ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02U216 · 1991-01-25 00:00:00 — Överföring av s.k. anpassad teknologi till I tredje världen har man startat AppropriateTechnology-organisationer. Detta som en reaktion på denskuldsättning och resursförstöring som följt i spåren avindustriländernas bistånd. Man menar inte att u-ländernaskall göra sig oberoende av industriländerna när det gällerteknikimport, men man vill komma bort från den situationsom innebär att man tvingas ta emot det som bjuds i brist påbättre alternativ.För att ge AT-organisationer ensamarbetspartner i bildades den ideellaföreningen ().Bakom föreningen står bl.a. universitetsinstitutioner i Lundoch , (),och (). Både inom SERO och finns detstora outnyttjade resurser som borde mobiliseras inombiståndsverksamheten.Tanken är att om man skall nå de fattigaste människornapå jorden så måste man nå ut till två miljoner byar. Detviktiga är då att biståndet etablerar dessa kontakter ute ibyarna. Biståndsorganisationer som arbetar i tredje världenkan vara tungrodda byråkratier med en tendens attfavorisera stora, kapitalintensiva projekt. För dem går detåt lika mycket arbete och handläggartid att slussa igenomett projekt på som ett projekt på 5 miljoner dollar.Aktuell forskning visar att ju större det teknologiskagapet är mellan två länder desto svårare är det attåstadkomma en tekniköverföring. I-landet måste anpassasin teknik till de lokala förhållandena, men för det krävsgoda kunskaper om förhållandet i mottagarlandet.I dagsläget finns det ingen svensk organisation somspecialiserat sig på utvecklingen av en enkel bärkraftigteknik av det slag som behövs i . Avsaknaden av endylik organisation ökar risken för felsatsningar ochfelinvesteringar. En av målsättningarna för projektet påLunds tekniska högskola är att få till stånd en organisationsom skulle fylla följande funktioner:Bygga upp enkunskaps- och erfarenhetsbank för bärkraftig teknik.Isamarbete med AT-organisationer i andra länder bedrivaFoU-verksamhet och pröva nya utvecklingsstrategier.Geteknikservice åt biståndsorganisationer, företag och andraorganisationer med kontakter i u-länder.Ge stöd åtuppfinnare och innovatörer som arbetar med bärkraftigteknik.Det finns anledning för Sida att främja anpassadteknologi i svenskt bistånd. En möjlighet är att samarbetamed organisationen och ta dess tjänster i anspråk ibiståndsarbetet. Det är angeläget att möjligheten till ettsådant samarbete noga undersöks. Om etableraderegelsystem lägger hinder i vägen bör dessa ses över. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av möjligheterna attfrämja anpassad teknologi i i enlighet med vad imotionen anförts.
mot · GE02U217 · 1991-01-25 00:00:00 — Räknat i materiell standard ligger i nivå medvärldens 25 fattigaste länder.Under kriget mot bombades industricentra,kraftstationer och kommunikationer, återuppbyggdes ochbombades igen. Den ekologiska krigföringen drabbadestora delar av landsbygden och gav skador som kommer attförsvåra eller omöjliggöra jordoch skogsbruk inom vissaområden . Kriget gav också indirektaskador i form av sociala problem, prostitution,narkotikamissbruk etc.Jordbruket har drabbats av olikanaturkatastrofer, men inte ens om produktionen varitnormal hade den kunnat hålla jämna steg medbefolkningsökningen. I vissa delar -- framför allt i de norraprovinserna -- har hungersnöd hotat. Inom industrin ärbristerna lika stora; bl.a. på grund av en osäkerråvarutillgång och brist på energi.Ännu ett problem, som har förvärrats då devietnamesiska soldaterna kommit hem från , ärarbetslösheten. Denna låg redan innan trupperna börjadedras tillbaka på ; därtill är mångaundersysselsatta. Enligt Radio lyckas bara 40procent av de unga som kommer ut på arbetsmarknadenvarje år få jobb.Medan Vietnamn ännu var delat, var heltberoende av amerikansk hjälp för att täcka sitt enormabudgetunderskott. mottog bistånd från Sovjetoch samt från . Det amerikanska biståndetupphörde helt efter 1975 och införde embargo motexport av amerikanska varor till . sökteändock i viss mån att komma bort från beroendet avSovjetunionen, och , bl.a. genom att sökatillstånd och beviljas rätten att överta det tidigareSydvietnams medlemskap i ochInternationella valutafonden.Efter invasionen i inleddes en diplomatiskoch ekonomisk isolering av och det ensidigaberoendet av stöd från ökade drastiskt.Detta stöd kan nu komma att minskas avsevärt och kanskehelt upphöra.Trots att dragit tillbaka sina trupper frånKambodja har inte isoleringen av landet brutits. Och trotsatt man uppfyllt alla villkor för att få ett avtal medInternationella valutafonden har de potentiella långivarnaVärldsbanken och Asiatiska , undertryck från bl.a. , hitintills inte beviljat några lån.Det svenska biståndssamarbetet med har legatpå oförändrad nivå /86. Med hänsyn till behoveninom den påbörjade reformprocessen föreslås en ökningav medelsramen med 25 milj.kr.Vietnam behöver kapital och kunskaper. En öppenhetmot i form av bl.a. bistånd och handel skulle stärkalandets reformmöjligheter och påskynda dess övergång tillett öppnare samhälle ekonomiskt och politiskt. En fortsattisolering kan däremot leda till att den påbörjadeutvecklingen mot demokrati omintetgörs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att deninternationella isoleringen av skall upphöra,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för att fåVärldsbanken och Internationella utvecklingsfonden attsnarast bevilja lån,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av svenskt bistånd tillVietnam samt planering för detta,4. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av aktiva insatser för att handeln med Vietnamskall utökas.
mot · GE02U218 · 1991-01-25 00:00:00 — Professur i svenska vid i riksdag beslöt 1928 efter överläggningar medbehöriga myndigheter i att anslå medel för avlöningav en professur i svenska språket och litteraturen viduniversitetet i (nuvarande Tartu). Till professorutsågs dåvarande docenten . Han innehadeprofessuren , då han -- som det senarevisade sig av misstag -- utvisades genom beslut av enrepresentant för den tyska ockupationsmakten. Professurenhar varit obesatt. Veterligen har lärostolen aldrigformellt dragits in. Med hänvisning till det anförda hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i kommande budgetarbete övervägamöjligheten att återinsätta professuren i svenska viduniversitetet i .
mot · GE02U219 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N253 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående ny organisation förindustri- och näringslivsstöd.
mot · GE02U220 · 1991-01-25 00:00:00 — Information m.m. om freds- och nedrustningssträvanden Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo749 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett inrättande av englobal miljöfond med uppgifter och finansiering enligt deriktlinjer som förordas i motionen,2. att med avslag på proposition 1990/91:100 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelningen av föreslagen anvisningav medel till Information, studier och forskning om freds-och nedrustningssträvanden m.m. för /92,3. att genom omfördelning av föreslagenanvisning till informationsinsatser m.m. (prop. 1990/91:100,bil 4, litttera ) anslår . till icke-statligaorganisationer (NGO) i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GE02U223 · 1991-01-25 00:00:00 — Internationell forskning och utredningsverksamhet visartämligen tydligt att internationellt bistånd lider av ett antalsystemfel. En rapport från ITDG (1990) konstaterar: Theprocess of development assistance has to tackle theproblems of ignorance, backwardness, helplessness andresistance to change -- not amongst rural poor but amongstdevelopment agencies themselves.Det finns ett internationellt nätverk som har gjort till sinuppgift att medverka till att utvecklingsländerna får degrundläggande kunskaper de behöver för att kunnautveckla sin egen teknologi baserad på det egna landetsförutsättningar och värderingar. Nätverket är baserat iHolland och heter SATIS -- Socially AppropriateTechnology Information Service.Sverige medverkar inte i detta nätverk. Till stor delberor det på vår inhemska byråkrati som gör det svårt attfördela ekonomiska resurser på otraditionella vägar t.ex.genom ''enskilda institutioner'' jämsides med den befintligadefinitionen av ''enskilda organisationer''. Vårt regelverkför bistånd passar inte. De delar av det svenska biståndetsom kanaliseras via ''enskilda organisationer'' bygger på attorganistionerna är av traditionell folkrörelsekaraktär.Regelverket är byggt därefter och för en ideell förening avAssociate Technology Sweden-(ATS)typ finns inga regleroch därmed kan inga bidrag ges.I bildades ATS 1988 som en ideell förening.Initiativtagare och bildare till ATS är universitet ochhögskolor, näringsliv och frivilliga organisationer. Syftet äratt bidraga till överföring av enkel teknik tillutvecklingsländerna på deras egna villkor, t.ex. utvecklaspisar, kvarnar, vindsnurror, tändkulemotorer som drivs avrapsolja m.m. Samarbete i nätverket är viktigt förATS, men till det behövs SIDAs ekonomiska stöd.Utrikesutskottet har, med anledning av tidigaremotioner om ATS, uttalat att det finns ett stort behov avinhemsk, lokalt förankrad teknologi i och stödertanken att utveckla det ytterligare. sägerutskottet att det inte ankommer på att bedömaföreningen önskemål om bidrag. Det är en uppgift förSIDA och SAREC att bedöma.Om verkligen är intresserad av att stödjalokalt förankrad teknologi så har också ansvar föratt regelverket som styr vårt bistånd ger uttryck för det. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillförändringar i regelverket för bistånd så att en förening avtyp kan erhålla bidrag.
mot · GE02U224 · 1991-01-25 00:00:00 — Händelseutvecklingen i fyller oss just nu medbedrövelse. Från svensk sida måste vi trotsblodsutgjutelserna i och göra allt vi kanför att humanitärt och kulturellt bistå de baltiska folken ideras strävan efter demokrati och självständighet.Historien visar att när grundläggande demokratiskarättigheter hotas blir kulturen viktig. Det är den kulturellaidentiteten som skapar samhörighet och politiskhandlingskraft. Vi kan erkänna och uppmuntra deraskulturer genom att se till att de kulturkontakter mellanSverige och de baltiska republikerna, som inletts sålovande, ges möjlighet att fortsätta och utvecklas.Inte minst författarna har spelat en mycket viktig roll närdet gäller självständighetssträvandena i . JanisPeters var inte bara ordförande i den lettiskafolkfrontsorganisationen utan också i det lettiskaförfattarförbundet. Också i och i harförfattarna spelat och spelar fortfarande en framträdanderoll i den demokratiska processen. I har vårt egetförfattarförbund ingått samarbetsavtal med de baltiskaförfattarförbunden och också inbjudit dem att delta iNordiska sessioner.Detta författarsamarbete ter sig angelägnare ännågonsin och har förklarat sigberett att intensifiera samarbetet med sina baltiska kollegor,om de ges resurser därtill med ca . Det gäller såväl kontakter på det personligaplanet, översättningar, författarbesök i båda riktningarnasom praktisk hjälp i form av fotokopieringsapparater ochpapper. är för denna del av sinverksamhet beroende av bidrag från ,men eftersom konkurrensen om bidragsmedel förnärvarande är mycket stor har institutet inte i tillräckliggrad kunnat tillmötesgå förbundets önskemål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett bidrag till att destineras till dess ytterst angelägnakultur- och kontaktverksamhet.
mot · GE02U226 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisera ny myndighet till i m.m. I budgetpropositionen föreslås att Importkontoret för u-landsprodukter samt delar av SIDAs industribyrå slåssamman till en ny myndighet för näringslivsutveckling.Regering och riksdag har uttalat att nya myndigheterskall prövas för lokalisering utanför . Vi menaratt en lokaliseringsprövning måste göras för att uppfyllariksdagens beslut.Vid finns viktig u-landsutbildning.Staten har utvecklat verksamheten i . Nya lokaler haruppförts. Och i budgetpropositionen anvisas 33 milj.kr. Mot den bakgrunden bör det prövas om inte dennya myndigheten kan lokaliseras till U-centrum.Det bör också vara möjligt att överföra vissa kurser frånSIDAs kursgård i till U-centrum.Stockholm--är i särklass det mestutbildningstäta området i landet. Från den utgångspunktenmåste det vara angeläget för staten att åstadkomma enrättvisare fördelning av viktig utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en lokalisering av kommande nymyndighet till i m.m.
mot · GE02U229 · 1991-01-25 00:00:00 — SIDA har en avgörande roll vid utformningen ochgenomförandet av det svenska u-landsbiståndet. Därföranser vi att det är orimligt att vårt parti saknas i denparlamentariskt sammansatta styrelsen för SIDA.Vänsterpartiets principiella inställning är att sammaförutsättningar bör skapas för alla partier att få insyn iverksamheten och kunna ta ansvar för genomförandet av debeslut som fattar på det här området. Därföranser vi att alla riksdagspartier ska vara representerade istyrelsen för SIDA. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att alla riksdagspartierär representerade i .
mot · GE02U231 · 1991-01-25 00:00:00 — UtvecklingssamarbetegenomSIDA, Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd,anslår . utöver vad regeringen föreslagiteller650000000 kr.,24. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, Regionala insatser i , anslår 70000000kr. utövervad regeringen föreslagit eller således ,25. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, Regionala insatser i , anslår 25000000 kr.utövervad regeringen föreslagit eller således ,26. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, Katastrofer, anslår . utöver vadregeringenföreslagit eller således ,27. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, Stöd till återuppbyggnad, anslår 50000000 kr.utöver vadregeringen föreslagit eller således ,28. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, Bistånd genom folkrörelser och andra, anslår50000000 kr. utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes785000000 kr.,29. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, Särskilda miljöinsatser, anslår 50000000 kr.utöver vadregeringen föreslagit eller således ,30. att till anslaget C2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, Särskilda program, anslår 400000000 kr.utöver vadregeringen föreslagit eller således ,31. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, Särskilda program, för stöd till anpassad teknikanslår50000000 kr.,32. att till anslaget C2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, Särskilda program, för stöd till utbildning avflyktingar,anslår ,33. tillInternationellt utvecklingssamarbete utöver vad regeringenföreslagit eller således .
mot · GE02U232 · 1991-01-25 00:00:00 — kommer att bli ett kritiskt och avgörandedecennium för befolkningstillväxten, eftersom de val ochbeslut vi nu fattar kommer att bestämma om världensbefolkning kommer att tredubblas eller endast fördubblas.De beslut vi nu fattar blir avgörande för om skadorna påmiljön kommer att accelerera eller avta. blir avgörande för hur nästa sekel kommer att se ut.Världens befolkning, som uppgår till 5,3 miljarder,ökar med tre människor , d.v.s. en ökning meden kvarts miljon om dagen.Den största ökningen sker i de fattigaste länderna därförutsättningarna är sämst för att möta de behov somuppstår i samband med befolkningsökningen.Den ekonomiska tillväxten i dessa länder äts upp av ettökande antal människor. Snabb befolkningstillväxt i fattigaländer leder också till förändringar i miljön --ökenspridning, avskogning, uppbyggande av växthusgaserm.m.Framstegen med att minska födelsetalen har intemotsvarat de förhoppningar som fanns . FN bedömde 1984 att världens befolkning skulle stabiliseras kring 10,2 miljarder.Dagens prognos ligger närmare 11 miljarder.Frågan om den snabba befolkningstillväxten och desskonsekvenser för kommande generationer diskuterades vidThe on Population in the Twenty-FirstCentury i . Forumetorganiserades av FNs befolkningsfond UNPF och manantog där deklarationen A Better Life for FutureGenerations.För att uppnå en minskning av befolkningstillväxtenmåste enligt deklarationen nationella program ochstrategier upprättas. Kvinnornas roll och status måsteförstärkas. Resurser måste mobiliseras för att genomföradessa program. Familjeplaneringsservicen måste förbättrasoch utökas och kvaliteten i denna service måste höjas.Målsättningen skall vara att skall avkvinnorna i fertil ålder i utvecklingsländerna ha tillgång tillpreventivmedel. Antalet tidiga äktenskap ochtonårsgraviditeter måste minska avsevärt.Spädbarnsdödligheten skall enligt målsättningen minska till50 per 1000 födslar till år 2000.Deklarationen uppmanar alla nationer att nå målet attår 2000 avsätta totalt tillbefolkningsinsatser.Vikten av befolkningsbistånd betonades likaså vid . Detta bekräftades också av DACsministermöte . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser förbefolkningsbistånd genom bilaterala och multilateralainsatser.
mot · GE02U234 · 1991-01-25 00:00:00 — Alternativ odling i utvecklingsländer Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So280 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för en övergång fråntobaksodling till alternativa grödor i utvecklingsländer somär ekonomiskt beroende av tobaksodling.
mot · GE02U238 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokaliseringen av ett nytt biståndsorgan till I årets budgetproposition föreslås inrättandet av en nybiståndsmyndighet. Denna skall bl.a. enligt propositionenha till uppgift att erbjuda bistånd för kunskapsöverföringoch teknikutveckling särskilt på företagsnivå men också tilldirekt näringslivsstödjande organisationer.Med ledning av vad som anförs i propositionen kan antasatt det angivna biståndet i betydande utsträckning kommeratt användas för bistånd i . Enligttidigare beslut i skall i samband med inrättandetav nya myndigheter prövas möjligheterna till förläggning avsådana nya myndigheter utanför . När det gällerutlokalisering av statlig verksamhet har vid fleratillfällen uttalat att sydöstra är en region dit sådanverksamhet bör lokaliseras av regionalpolitiska skäl. Motbakgrund av dessa uttalanden synes det inte erforderligt atti detta sammanhang ytterligare beskriva den besvärligasysselsättningssituationen i och angelägenheten avatt utveckla en ny sysselsättningsstruktur i länet. Ettbiståndsorgan med uppgift att också bedrivabiståndsverksamhet i har ennaturlig placering i . Länet har traditionellt godaförbindelser med Östersjöstaterna och har också undersenare tid etablerat förbindelser med . I länetfinns också direkt färjeförbindelse med , ochSydsvenska handelskammaren inrättade ettsärskilt öststatshandelskontor i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den föreslagna nyabiståndsmyndighetens lokalisering till .
mot · GE02U239 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bistånd genom FN och andramultilaterala biståndsorgan,31. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktning av det svenskabiståndet till stöd för självtillit i mottagarländerna,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall minska landetsresursanvändning och miljöförstöring och inrikta sinutveckling på självtillit.
mot · GE02U241 · 1991-01-25 00:00:00 — Svenskt bistånd för att återställa de tropiska skogarna Världens tropiska skogar är av vital betydelse för vårmiljö.De fungerar som buffertzoner, som utjämnar flödet avvatten, vattenavdunstningen, luftfuktigheten ochtemperaturen.De tropiska regnskogarna innehåller en ofattbarartrikedom med ca 80--av jordens landlevandearter.Avverkningen av dessa skogar har gått i rask takt. Ca 12miljoner hektar skog avverkas årligen.Jordens genetiska mångfald kommer att minska.I utvecklingsländerna är trycket på skogarna störst pågrund av efterfrågan på bränsle och på mark tillrotationsjordbruk. Mer än 1 miljard människor i u-ländernaär beroende av vedeldning för både matlagning ochuppvärmning. av förbrukning avskogsråvara går till detta ändamål.En översiktlig aktionsplan för att återställa de tropiskaskogarna har utarbetats av , och den fristående organisationenWRI, World Resources Institute.Den utgår från uppfattningen, att återbeskogning ochgod skogsskötsel är en avgörande global miljöåtgärd. Envaraktig avkastning från skogen som kommerutvecklingsländernas befolkning till del bör minska trycketpå miljön.Välskötta skogar ger också den bästa möjligheten attmotverka koldioxidöverskottet. En välskött yngre skogkonsumerar mer koldioxid än t.ex. en tropisk regnskog därfotosyntes och förmultning i stort sett balanserar.Aktionsplanen förutsätter en nära samverkan mellanregeringar, biståndsorgan och enskilda organisationer föratt få fram de problemlösningar som bäst passar ett visstområde. Framgången kommer att säkras om de lokalaskogsodlingsprogrammen stöds av engagerade småbönderoch invånare i byarna.Delplaner för olika länder har tagits fram. Många avdessa planer har i själva verket fått ett bredare syfte ochkommit att omfatta markanvändningen i stort. Det kan varapositivt att passa in skogsproduktionen i ett störresammanhang.En effektiv skogs- och jordbruksproduktion kanavsevärt lätta trycket på naturskogarna och ge möjlighet attskydda natur genom avsättning till reservat.En oberoende utvärderingsgrupp under ledning av OlaUllsten har avlämnat en rapport. Den konstateraratt en mängd planer tagits fram men att genomförandet avplanerna har halkat efter.Sverige bör i ökad utsträckning engagera sig på dettaområde, där vi har stor kompetens. Vi bör kunna geavgörande bidrag för att planerna skall genomförassnabbare än vad som skett.Ett sätt att finansiera det svenska stödet inom dettasärskilda område kan vara att använda anslaget för''Särskilda miljöinsatser'' och att prioriteraåterbeskogningsprogram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till aktionsplanen för attåterställa de tropiska skogarna.