mot · GE02Fi219 · 1991-01-25 00:00:00 — Samhällsförändringar till följd av ökad internationalisering BakgrundDet finns ett antal faktorer i dagens som om deför fortsätta att påverka utvecklingen kommer att leda tillmycket stora förändringar både socialt, ekonomiskt ochmiljömässigt De viktigaste är:Den fortgående inre och yttre miljöförstöringenEG-harmoniseringenDe fria kapitalrörelsernaGATT-överenskommelsernaÖsteuropas frigörelseMinskade rustningarInformationsteknologinmöjligen också bioteknikenDe flesta makthavare anser att dessa förändringsfaktorerantingen är positiva och bör både accepteras och aktivtstödjas eller är oundvikliga och bör därför accepteras.Miljöpartiet de gröna delar inte denna uppfattning. Partietmenar att en del av dessa faktorer är negativa och börbromsas eller vridas i annan riktning.Viktigt är att notera att faktorerna verkar ochatt åtskilliga s.k. synergieffekter kan förväntas.Det finns många grupper som arbetar med dessa frågoroch analyserar verkningarna. Men det sker vanligen inomsnäva områden. Men det finns ingen som står för en samladanalys av hur vårt näringsliv och samhälls- ochsysselsättningsstruktur utvecklas om de krafter som nusläpps lösa genom ovannämnda faktorer får verka fritt.Vissa slutsatser kan dras , men för en vidareanalys behövs en övergripande utredning.Innan man börjar diskutera alternativa utvecklingsmålbör man naturligtvis söka se vart ovannämnda faktorer föross om de får fortsätta att verka okontrollerat, vilket i denperiod av okritist accepterande av marknadskrafternasfrihet kan befaras bli fallat. Här följer ett försök till en grovanalys, som fokuseras på problemområdena.Spontan utvecklingDe fria kapitalrörelserna kombinerade med ettinförande av frihet för varor och tjänster att fritt röra sig ivarje fall inom EFTA-EG området kommer att leda till eninternationalisering av inte tidigare skådat slag. De svenskastorföretagen blir alltmer internationaliserade. De anställdakommer alltmer att styras av makthavare som övervakarderas arbete via stora datasystem, vilka också styr arbetetsinriktning. Kort sagt allt fler kommer i sitt dagliga arbete attstyras av makthavare som de aldrig sett och kanske inte enskänner till namnet. Kapitalets totala frihet riskerar attmedföra att de stora folkgruppers frihet minskar, för att inteanvända ett starkare språkbruk: Total frihet för detinternationella kapitalet medför slaveri för folket.För stora grupper av små företag blir situationen iprincip densamma. De får förlita sig på sin roll somunderleverantörer till de stora utan en chans att styra sinframtid. Många kommer att bli uppköpta eller fusionerademed större företag ofta på Europa-basis.Effektiviteten i varuproduktionen kommer att stegrasgenom ny teknik. Industriarbetarklassen kommer att varahårt styrd av produktionstekniken och hårtspecialiserad. kommer kvalifikationskraven att varahöga. kommer gruppen industriarbetare attminska genom rationaliseringarna och genom att en vissandel av deras arbete förs över till kontoret.De kontorsanställda och de serviceföretag som betjänarindustrin kommer inte att minska sysselsättningen eftersomde tar över vissa arbetsuppgifter från produktionen ochtendensen går mot allt mer sofistikerad och diversifieradtillverkning, vilket kräver tjänstemannaarbete.Detta arbete är inte lika lätt att övervaka och styra. Manhar förvånat sig över att den stora investeringsvolymen avny teknik inte har lett till ökad produktivitet.Svaret ligger förmodligen i att även om produktiviteten ökati verkstäderna har den inte förbättrats påtjänstemannasidan. En annan förklaring kan vara destörningar som den ökade sjukfrånvaron medför.Det finns förmodligen också en hel rad betaldaaktiviteter som är improduktiva eller som i varje fall gerganska magra bidrag till produktiviteten. Det mycknakonfererandet och kongressandet kan vara en sådan faktor,som dessutom glorifieras med en hög materiell standard.Dessa aktiviteter med tvivelaktig produktivitet har nästanenbart varit koncentrerade till tjänstemän och chefer.Storskaligheten medför också att det blir betydligt svårareatt se var man har ineffektivt arbetande eller felsysselsattpersonal på tjänstemannasidan.Om utvecklingen får fortgå kommer dessa tendenserförmodligen också att fortgå både i och andraindustriländer. Därför är det inte säkert att de förändrarSveriges konkurrensförmåga.Tendensen mot ökad storskalighet, beroende avtransnationella företag och fjärrstyrd produktion kanförutses. Den ekonomiska harmoniseringen bör leda till atten betydande arbetslöshet blir normaltillstånd. De storaföretagen är intresserade av en relativt hög arbetslöshet ochdessa företags dominerande inflytande på svensk politik ochEG-politiken är knappast omtvistat. Det betyder svängrumför storföretagarna och svångrem för folkmajoriteten. Detfinns oerhört starka krafter som vill förverkliga det såkallade två-tredjedels eller tre-fjärdedelssamhället, där del av befolkningen lever i välmåga men en tredjedeleller en fjärdedel lever i armod.Om integreras med EG bör vi fråga oss: Vadbehöver EG till. Svaret blir: inte till särskilt mycket.Man behöver som leverantör av massa, papper ochträvaror. Man kommer att tolerera som leverantörav stål, vissa matvaror och en orörd natur. Man behöver intevåra bilar kylskåp och telefonsystem. Skall vi få vara medoch leverera dem så måste vi vara mycket effektiva.Allt talar för storskalighet, fjärrstyrning koncentrationoch en utarmad glesbygd och sysselsättningsproblem inomexisterande företag. Dessa effekter förstärks i dagens lägeav två effekter: inhemska kostnadskris somförsämrar konkurrenskraften internationellt samt denkonjunkturnedgång som världen sannolikt är på väg in i ochsom i värsta fall blir likande den på 1930-talet.Effekterna kommer att förstärkas av harmoniseringenoch marknadsanpassningen på jordbrukets område sommed all sannolikhet leder till en stor utslagning avfamiljejordbruk och en övergång till allt meraindustrialiserat och dessvärre oekologiskt jordbruk på de av jorden som ger högst avkastning vid ett intensivbrukmed hjälp av konstgödsel, bekämpningsmedel och nybioteknik. Stora jordbruksområden i glesbygd kommer attskogsplanteras.Avspänningen i världen kommer, så som berörs i enannan motion, med all sannolikhet leda till kris ikrigsmaterielindustrin.Vi har all anledning att glädja oss åt utvecklingen iÖsteuropa. Vi kommer att ha stor nytta av att upprätta godaförbindelser österut. Vi bör dock inte föreställa oss att detkommer att ha någon revolutionerande betydelse för vårnäringslivsstruktur. Den bestäms av starkare krafter.Östeuropa är ingen stark kraft -- ekonomiskt.Oberoende av om utvecklingen blir likartad i andraländer måste man befara att andelen arbeten medtvivelaktig produktivitet kommer att öka. Ökandenarkotikaproblem, alkoholism och brottslighet kräver flerpoliser. upplever vi hur ytterligare människorengageras i bevakningsuppdrag för att förhindra terrorism.Varje svensk spenderar på reklamoch tendensen är ökande. Samma sak gällerförpackningsraseriet. Om denna verksamhet verkligenbidrar till landets välbefinnande eller om vi kunde nöja ossmed hälften kan naturligtvis diskuteras.Miljöförstöringen kommer också att kräva ytterligarearbetsinsatser. På samma sätt kommer utslagning,arbetsskador och omskolningsbehov leda till att människorblir sysselsatta med att reparera skador. Sjukvården läggerned stora resurser på att reparera följderna av alkoholismoch ett felaktigt levnassätt. Bilismen är en av våra storafolksjukdomar som dödar hundraden och invalidiserartusenden . Oerhört mycket arbetstid går åt till atttillverka varor av tvivelaktigt och oftast negativt värde förfolkhälsan och naturen.Vi kan kalla allt detta friktionsarbete, arbete somsamhället skulle må väl av om det kunde undvikas, som baraökar entropin i världen utan att öka någons livskvalité. Alltdetta arbete i sin tur drar med sig annat arbete såsomdistribution, administration och kvittblivningsom det heter på kommunalspråk. Även dessaverksamheter kunde reduceras om ursprunget försvann.Jag har här försökt skissera några av de problem ochsannolika utvecklingslinjer som nuvarande trender och denutveckling som favoriseras av regeringen och storföretagenleder till, på låt oss säga , dvs fram till år 2000.Denna utveckling är knappast förenlig med de officiella målsom regering och riksdag i stor utsträckning bundit sig förfram . I stället kan vi vänta oss följande:Energiförbrukningen kommer inte att minskaKoldioxidutsläppen kommer inte att minskaKväveoxidutsläppen kommer att ökaDe två kärnkraftverken kommer inte att avvecklasAlkoholförbrukningen kommer inte att minska med 25 %Försurningsskadorna kommer inte att minskaKväveutsläppen till haven kommer inte att minskaMiljöpartiet ser denna utveckling som ett hot och anserdet viktigt att vi diskuterar alternativa möjligheter förSverige. Partiet anser inte bara att alternativ finns utanockså att de är i hög grad önskvärda och de är möjliga. Förstbör emellertid en grundlig utredning göras om vartutvecklingen leder om de accepterade och styrandefaktorerna får verka fritt.Mot en grön framtidMiljöpartiet de gröna har lagt förslag i till ettstort antal åtgärder som kommer att föra till en radikaltannorlunda framtid. EG-anpassningen får inte bli sådan attmiljö- och livskvalitémål uppoffras. Solidariteten med kommer i första rummet. Kapitalets frihet får intebli styrande för samhällsutvecklingen. Människors frihetskall alltid komma först. GATT-anpassningen får inte ledatill att de ekologiskt och energimässigt sämstaproduktionsmetoderna och produkterna får full frihet attdominera. Inte heller får GATT-anpassningen leda till att vii vårt land profiterar på utsugning av resurser ochmänniskor i u-länderna.Det kommer att finnas betalt arbete för alla -- 6 timmarom dagen för alla som så önskar -- men den informellasektorn har fått mycket ökad betydelse. Arbetstillfällenakommer att vara pridda över landet och överhettningen istorstadsregionerna har upphört, trängseln har minskat ochlivskvalitén har ökat.Glesbygden lever med många mindre företag ochkombinationssysselsättningar, bl. a. många mindrejordbruk. Djurfabrikerna är under avveckling ochdjurhållningen sker i måttlig skala på de flesta gårdar, somär ägs och bebos av brukarna. Ett ekologiskt sunt jordbrukdominerar som ger hälsosamma livsmedel.Produktion och konsumtion är inriktad på cirkuläraförlopp där förnybara resurser och återvinning ärhuvudprincipen. Livsstilen av köp-, slit- och slängtyp är tillstor del eliminerad.Energipolitiken bidrar till sysselsättning, spridd överlandet. Kärnkraften är avvecklad och minskningen både avden totala energianvändningen och särskilt användningenav fossila bränslen pågår. Utvecklingen på biobränslesidanär intensiv. Detsamma gäller vindkraft ochsolvärmeanläggningar både i stor och liten skala.Energihushållning genom smart teknik och klok omsorg gerstora minskningar i energibehoven. Pappers- ochmassaindustrins tillväxt har upphört och gamlamiljöskadliga metoder och fabriker har avvecklats. I ställethar trävaru-, småhus- och snickeriindustrin expanderat,särskilt i inlandet.Allt fler företag har övertagits av dem som arbetar däroch lagstiftningen har motverkat uppbyggnaden avinternationella koncerner. Kapitalets frihet har begränsats.Trafiksystemet är under radikal förnyelse.Järnvägstrafiken ökar och flyg och biltrafiken minskar.Tätorterna domineras av modärn eldriven kollektivtrafik.Varudistribution sker där med elbilar. Bostadsbyggandetdomineras av ekologiska principer i samarbete mednaturen. Befintligt byggnadsbestånd moderniseras eftersamma principer.Mycket av den slösaktiga skräpkonsumtionen harupphört, reklamen har minskat och ersatts av en sakligproduktinformation. Livslängd och återvinning är ledandeprinciper vid varuproduktionen. Begreppet kvittblivning ärinaktuellt, i stället dominerar sopsortering ochåteranvändning. Produktion som ger avfall som ej på ettsäkert sätt kan hanteras och återanvändas har upphört.Ingen del av landet tvingas att ta emot nytt sådant avfall ochdet får ej heller föras ut ur landet.Alkoholkonsumtionen har minskat med en fjärdedel ochbefolkningens hälsa har förbättrats med mindresjukvårdskostnader som följd. Bilismen har minskat liksomdess nedbrytande effekter på människor och natur.Miljöförstöringen har bromsats både på land och i hav.Hotade biotoper har räddats genom avsättning tilltillräckligt stora reservat och genom en ekologiskt sundskogs- och jordbrukspolitik.Demokratin har fördjupats. Kommunernas frihet harökat och genom ett mellankommunalt utjämningssystemklaras ekonomin utan statlig inblandning. Länsparlamentmed länshövding och länsregering svarar för alla regionalafrågor. Landets invånare engagerar sig med entusiasm i denlokala demokratin och och regeringensarbetsbelastning har minskat. Även i dessa institutioner kanman glädja sig åt 6-timmarsdagen.För att uppnå en sådan samhällsutveckling krävs intebara styrmedel, det krävs kunskap och samordning.Denutredning som ovan föreslagits klarlägga den sannolikaframtiden med de trender som förhärskar skall arbetavidare för att utreda hur man på bästa sätt kan styrautvecklingen mot en ''grön framtid''. En utveckling mot ett''lagom-samhälle'' baserat på ekologiskt sunda principer,hushållning och livskvalité. Med stöd av det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att analysera vilka totalastrukturförändringar som kan förväntas i av EG-politiken, GATT-politiken och de fria kapitalrörelsernam.m. i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den under moment 1 yrkade utredningen skall fullföljasitt arbete genom att utreda vägar till en ''grön framtid'' ienlighet med vad som anförts i motionen.