mot · GE02A502 · 1991-01-25 00:00:00 — Hela vill levaInledningRegionalpolitikens mål är att skapa ekonomiskt, socialt,kulturellt och miljömässigt fungerande regioner i helalandet. För att denna målsättning skall krävs att fleraolika politiska områden samordnas.Det senaste året har en rad beslut av näringspolitiskkaraktär tagits av en majoritet i , vilka vart och ettpå ett påtagligt sätt berör . Varje beslut isoleratkan diskuteras ur olika utgångspunkter men faktum är attkonsekvenserna för av dessa separata beslut vid ensamlad bedömning måste framstå som olyckliga urrikspolitisk synpunkt och för gotlänningarna oacceptabla.KommunikationerGoda kommunikationer är en hörnsten för allnäringslivsutveckling. För är det livsnerven. Färjanär nu liksom tidigare gotlänningens väg/bro/järnväg. 1989reste fler människor till/från än --ca 908 000 passagerare. 1990 minskades antalet drastiskt tillomkring 850 000. En fortsatt minskning kan befaras. Trotsatt trafiken upprätthålls av två linjer måstekonstateras att färjetrafiken ännu inte har fått entillfredsställande lösning. Trots kraven påförbättringar har resultatet iställetblivit:att taxorna höjts kraftigtatt kapacitetsproblemuppstått även under lågsäsongatt möjligheterna tillfarliga godstransporter allvarligt försämratsatt antaletfärjor i trafik minskatatt antalet fastlandshamnarminskat.Det är därför nödvändigt att låta utreda hurkommunikationerna skall finansieras och vilket ansvar somskall åvila staten när det gäller infrastrukturen. Detta harjag krävt i särskild motion.Flyget har i motsats till färjetrafiken fått en allt störrebetydelse för de gotländska persontransporterna. PåGotland har ''folkflyget'' varit en realitet. Jaghar i annan motion avvisat förslag i budgetpropositionen omslopat stöd till flyg- och godstrafik om ochkrävt att stödet skall bibehållas.Ny livsmedelspolitikJordbruket och livsmedelsindustrin är sammantagetGotlands största näringsgren. av desysselsatta är direkt eller indirekt beroende av dessanäringar för sitt uppehälle. Den största delen avproduktionen är inriktad mot animaliesidan. Endast enmindre del konsumeras inom länet.Sedan flera år sker en strukturförändring mot allt störrebrukningsenheter och läggs ett femtiotaljordbruksföretag ned. Detta sker nu i en accelererande taktsom en följd av den nya jordbrukspolitiken.Förädlingsindustrin på är mycket modern och skallen fortsatt drift garanteras inom denna krävs en fortsatt högproduktion inom de återstående och allt störrejordbruksföretagen.Genom beslut om ny livsmedelspolitikkommer en genomgripandeomställning av det svenska jordbruket att ske. Det blir mermarknadsanpassat. kommer genom olika beslutmiljö- och djurskyddsområdet att kräva stora investeringaralternativt begränsningar av produktionen. Det gotländskajordbruket kommer att påverkas av dessa förändringar istörre utsträckning än i övriga , tack vare sinställning som huvudnäring. Omfattningen av omställningenär nu svår att exakt bedöma. Genom det gotländskajordbrukets stora betydelse skulle dock snabba ochdrastiska förändringar skapa omställningsproblem som intebara skulle drabba de inom näringen verksamma. Jag hardärför i annan motion krävt en konsekvensutredning avvilka följder den förändrade livsmedelspolitiken kommeratt få för Gotland.Effekter av den utvidgade mervärdeskattenDe negativa effekterna av den utvidgademervärdeskatten -- bl a full moms inom hotell- ochrestaurangnäringen samt moms på persontransporter --kommer att slå hårt mot som ett av Sverigesviktigaste turistlän. Under en mycket kort men intensivsäsong tillförs det gotländska samhället drygt 500 miljonerkr fråm turismen. Genom detta ekonomiska tillskott harturismen stor betydelse för upprätthållandet av service förden gotländska befolkningen även utanförsommarsäsongen.Av tillgängliga uppgifter harGotland fått vidkännas en betydligt kraftigare minskningvad gäller antalet övernattningar än vad som gäller förövriga . Som exempel har turistövernattningarnaunder juni -- minskat jämfört medmotsvarande tid 1989. Siffran för hela riket stannar påminus . Aktuell bokningsstatistik visar på en20-procentig nedgång.För hela det gotländska samhället är detta en allvarligutveckling. Den höjda mervärdeskatten på hotell- ochrestaurangtjänster måste bestämt avvisas. Den harbevisligen medverkat till en minskad turism på , därdenna näring är så betydelsefull. Jag anser att momsen påhotell- och restaurangtjänster skall sänkas till den tidigarenivån.Även resandet mellan och fastlandet drabbashårt av momspålägget eftersom det -- i motsats till övrigadelar av landet -- inte finns alternativ till båt- respflygförbindelse; som framhållits ovan är färjan vår väg ochjärnväg. Denna kostnadsökning slår givetvis inte enbartmot turistresandet utan även mot gotlänningarnasmöjligheter att upprätthålla släktkontakter och liknande.De nu beslutade prishöjningarna på de redan dyratransporterna innebär ytterligare försämring avkonkurrensläget gentemot andra regioner.Som exempel på de ökade kostnaderna betaladesommaren 1990 en tvåbarnsfamilj med bil fören tur- och returresa till i högtrafik (stolar i ena,hytt i andra riktningen). är kostnaden förmotsvarande resa , vilket innebär en ökningmed . Omräknat blir detta per mil (30mil tur och retur --). Jag anser det heltnödvändigt att persontrafiken på gotlandsfärjan befrias frånmervärdeskatt.Ny regionalpolitikGenom majoritetsbeslut om nyregionalpolitik för 90-talet har ställts utanför destödområden inom vilka lokaliseringsstöd till företag kanges. har en näringsstruktur som markant avvikerfrån vad som gäller för landet totalt. Industrisektorn ärbetydligt mindre här medan de areella och offentligasektorerna är betydligt större. Trots de insatser som gjortsär den inomregionala obalansen fortfarande betydande.Behovet av fortsatta kraftfulla insatser för att förstärkanäringslivet på är därför uppenbart. Detlokaliseringsstöd som fanns tidigare för har varit avmycket stor betydelse för att stimulera såväl nyföretagandesom utbyggnad av befintliga företag. Det är därförangeläget att tillförs stödområde 2, alternativt attmöjlighet till utvecklingsbidrag utanför stödområdenafortsättningsvis kan komma till del. Under desenaste åren har statsmakterna gjort investeringar för attstärka infrastrukturen på . Det är då viktigt attdessa resurser kan nyttiggöras också genom andra åtgärdersom kan stimulera en positiv företagsutveckling påGotland.UtvecklingsfondenRiksdagens beslut av innebär enindragning av en väsentlig del av utvecklingsfondensfinansieringskapital och överföring av en del av dettakapital till ett regionalt riskkapitalbolag. Indragningenskulle genomföras med hänsyn till den regionalaproblembilden. Detta är en orimlig kapitaldränering.Genom att beslut avseende propositionen omregionalpolitik använts som definition av den regionalaproblembilden har detta lett till den olyckliga konsekvensenatt den nya stödområdesindelningen, som innebar attGotland förlorade möjligheterna till lokaliseringsstöd,också lett till att länets utvecklingsfond drabbats betydligthårdare än utvecklingsfonderna i andra län med likartadregional problematik. , som uppvisar de störstalikheterna med vad gäller näringsstruktur, fårbehålla av fondens finasieringskapital medan Gotlandbara får behålla förutom de förlorade generella möjligheterna tilllokaliseringsstöd. I dagens konjunkturläge bör interegeringen verkställa denna indragning av kapital frånutvecklingsfonden.Den samlade effekten av ovan redovisade förändringarär för ej möjlig att acceptera. Den framtidautvecklingen inger stor oro. Med hänvisning till vad som anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de regionalpolitiska målen,[att beslutar att mervärdeskatten på hotell- ochrestaurangtjänster skall utgå avbeskattningsvärdet i enlighet med vad som anförts imotionen, alltså en återgång till tidigare nivå,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att färjetrafiken till/från Gotlandskall undantas från mervärdeskatt eller på annat sättkompenseras för denna pålaga,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillförs stödområde2 alternativt ges möjlighet till att fortsättningsvis erhålla detutvecklingsbidrag som finns att tillgå utanförstödområdena.