans valdag bör införas i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GE02K616 · 1991-01-25 00:00:00 — Kommunreformen hade en rad olyckliga konsekvenservarav den att stadsbegreppet utmönstrades av mångaupplevdes som märkligt och orimligt. Särskilt stark var denreaktionen i städer som inte berördes avsammanläggningsvågen (t.ex. , , Lidingöm.fl.). Begreppet stad hålls starkt levande. Alltflerkommuner använder benämningen stad och för alltflermänniskor känns det naturligt att se på fullmäktige somstadsfullmäktige. Språkbruket inom fullmäktige tenderarockså allt oftare att bli stadsfullmäktige istället förkommunfullmäktige.Som vi ser det är det närmast självklart att riksdagenändrar den formella lagstiftningen så att stadsfullmäktigekan användas som officiell benämning på fullmäktige ikommun som valt att kalla sig stad.Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderligaförfattningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar godkänna benämningenstadsfullmäktige på fullmäktige i kommun som valtbenämningen stad.
mot · GE02K617 · 1991-01-25 00:00:00 — har alltfler ''auktoriteter'' i denallmänna debatten framfört synpunkter och önskemål omen ny länsindelningsreform med färre län som resultat.Inget politiskt parti har ännu öppet ställt sig bakom ensådan inriktning. Icke desto mindre kan på flera områdenskönjas att man nu ''lägger sig i läge'' för en sådanutveckling. Ett sådant exempel är den nu beslutade ÄDEL-reformen på äldrevårdens område. Den medför attlandstingen fråntas en betydande del av sin verksamhet.Redan nu diskuteras ett eventuellt nästa steg. Detta kanleda till framtida krav på större administrativa enheter förden återstående verksamheten. föreligger enbetydande risk för att framför allt små och åldringstätakommuner får svårigheter att leva upp till de krav som ställspå åldringsvården. I detta eventuella läge är det naturligt attkrav kommer att resas för en ny kommunreform med störreenheter som resultat.Ett annat ännu icke beslutat förslag med sammainriktning är förslag till omorganisation. Länensvägförvaltningar föreslås där ersättas av sex regioner.Denna inledda utveckling leder -- om inget görs tillförhindrande av detta -- till en uttunning av såvällandstingens som länsstyrelsernas uppgifter somde små kommunerna kan få problem att klaraåldringsvården på ett tillfredsställande sätt.Centerpartiet har under en följd av år och även till åretsriksmöte motionerat om inrättandet av länsparlament. Iprincip skall detta ske genom att landstingen övertar ocksålänsstyrelsernas uppgifter. Motivet har i första hand varit attställa länsstyrelserna under länsdemokratiskt inflytande.Behovet att förhindra allt större administrativa enheterväxer sig nu allt starkare. Det förstärker i sin tur kraven påatt nu inrätta länsparlament på det sätt sedanlänge förespråkat. Med hänvisning till det anförda hemställs[att hos regeringen begär att regeringen i varjerelevant ärende belyser och redovisar effekterna på denregionala indelningen,1]2. att hos regeringen begär att regeringenskyndsamt utreder och framlägger förslag till inrättande avlänsparlament i enlighet med de riktlinjer centerpartietföreslagit.
mot · GE02K620 · 1991-01-25 00:00:00 — Löneavdrag för lärare i samband med förtroendeuppdrag En av de negativa konsekvenserna medkommunaliseringen av lärartjänsterna, som riksdagenfattade beslut , framgår av följandeexempel.En lågstadielärare med slutlön på heltidstjänst erhållerenligt träffat avtal ca . Om hon/haninnehar uppdrag som nämndeman vid domstol utgår iersättning per dag. sker ett löneavdragför tjänstledigheten med per dag (avdaglönen). Det blir således i det här fallet en ren förlust på162 kronor per dag för den, som har engagerat sig isamhällsarbetet. För lärare i ett högre löneläge blirförlusten ännu större. Före kommunaliseringen har gällt ettsystem med A-avdrag på lönen och en ersättning på 300kronor, vilket sammantaget inte har medfört förlust förupprätthållande av förtroendeuppdrag.Det säger sig självt, att viljan att engagera sig på viktigaområden i samhällets tjänst påtagligt minskar, när följdenblir en bestraffning ekonomiskt sett. Risken är uppenbar,att många avstår från att engagera sig, vilket är till storskada. Det är angeläget, att missförhållanden av här angivetslag, som i princip torde gälla alla kommunalt anställda meduppdrag av motsvarande karaktär, möjligt rättas ill.Regeringen bör därför verka för -- i förhandlingar och/eller på annat sätt --att en sådan ordning kommer till stånd, att de ekonomisktnegativa konsekvenserna -- för i det här fallet denkommunaliserade läraren -- av ett förtroendeuppdrag isamhällets tjänst ej skall kunna uppstå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de ekonomiskt negativakonsekvenserna i samband med förtroendeuppdrag isamhällets tjänst.
mot · GE02K621 · 1991-01-25 00:00:00 — Snabbare valgenomslag i kommunerna Det är angeläget att, inom landets kommuner,valresultatet får ett snabbt genomslag. Därför börmajoritetsbyte i styrelser och nämnder få ett snabbaregenomslag än idag.Val till riksdag och kommunfullmäktige sker i vårt landi september månad. Den nyvalda sammanträffarrelativt omgående, och de nyvaldafullmäktigeförsamlingarna i oktober.I förekommer särregler som gör det tillåtetatt relativt omgående utse styrelser och nämnderföreträdande den nya majoriteten.Denna förmån gäller inte för övriga kommuner.Detta vållar en rad problem i de fall där valet inneburitbyte av majoritet i kommunfullmäktige. När fullmäktigehar en annan majoritet än styrelser och nämnder drabbaskommunen av en besvärande handlingsförlamning. och nämnder avvisas avfullmäktigeförsamlingen. Riktlinjerna för förvaltningarnasarbete blir oklara och frustrerande.Eftersom eftersommaren till stor del upptas avpolitikernas arbete i valrörelsen och resten av valårets höst,innebär oklara direktiv och bristande beslutsförmåga att detuppstår en handlingsförlamning i kommunen som vararminst -- eller en sjättedel av valperioden.Naturligtvis är detta oönskat och orationellt.Det är därför angeläget att övriga kommuner gesmöjlighet att tillämpa de specialregler som gäller förStockholm. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär lagförslag om ändraderegler för att utse styrelser och nämnder i kommunerna,innebärande att samma fördelaktiga system som gäller förStockholm kan tillämpas i landets övriga kommuner.
mot · GE02K625 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A491 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta länsparlament.
mot · GE02K626 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo543 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsdemokrati i .
mot · GE02K627 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi227 hemställsatt avslår regeringens förslag till indragning avstatsbidrag till kyrkofonden i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GE02K701 · 1991-01-25 00:00:00 — Fyrstadskretsens avveckling som valkrets Fyrstadskretsen har spelat ut sin roll som valkrets ochden bör därför avvecklas.Inom har man plockat ut de fyra störstastäderna och låtit dessa utgöra en valkrets, medanlandsbygd och småstäder fått utgöra en. Denna form avdiskriminering erbjuder inga fördelar. Den stämmer intemed det ekologiska mönstret i , den upplevs inte somnaturlig och den har varit föremål för debatt . Defyra städerna är dessutom till sin karaktär synnerligenolika.Naturligare vore en gemensam skånsk valkrets,alternativt att uppdelas i stadrespektive övriga . Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att förändra valkretsindelningen i på såsätt att Fyrstadskretsen upphör.