mot · GE02Jo427 · 1991-01-25 00:00:00 — har intresset för fiskodling i s.k. kassar ökatstarkt i takt med att det kustnära fisket alltmer försämrats.Försämringen, som yttrar sig i minskad tillgång på fisk samten stor ökning av andelen sjuka fiskar, är när det gäller ålibland rent katastrofal. Försämringen av det kustnära fiskethar med all sannolikhet med den tilltagandenedsmutsningen av våra hav och sjöar att göra.Man vet t.ex. att de syrefria, döda bottnarna i Östersjönnu upptar en yta av , eller ca 25 %av yta, och att de ökar år . Samtidigtminskar siktdjupet, vilket framgår av att blåstången numeraväxer endast ned mot tidigare elvameter. Orsaken är främst utsläppen av kväve, fosfor ochsyreförbrukande substans, men andra miljögifter spelarförmodligen också en roll.Det gäller därför att minska utsläppen av dessa ämnenfrån alla källor som bidrar. För att återställa Östersjönskulle utsläppen av kväve behöva nedbringas till enfjärdedel och fosforutsläppen till en åttondedel. Då skulleman nå nivåer som överensstämmer med de av naturengivna. Östersjöstaterna har i en konvention åtagit sig atthalvera sina utsläpp . Detta är, som Greenpeacepåpekat, helt otillräckligt och kommer att resultera i attÖstersjön är ett dött hav. Situationen i ärlikartad eller om möjligt värre.Problemen gäller inte bara i stort utan också ihögsta grad de kustnära områdena, som ju drabbas först avutsläppen. Även här noteras ökande områden av dödabottnar. Situationen i kan utan vidarebetecknas som katastrofal, men också i Östergötlandsskärgård är situationen alarmerande. Mätningar utförda avSMHI av pH-värde och bottenkvalitet bekräftar vad fiskareoch allmänhet redan erfarit, nämligen att exempelvisSlätbaken är att beteckna som helt ''död'' och att samma sakgäller en betydande andel bottnar kring . Innanman uppnått detta stadium noterar man på alla håll i de inreskärgårdarna kraftigt ökad växt av gulgröna alger på tångoch vass.Från regering och riksdag har utgått klara signaler attåtgärder snabbt måste sättas in för att rädda både Östersjönoch . Algblomning och säldöd blevkraftiga påminnelser om att haven är allvarligt sjuka. Sedandess har det kommit upprepade rapporter om att stora delarav bottnarna i är ''döda''. Det ställs nu allt hårdarekrav på kommuner, industrier, jordbruk och s.k.djurfabriker att minska sina utsläpp av växtnäring ochsyreförbrukande material.I detta sammanhang måste även fiskodling i kassarbeaktas. Dessa kan jämställas med ''djurfabrikerna'' påland, med den skillnaden att när det gäller kasseodling sågår av exkrementerna direkt ut i vattnet. Enkasseodling på bör därför från miljösynpunktvara en betydligt allvarligare miljöbelastning än ett svinstallmed 100 svin. Dessutom går en del av det proteinrika fodretockså förlorat vilket ytterligare ökar utsläppen.Enligt skrift ''Fiskodling'' kan manräkna med att fosforutsläppen under odlingssäsongensvarar mot 30 till 50 personekvivalenter per ton odlad fisk(personekvivalent är det statistiska medelvärdet på enpersons orenade utsläpp av hushållsvatten). När det gällersyreförbrukande material så kan man räkna med 70 till 180personekvivalenter. Används s.k. våtfoder blir utsläppen 50till större.Om man anser fosfor vara det från miljösynpunkt mestbelastande, betyder exempelvis en 150 tons fiskodling somden vid Lagnöströmmen i 4 500 till 7 500personekvivalenter eller utsläppet från en stad med 45 000till 75 000 invånare med 90-procentig rening.Fosforutsläppen blir ca , vilket kan te sigobetydligt i jämförelse med de som tillförsÖstersjön (och som borde nedbringas till ).Lokalt har dock utsläpp av denna storleksordning enpåtaglig miljöeffekt, vilket noterats av de boende kringLagnöströmmen. När det gäller i stort så måstedessa utsläpp adderas till alla andra utsläpp frånfiskodlingar runt och blir då ej längreförsumbara.Vi vill också framhålla, att vi ifrågasätter om kasseodlingav fisk kan betecknas som en samhällsnyttig verksamhet.Det krävs som bekant 1,5 till 2 kg torrfoder, svarande mottre till färskt fiskkött, för produktion av ett kiloregnbågslax. Fodret framställs vanligen av lodda från eller av fisk fångad vid kuster. När detgäller loddan håller den som bekant på att bli utfiskad. Manskyller den stora säldöden i på att loddan tagitslut och att sälarna simmar in i vikarna under sin jakt påföda och omkommer där. Likaledes har torsken minskatkraftigt sedan lodden utfiskats.U-länderna, som ofta lider av proteinbrist, borde förmåsatt använda sin fisk för inhemska behov. Fiskodling är utantvivel ett extremt slöseri med protein. (Samma anmärkningkan riktas mot vissa andra typer av djurfabriker.) Protein ärsom bekant det näringsämne som världsbefolkningen liderbrist på. Saken blir inte bättre av att lax är en utprägladlyxföda, där marknaden till stor del är beroende avrestaurangernas representationsmåltider. Dessa är sombekant skattemässigt avdragsgilla i motsats till svenskensvardagsföda, som betalas med beskattade pengar, alltså endold skattesubvention till en ekologiskt tvivelaktiglyxkonsumtion.Det yrkesmässiga kustnära fisket har ytterligare skadatsav det införda fria fisket medhandredskap, och om man vill stödja näringsverksamheteni skärgården bör man verka för en återgång till tidigareordning. Om ''hela skall leva'' bör olika former avnyttig verksamhet stödjas, och vi hoppas att länsstyrelsernavill verka för att sådan verksamhet som förbättrar miljön iskärgårdsområdena på alla sätt understöds.Hit hör olika former av husdjursskötsel i måttlig skalasåsom fåravel, uppfödning av ungdjur, hållande avmjölkkor och biodling. Trädgårdsodling borde kunnautvecklas om man satsar på att förbättravattenförsörjningen. Till dessa verksamheter kan sedanknytas olika former av förädling av produkterna. Genom enlevande skärgård med egen produktion och en god miljöblir skärgården också attraktiv för turism. Döda bottnar ochövergödda, illaluktande stränder har motsatt effekt.Om man trots ovanstående invändningar ändå anser attfiskodling bör förekomma, så anser vi att den bör bedrivasi dammar med kontroll och rening av avloppsvatten ochrecirkulation av huvuddelen av vattnet, så som exempelvissker i . Vidare bör man granska vilket slags fodersom används så att det inte är baserat på rovdrift på resurseri andra länder.När nu kraftåtgärder sätts in för att rädda bådekustvattnen och haven i stort, får fiskodlingarna givetvisinte undantas. Om inte det naturliga fiskbeståndet skall döut, krävs nytänkande. Vi kräver därför att inga nyatillstånd till kasseodling beviljas och att givna tillståndomprövas . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om fiskodling i kassar.