mot · GE02Ub522 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är ett känt faktum att allt fler privatpersoner (ochfamiljer) hamnat eller kommer att hamna i den s.k.skuldfällan. Ett flertal undersökningar och utredningarbelyser detta, bl.a. /90:1''Hushåll i ekonomisk kris''. Flera utredningar bl.a.insolvensutredningen (SOU 1990:7) visar att ca 8--avbidragssökande är sådana människor som har inkomster enbra bit över existensminimum men ändå inte klarar sinekonomi på grund av att räntor och amorteringar påframför allt stora konsumentlån stiger mer än man förmårbetala av (= skuldfällan).Staten har reagerat på detta växande samhällsproblemframför allt genom förebyggande åtgärder. Så har t.ex.inrättats en spardelegation, man har tillsatt en utredningsom tagit fram förslag till restriktioner påkonsumentkreditområdet. Vidare har man ålagtkronofogdemyndigheterna att arbeta med förebyggandeverksamhet, framför allt genom information i skolor.Utredning pågår också om införande av enskuldsaneringslag och ett ovannämnda åtgärderna kommer förhoppningsvisatt få avsedd effekt. På kort sikt kommer dockantalet människor i eller på väg in i skuldfällan att fortsättaöka på grund av redan tagna krediter. Stigande räntorkombinerade med minskade ränteavdrag drabbar i dettaavseende inte minst dem, som lever ''på marginalen''.Förutom de sociala, psykologiska och naturligtvisekonomiska problem som drabbar personerna i fråga, växerockså trycket på den samhällsapparat och de handläggareinom statlig och som skall ''ta hand''om dessa människor. Hos såväl socialförvaltningen,hemkonsulent- och den kommunalakonsumentverksamheten samt inom kriminalvården ochkronofogdemyndigheterna känner man redan av detta.Institutioner som ägnar sig åt själslig och inte minstkroppslig vård, dvs. kyrkan och sjukvården, har mycket attgöra med människor i ekonomisk kris. Ofta kanske sammaperson vänder sig till flera institutioner som ovetande omvarandra handlägger ärendet.Eftersom problemet med skuldsanering ochskuldrehabilitering är relativt nytt och outforskat samt attdet delvis berör också nya samhällsgrupper -- de utåt settsocialt etablerade människorna, som handläggare inomsocialtjänsten inte brukar möta så ofta -- ställs nyakunskapskrav. Den traditionella utbildningen på högskolanför blivande socialsekreterare saknar detta samlade greppom en skuldsatt persons mångfasetterade problem. Somhandläggare av skuldsatta personers problem kommer manin på många olika områden av rättslig och ekonomisk natur,exempelvisgränserna för den kommunala kompetensenvad gäller borgen och garantier,inkassorätt,skatterättmed regler om existensminimum, jämkning, avdragm.m.,exekutionsrätt/obeståndsrätt, främst reglerna förutmätning samt konkurs och ackord.För att rusta handläggare av skuldsatta människorsproblem och för att tillvarata samhällets resurser på etteffektivt och kostnadsbesparande sätt fordras en rationelloch enhetlig utbildning i ämnet skuldsaneringsrätt. Dennautbildning torde också utöver kommuner och fackligaorganisationer kunna bli intressant för banker,försäkringsbolag, finansinstitut m.fl.Detta nya kunskapsfält, som berör frågor inom civilrätt,ekonomi, socialrätt och kommunalrätt, bör habeteckningen skuldsaneringsrätt. UHÄ bör få uppdraget attnärmare utarbeta vilka moment som bör ingå i ämnetskuldsaneringsrätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nytt ämne benämntskuldsaneringsrätt införs inom högskolan.