mot · GE02N276 · 1991-01-25 00:00:00 — Utvecklingen inom järn- och stålindustrin I den offentliga debatten ges ibland intrycket att Sverigesexportinkomster står och faller med lönenivån iverkstadsindustrin. Vi ska inte underskattaverkstadsindustrins problem men det finns också andraförutsättningar som är viktiga för såväl exportinkomstersom verkstadsindustri.De s.k. basnäringarna skogsindustri, gruvor ochstålindustri spelar fortfarande en mycket central roll förSveriges handelsbalans genom att netto ge exportinkomstersom är dubbelt så stora som exportinkomsterna förverkstadsindustrin. Eftersom basindustrierna har mindre änhälften så många anställda som verkstadsindustrin blirexportvärdet per anställd i basindustrin mångdubbelt störreän i verkstadsindustrin. Dessutom har verksamheten ibasindustrin varit mycket viktig för att geförutsättningar för verkstadsindustrins utveckling.Lastbilar, traktorer, truckar som tål påfrestande miljöer harutvecklats efter krav i skogsbruk, skogsindustri och gruvor.Tekniken för energiproduktion och energiöverföring harockså utvecklats efter basindustrins krav. De långatransporterna i vårt avlånga land och behovet av effektivatelekommunikationer har också gett verkstadsindustrinvärdefulla impulser.Basindustrin är naturligtvis också en viktig leverantör avråvaror och halvfabrikat till verkstadsindustrin. I särskilthög grad gäller detta givetvis stålindustrin. Skulletillverkning av råjärn och stål försvinna ändras ocksåförutsättningarna för vidareförädling inom en rad olikadelar av verkstadsindustrin. Dessutom skulle en stabilavnämare av malm för de återstående järnmalmsgruvornaförsvinna. Det är därför ett samhälleligt intresse attmalmens vidareförädling till råjärn och stål kan drivasvidare under de nya villkor som uppträder under 1990-talet.Till dessa nya villkor hör den ökade internationaliseringenav ekonomin, ökade miljökrav och ökade energikostnader.Vi kan inte utgå ifrån att marknaden kommer att lösajärnoch stålindustrins alla problem. Ansträngningar måstegöras för att klarlägga om produktionen av råjärn och stålkan ske under miljömässigt hållbara villkor och med merenergisnål teknik. Regeringen bör stimulera forskning medsådan inriktning. Som vi påpekat i motion N246 1989/90 såkommer användningen av fast kol och koks somreduktionsmedel att kraftigt försvåra möjligheterna attnedbringa utsläppen av svaveloxid, kväveoxider ochkoldioxid. De befarade klimatförändringarna på grund avkoldioxidutsläpp kan leda till det internationellasamfundets krav på kraftig avgiftsbeläggning av sådanautsläpp även för industrin. Koksverken är dyra attunderhålla och bygga och medför avsevärda energiförluster.Deras livslängd är begränsad. Vi har pekat på attmöjligheterna att använda förgasade överskottsoljor somreduktionsmedel borde undersökas som ett led i attreducera råjärnsproduktionens miljöpåverkan ochkoldioxidutsläpp. Det är inte säkert att dessaöverskottsoljor i längden kan exporteras på grund avmiljökrav i andra länder. En användning av dessa oljor isvenska kraftvärmeverk kommer att medföra ökadekoldioxidutsläpp, vilket inte alls är önskvärt.Bland de viktigaste frågorna för stålindustrin är att liggaväl till när det gäller teknisk utveckling avproduktionsprocesser och produkternas kvalité ochförädlingsgrad. Enligt tidningsuppgifter är svenskstålindustris FOU-satsningar mindre än hälften av japanskstålindustris satsningar räknat per producerat ton stål. Detbör därför finnas utrymme för ytterligare FOU-satsningar isvensk stålindustri.Det svenska stålindustrin behöver också rejälautvecklingsinsatser på energi- och miljöområdena. Tyvärrhar de hyggliga vinster som skapats senarehälft inte i tillräcklig utsträckning gått till sådanainvesteringar. Det finns en risk att svensk stålindustri kanhamna på efterkälken när EG-områdets stålindustriomstruktureras och blir än mer konkurrenskraftig.Som betydande ägare i har staten ett särskiltansvar för svensk stålindustri. Av regionalpolitiska skäl ochpå grund av närheten till malmråvara är argumenten starkaför att framtidssatsningar på effektiviserad och förbättradmetallurgisk teknik sker i . Målsättningen att utvecklaLuleå till ett metallurgiskt centrum kvarstår. Investering ihögteknologisk verksamhet för avancerad förädling av plåtbör ske i . Särskilt bör detta beaktas i övrigaverksamheter i och . Det räcker inte attpassivt åse hur konjunkturnedgång och rationaliseringarleder till avskedanden av yrkeskunnig personal. Ilågkonjunkturen bör planering för högkonjunkturen ske.Regeringen bör som företrädare för den viktigaste ägareninom svensk stålindustri fortlöpande ägna branschen ochSSAB betydande uppmärksamhet. De nyinvesteringar sombehövs inom ska givetvis bekostas medegna medel eller genom det nybildade statligaförvaltningsbolaget. Det bör dock understrykas att delikvida medel som finns i i första hand ska användastill investeringar för att utveckla gruvverksamheten iMalmfälten. Även om den s.k. akutmottagningen avstatsfinansiella skäl för länge sedan stängts bör regeringenemellertid bygga upp en beredskap att genom ägartillskotttill ge ekonomiska förutsättningar för nödvändigainvesteringar till följd av ökade miljökrav och krav påenergihushållning. Som företrädare för den viktigasteägaren i stålindustrin bör regeringen tillsätta en särskildkommission för att studera stålindustrins förutsättningaroch utvecklingsmöjligheter.Samtidigt krävs att statens nya förvaltningsbolag förses med nya mål och riktlinjer för framför alltbasindustrins verksamhet. Utöver hänsynstagande tillmarknadens villkor, skall basindustrin ha i sin målsättningatt ta regionalpolitiska hänsyn och bedöma vilkasamhällsekonomiska vinster som kan göras vid förändringav verksamheten. I målsättningen bör också ingå attenergisnål och miljömässigt uthållig teknik ska eftersträvas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter en särskildkommission för stålindustrin i enlighet med vad som anförtsi motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regionala hänsyn, bedömning av samhällsekonomiskavinster och strävan efter energisnål och miljömässigt hållbarteknik skall ingå i det statliga förvaltningsbolagetsmålsättning för basindustrin i enlighet med vad som anförtsi motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulans av forskning i syfte attmöjliggöra produktion av råjärn och stål med energisnålteknik under miljömässigt hållbara villkor,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskap för ägartillskott tillSSAB.