mot · GE02A265 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är därförangeläget att kunskapsområdet ortopedisk medicinkommer in i grundutbildningen för läkare samt tillämpas iframför allt primärvård och företagshälsovård.Ämnesområdet bör utvecklas inom den vetenskapligatraditionen och förankras vid lärosäte som egen specialitet.6.2 Psykosociala problemEtt angeläget arbetsmiljöproblem utgör de s.k.psykosociala problemen. Psykosociala faktorer förklararförmodligen en del av den ökade sjukskrivningen och ävenden ökade frekvensen rapporterade arbetsskador. Att finnalösningar på dessa psykosociala problem är givetvis oftasvårare än att åtgärda arbetsmiljöer som ger upphov tilldirekta fysiska skador.Psykosociala problem för en individ kan dels orsakas avindividuella faktorer dels av påverkan från den omgivningman arbetar i.För psykosociala problem är det också svårt att särskiljaarbetsmiljöns effekter från de individuella variationernaoch påverkan av det sociala livet också utanförarbetsplatsen. Därför är det svårt att fördela det moraliskaansvaret mellan olika parter i individens omgivning.Arbetsgivaren, arbetskamraterna, familjen, vänner och denoffentliga vården kan genom sitt agerande hjälpa en personmed psykosociala problem att komma ur sittsjukdomstillstånd.I frågor rörande psykosociala problem kan såväl MBLsom arbetsmiljölagstiftningen tillämpas. I vissa fall kandetta leda till direkta kollisioner mellan de olikaregelsystemen. Arbetsmarknadens parter är medvetna omdenna problematik men en översyn av lagstiftningen ärändå motiverad. Vi har i annat sammanhang begärt enöversyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen.6.2.1 ArbetsorganisationenI en del fall orsakas de psykosociala problemen avarbetsorganisationen. I en miljö där de anställda utsätts förstora krav som de inte upplever att de får stöd frånarbetsgivaren uppstår lätt både konflikter och depressioner.De s.k. utbrändhetsproblemen har uppmärksammatsmycket bland annat bland personer som arbetar med vårdoch omsorg.Den offentliga sektorns organisationsstrukturer bidrartill problemen. Arbetsplatser inom stat och kommunkarakteriseras ofta av att förhållandena på arbetsplatsen ihög grad avgörs av beslut som fattas långt från arbetsplatsenoch i hög grad är orelaterade till de anställdasarbetsinsatser. Chefer inom den offentliga sektorn haroftast begränsade möjligheter att besluta om förändringar.Faktorer som möjlighet till återkoppling och eget ansvarär ofta viktiga. Det är även viktigt att den enskildearbetstagaren kan förstå sin egen betydelse förverksamheten. Denna typ av arbetsorganisatoriska frågorhar ofta stor betydelse för personalens trivsel ocharbetsglädje. Förbättrad stämning medverkar till attpsykosociala problem hos enskilda individer kan bemästras.6.2.2 MobbningEn allt mer uppmärksammad orsak till psykosocialaproblem är mobbning. Utredningar har visat att mobbningpå arbetsplatser är förhållandevis vanligt. Alltför många fårinte möjlighet att känna arbetsgemenskap. Mobbning tarsig många olika uttryck och förekommer på alla slagsarbetsplatser. Den gemensamma nämnaren är brist pårespekt för medmänniskor.Den som inte accepteras av sina närmastearbetskamrater eller överordnade kan oftast inte heller göranågon god arbetsinsats. Det ligger således i arbetsgivarensintresse att försöka ordna förhållanden där alla de anställdavisar respekt för sina arbetskamrater. Även de fackligaorganisationerna har ett moraliskt ansvar att tillse attmobbning av anställda på en arbetsplats inte förekommer.Det huvudsakliga sättet att angripa psykosocialaproblem på arbetsplatserna bör vara genom åtgärder inomföretaget. är det dock omöjligt att finna entillfredsställande lösning inom företaget. Dessvärrekarakteriseras den svenska arbetsmarknaden avinlåsningseffekter. Det gör att en anställd, trots att hon ellerhan vantrivs på en arbetsplats, ofta inte vågar ta steget attsöka sig till en annan anställning.6.3 Alkohol- och narkotikamissbrukMissbruksproblemen gör sig gällande även inomarbetslivet. Många personer med missbruksproblem finnsunder en övergångstid kvar i arbetslivet -- en del kan döljasitt missbruk eller ibland år. Förreller senare uppenbarar sig dock missbrukets effekter i formav olyckor, nedsatt arbetsprestation, olämpligtuppträdande och oförklarlig sjukfrånvaro.Allt fler arbetsgivare är nu medvetna om att det ärviktigt att förebygga ett missbruk som annars oftaresulterar i social utslagning. Ett ökat arbetsgivaransvar försjukersättningen skulle medverka till att ge ett ytterligareincitament för företagen att försöka hjälpa den anställde.Företag har också börjat bli medvetna om riskerna förolyckor i samband med haschmissbruk. iSödertälje har genomfört rutinmässiga kontroller avnyanställda i syfte att upptäcka haschmissbrukare. Vid och de fackliga organisationerna utarbetat etthandlingsprogram för att spåra upp missbrukare och se tillatt dessa får vård. Därmed hindras de från att orsakaolyckor.Betydelsen av kamratkontakter i detta sammanhang börunderstrykas. Arbetskamrater känner ofta till ett missbruk,som är dolt för arbetsledare och arbetsgivare. I arbetet medalkoholmissbrukare har de s.k. ALNA-grupperna gjort engod insats. Dessa grupper av arbetskamrater stödjer ochhjälper personer med missbrukstendenser på den egnaarbetsplatsen.7. uppdrag att identifiera de400 000 farligaste jobben i vårt land har slutförts och enproposition har aviserats till mars månad . harbeslutat om ännu en rikstäckandearbetsmiljöorganisation -- arbetslivsfonden.Det finns ännu kvar en del mycket farligaarbetsmiljöer -- dessa är i regel kända och omfattar inte 400000 personer. Därtill kommer emellertid en mängdarbetsplatser där anställda, mer eller mindre motiverat,anser att arbetet innebär hälsorisker. Om dessaarbetsmiljöer är kunskapen betydligt sämre. Skulle det visasig att antalet hälsovådliga arbeten överstiger 400 000 finnsdet givetvis ingen anledning att sätta stopp vid detta antal.Farliga arbetsplatser bör identifieras och missförhållandenrättas till.Talet om de 400 000 farligaste jobben var mera anpassattill de socialdemokratiska valtalarnas behov av lockandevallöften än till arbetsmiljöfrågornas verklighet. Tyvärr ärarbetsmiljökommissionen betecknande försocialdemokraternas syn på arbetsmiljöfrågorna. Genomatt skapa nya organ och nya fonder vill man ge intrycket avhandlingskraft och av att området är prioriterat.7.1 Effektivare företagshälsovårdFöretagshälsovården är en utveckling avföretagsläkarsystemet som var till för att ge de anställda vidstörre företag tillgång till läkare vid sjukdomar. Dennuvarande företagshälsovårdsorganisationen syftaremellertid inte till att förmedla sjukvård -- dess uppgifterskall enligt lagstiftningen vara att förebygga arbetsskadorsamt att behandla och rehabilitera arbetsskadade. Dettaframställdes som en förbättring när den nuvarande formenav företagshälsovård infördes. Till företagshälsovårdenutgår ett statsbidrag som uppgår till ca peransluten arbetstagare. Statistiken visar attföretagshälsovården nu omfattar av deanställda.I många fall innebar företagshälsovårdsreformen dockingen förbättring för den anställde. I stället för att ha godtillgång till en läkare vid olika sjukdomstillfällen blev denenskilde anställde som drabbades av sjukdom hänvisad tilllandstingens öppenvårdscentraler eller det fåtaliga antaletförsäkringskasseanslutna privatpraktiserande läkare. Detinnebär normalt långa väntetider och ofta en ny läkare vidvarje besök.Sjukvård är en viktig informationskälla till vilkaproblem, som förekommer inom företaget. Det arbetssättsom utvecklats inom företagshälsovården har medfört, attvissa medicinska kunskapsområden som exempelvisbelastningssjukdomar har sitt främsta kunnande och sinmest utvecklande kraft inom just denna vårdform.Med den utbyggnadsvolym som företagshälsovården uppnått borde tiden vara mogen för en större frihet förföretagen att lösa sin företagshälsovård på det sätt sompassar respektive arbetsställe bäst. Erfarenheter har gjortsunder åren och det ena företaget är inte det andra likt.Styrningen från statsmakterna riskerar att bli till enlikriktning, som försämrar effektivitet och utveckling.Det statsbidrag som villkorar verksamheten täckerbara en mindre del av företagens kostnader.Det är viktigt att de anställda uppleverföretagshälsovården som relevant och viktig. Vi anser attdet vore naturligt att företagshälsovårdens läkare för mångavar den naturliga läkaren att vända sig till vid sjukdom.Genom att ofta träffa de anställda kan företagshälsovårdensläkare tidigt få indikationer på brister i arbetsmiljön somkan medverka till en viss sjukdom eller skada.Därför bör inga hinder föreligga för företagshälsovårdenatt ge sjukvård. Denna sjukvård skall kunna ges på sammavillkor som vi anser skall gälla för alla privatpraktiserandeläkare. Våra förslag angående sjukförsäkringen återfinns ikommittémotionen Vård på människors villkor av StenSvensson m.fl. (m).Sjukvård är en nödvändig del av företagshälsovården.Den utvecklar och ställer krav på företagsläkaren. Utansjukvårdsanknytningen mister läkaren sin professionellakompetens och förlorar i anseende. Det kan också bli svårtatt rekrytera personal. Företagsläkaren har möjlighet attutveckla en dubbel kompetens dels vanlig öppenvård, delsyrkesrelaterade skador och rehabilitering.Företagshälsovården måste även framgent känna ansvarför det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Hur detta skallläggas upp bör kunna avgöras lokalt mellanföretagshälsovårdens ledning, den anslutna arbetsplatsenoch de anställda, i förekommande fall inomskyddskommitténs ram.Alla arbetsgivare bör ordna en väl fungerandeföretagshälsovård för sina anställda. Formerna ochomfattningen för denna företagshälsovård bör fastställas isamförstånd mellan ledningen och de anställdasrepresentanter.Därför föreslår vi att statsbidraget på peranställd tas bort. Det innebär att arbetarskyddsavgiften kansänkas med ca 0,19 procentenheter.Vi förutsätter att den minskade kostnadsbelastning somarbetsgivaren får genom denna sänkning kommerföretagshälsovården till del. Det är viktigt att alla anställdatillförsäkras tillgång till företagshälsovård. Med deförändrade regler vi förelår kommer det att uppstå ett ökatintresse för och en ökad press från arbetstagarna påarbetsgivare att ordna god företagshälsovård. Därför finnervi det inte aktuellt att överväga obligatorium. Utvecklingenbör dock följas.Dessa synpunkter bör beaktas i den aviseradepropositionen om arbetsmiljön.7.2 rollYrkesinspektionens ca 500 yrkesinspektörer har över 250000 registrerade arbetsställen att utöva tillsyn över. Detta ärgivetvis inte möjligt om man kräver att yrkesinspektionenskall göra detaljerade inspektioner på alla arbetsplatser.Nya metoder utarbetas därför i syfte att inrikta tillsynen påarbetsgivarens eget arbetsmiljöarbete. Organisation,planering och rutiner granskas närmare.En gränsdragning mellan myndighets- och egenkontrollmåste göras. För att den eftersträvade systemtillsynen skallkunna lyckas krävs kunskap och utbildning hosinspektörerna. Den utbyggda företagshälsovården harbanat väg för ökad egenkontroll, eftersom kompetens ochmöjligheter nu erbjuds genom denna. Det är dock viktigtatt skyddsombud och de arbetsmiljöansvariga kan utbytaerfarenheter med yrkesinspektionen och fråga om råd.Inriktningen på systemtillsyn är tidsödande och blir motden bakgrunden också ett trubbigt instrument, menarmånga inspektörer. Ett klarläggande av yrkesinspektionensframtida roll bör därför göras i samband med denförestående arbetsmiljöpropositionen. Inspektörsrollen börkonkretiseras såväl vad gäller tillsynen som den rådgivandeverksamheten. Det torde vara ofrånkomligt att integreraden kunskapsförmedlande delen med uppföljning ochkontroll, dvs. Tyngdpunkten börligga på inspektionsverksamhet.Vi tillstyrker regeringens förslag att utöka antaletinspektörer.7.3 Särskillnad mellan psykiskt och fysiskt farliga miljöerMedvetenheten om att psykiska problem orsakarkroppsliga symptom som betecknas som arbetsskador harhöjt medvetandet om hur viktigt det psykiskavälbefinnandet är. En stor del av de psykiska problemen påarbetsplatser är relaterade till enskilda personers problematt fungera i arbetsgemenskapen. Det kan bero påpersonens egna problem, men även på att arbetskamrateroch arbetsledare behandlar personen på ett sätt som skadarhonom eller henne psykiskt.I en del fall kan förhållandena på en arbetsplats varasådana att många anställda upplever ångest inför arbetet.Det kan bero på arbetets organisation, arbetsbelastningeller arbetsledningen. I många sammanhang talar man om''utbrändhet''. Detta förekommer i i storutsträckning inom omsorg och utbildning. Små ellerobefintliga möjligheter att påverka beslut, oklarachefsstrukturer och brist på uppskattning från överordnadebidrar till så kallad utbrändhet.Psykiska problem måste tas på allvar. I dagenslagstiftning och regelverk saknas emellertid användbaradefinitioner på psykiskt olämpliga arbetsmiljöer. Det tordedock knappast vara möjligt att skriva sådana definitioner.Likväl nyttjas detta regelverk när yrkesinspektionen görinspektioner på arbetsplatser efter det att skyddsombudanmält skadlig psykisk arbetsmiljö.Det är självklart att yrkesinspektionen inte vid ettkortvarigt inspektionstillfälle kan skapa sig en egenuppfattning om de anställdas arbetssituation. Att därtill tahänsyn till enstaka individer är givetvis inte möjligt.Lagstiftning och ingrepp från yrkesinspektionen ärmindre lämpliga medel för att skapa bättre psykiskamiljöer. Sådana problem, vare sig de rör en enskildarbetstagares problem eller problem som omfattas av fleraanställda på en arbetsplats, bör i första hand lösas inomföretaget av företagsledning och de anställda med hjälp avföretagshälsovården, som ofta också har tillgång tillbeteendevetare.En förändring av lagstiftningen i detta hänseende bördärför övervägas.7.4 SkyddsombudEtt viktigt inslag i arbetet med en bättre arbetsmiljö ärskyddsombuden och huvudskyddsombuden.Uppbyggnaden av systemet med skyddsombud är dock ettexempel på hur svensk arbetsmarknadslagstiftning oftastutformats utifrån förutsättningarna för dekollektivanställda i de stora industriföretagen. Det innebärproblem när en allt större andel av sysselsättningen finnsinom andra sektorer än industrin. I många branscherfungerar knappast systemet med skyddsombud, än mindrehuvudskyddsombud. Det innebär problem i samband medskadliga arbetsmiljöer inom bl.a. serviceverksamhet.Det finns därför anledning att understrykaarbetsgivarens övergripande ansvar för arbetsmiljön.Samtidigt måste de enskilda arbetstagarna ta sin del avansvaret för att arbetet utförs i enlighet med givnainstruktioner.Inom en del företag kan nya former för kontroll avarbetarskyddet vara mera ändamålsenliga. Det bör utredasom lagstiftningen behöver anpassas till nya förhållanden.Målsättningen skall vara att skapa förutsättningar för engod arbetsmiljö vid alla slags arbetsplatser somdet bör öppnas möjlighet för olika organisatoriskamodeller.Det finns även s.k. regionala skyddsombud. Dessa, somhuvudsakligen återfinns inom LO-området, har till uppgiftatt stötta det lokala skyddsombudet på de småarbetsplatser, där skyddskommitté saknas. Detta system haraldrig utvärderats ordentligt. En sådan översyn bör ske isamband med den ovan föreslagna utredningen.7.5 ArbetsmiljöfondenArbetsmiljöfonden finansieras genomarbetarskyddsavgiften som uttas avlönesumman. Arbetsmiljöfonden finansierar dels forskningoch utveckling på arbetsmiljöområdet, dels forskning,utbildning och information angående medbestämmande.Dessutom betalar fonden verksamheten med regionalaskyddsombud samt utbildning för de fackliga ledamöterna ibolagsstyrelser. Fonden finansierar även Arbetslivscentrumoch delvis Arbetsmiljöinstitutet.Fonden erhåller om året.Beslutanderätten över dess medel ligger delvis hosregeringen och delvis hos arbetsmiljöfondens styrelse.Fondens styrelse återspeglar väl den svenska korporativamodellen. Styrelsen består av tio representanter förarbetsmarknadens parter och en representant förarbetsmarknadsdepartementet.Arbetsmiljöfondens verksamhet bör delvis förändras.En del av den verksamhet som fonden nu finansierar börkunna lyftas av fonden.Utbildningen i medbestämmandefrågor som fondenfinansierar beräknas belasta fonden med 262 miljonerkronor /92. Enligt vår mening bör bidraget tillutbildning i medbestämmandefrågor avskaffas.Medbestämmandeprocessen bör ses som en naturligverksamhet inom företaget. I den mån det krävs särskildutbildning bör företaget och de lokalaarbetstagarorganisationerna svara för kostnaderna.Övergripande information kring medbestämmandefrågorkan finansieras av arbetsmarknadens centralaorganisationer. Därför bör arbetsmiljöfondens bidrag tilldetta ändamål upphöra.De medel, ca , som är inneståendepå det särskilda konto för rekvirering av medel börutbetalas till organisationerna för att underlättaomställningen.Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionenfinansieras delvis genom att en andel avarbetarskyddsavgiften överförs till arbetarskyddsverket.Regeringen föreslår i proposition 1990/91:69 att dennaandel skall höjas från till av influtnamedel. Höjningen motiveras med medelsbehovet för attfinansiera de nya tjänsterna som yrkesinspektörer.Enligt vår mening är det rimligt att hela kostnaden förarbetarskyddsverket belastar arbetarskyddsavgiften.8. Forskning och utbildningGoda kunskaper är en förutsättning för framgångsrikaåtgärder mot arbetsmiljöproblem.Det är en självklarhet att alla åtgärder som vidtas inomdetta område måste vara förankrade i och baserade påfakta. Detsamma gäller den lagstiftning som skall angeminimikraven för arbetsmiljön.Det finns en risk för att ogrundad fruktan för vissaföreteelser i arbetsmiljön leder dels till att onödigaarbetsmiljöåtgärder vidtas, dels till att reellaarbetsmiljöproblem därmed undanskyms. Denna riskmotverkas bäst genom att det i alla sammanhang ställs högakrav på vetenskaplig förankring av arbetsmiljöforskningen.8.1 Arbetsmiljöfondens forskningsansvarRegeringen har i den föreliggande propositionen(1990/91:69) om arbetslivsforskningens organisationföreslagit att arbetsmiljöfonden skall ha ett övergripandeansvar för att följa forskningen på arbetsmiljöområdet,samt att det inrättas ett vetenskapligt råd inom fonden.Vi kan i denna del ansluta oss till regeringens förslag.Det bör dock understrykas att det är viktigt att detvetenskapliga rådet får konkreta uppgifter att tillse att denarbetsmiljöforskning som fonden finansierar håller högkvalitet.8.2 ArbetslivscentrumArbetslivscentrum ALC bedriver s.k. tvärvetenskapligtforsknings- och utvecklingsarbete som rör individer ochgrupper i arbetslivet, relationer mellan arbetsmarknadensparter, inflytande i arbetslivet och arbetsorganisation.Från moderat sida har vi ett flertal gånger instämt i denkritik som riktats mot kvaliteten och relevansen iArbetslivscentrums verksamhet.Regeringen har i den nu föreliggande propositionen(1990/91:69) om arbetslivsforskningens organisationföreslagit att Arbetslivscentrum krymps och ombildas till ettrenodlat forskningsinstitut.Flera remissinstanser har föreslagit att ALC skallintegreras med universitets- och högskolesystemet. Viansluter oss till detta.ALC bör avvecklas. De resurser som ALC nu erhållerfrån arbetsmiljöfonden bör via det vetenskapliga rådetfördelas till de universitet och högskolor som harforskningskompetens inom området.8.3 bedriver forskning inomarbetsmiljöområdet. Det finansieras delvis avarbetsmiljöfonden. Enligt vår mening är det i samband medden förändring av arbetsmiljöfondens uppgifter som ovanbeskrivits också naturligt att fonden övertar hela ansvaretför . Fonden kan sedan fördela medelför arbetsmiljöforskningen dels mellan forskare viduniversitet och högskolor dels till arbetsmiljöinsititutet. Detger på lång sikt bättre förutsättningar att få en kvalitativtgod arbetsmiljöforskning. Denna förändrade finansieringbör kunna tillämpas från kommande budgetår.9. LagstiftningLagregler är nödvändiga för att skapa en godarbetsmiljö. Under en lång rad av år har lagstiftningenutökats. I dagens läge är det däremot tveksamt om det ärmer lagstiftning som behövs.En övertro på lagstiftningsmakten kan hämmautvecklingsarbetet. Alltför detaljerad reglering blir oftahinder i stället för hjälp då lagstiftningen skall omsättas ipraktiken. Lagstiftarna och myndigheterna måste medförtroende överlåta åt de lokala parterna att inom ramen förlagarna själva svara för tillämpningen av dessa ochspridning av insikten om att god miljö lönar sig.Det är arbetsgivarens ansvar att svara för en god miljö ienlighet med utfärdad lagstiftning. Eftersom lagarna givitsramkaraktär uppstår emellertid behov avtillämpningsföreskrifter. Fördelen med ramlagstiftning pådet här området är att det är möjligt att förhållandevissnabbt ta hänsyn till ny teknik eller nya forskningsrön.Samtidigt har emellertid myndigheternas normgivning ienlighet med ramlagen tenderat att bli alltför rikhaltig.Därmed riskerar bestämmelserna att undanskymma detövergripande målet.Alla myndighetsbeslut som syftar till att utökaregleringen på arbetsmiljöområdet måste följas upp. Dettabör ske genom konsekvensbeskrivningar, som redovisar deuppnådda målen, kostnader och eventuellaföljdverkningar. Nya förslag till kungörelser förbereds pådetta sätt. Självklart ska de sedan också utsättas för enjämförande utvärdering för att fastställa om de önskadeeffekterna uppnåtts. På så vis kan en alltför yvig regelfloraundvikas och lagstiftningen göras till ett rationelltinstrument i strävandena efter en god arbetsmiljö.10. EG och arbetsmiljöFrågan om arbetsmiljöskyddets utveckling i sambandmed svenskt deltagande i det europeiskaintegrationsarbetet debatteras ofta. Motståndarna tilleuropeiskt samarbete hävdar ofta att ett medlemskap i innebära att arbetsmiljöreglerna i skulleförsämras.För det första pågår det inom EG ett arbete påatt införa ett system med lägsta acceptabla krav påarbetsmiljöområdet. EG avser att de gemensamma kravenskall vara hårda. Olika länder har dock olika krav, vilketmedför att många svenska regler sträcker sig längre än EG:sgemensamma regelverk. I en del fall kan dock Sverigebehöva skärpa en del regler för att nå de kommande EG-kraven.För det andra kommer inget land att behövasänka sina arbetskrav på arbetsmiljön. I Romfördragetsartikel 100A garanteras rätten för de enskilda länderna attställa högre krav. Vårt svenska regelsystem för arbetsmiljönskiljer sig i några avseenden från det som byggs uppinom EG. Detta får enligt dock inteutnyttjas som ett handelshinder.Under 1990 inleddes EEA-processen (EuropeanEconomic Area). Det är alltjämt oklart om dessaförhandlingar kommer att leda till ett , och i såfall om detta kommer att inkludera samarbete kringarbetsmiljöfrågor.Moderata samlingspartiet anser att skall blimedlem av EG. En medlemskapsansökan bör inlämnasunder detta år. Därmed finns det möjlighet att kaninträda som medlem . Ett ärbara ett steg på vägen mot medlemskap.Det är angeläget att så snabbt som möjligt kandelta i det praktiska arbetet inom EG, bl.a. påarbetsmiljöområdet. Genom detta kan fåmöjligheter att medverka i och ta ställning till det arbetesom bedrivs inom EG på arbetsmiljöområdet och ifråga omteknisk standardisering. Det ger möjlighet för attförsöka att bli normbildande på de områden där Sverigeligger långt framme. Det bör ankomma på utskottet attutforma erforderliga förändringar i 8 § lagen (1981:691) omsocialavgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna för arbetet medarbetsmiljöfrågorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yrkesinspektionens uppgifter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvaret för psykosocialaproblem på arbetsplatserna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om företagshälsovården i övrigt,5. att beslutar att statsbidraget tillföretagshälsovården skall upphöra från ienlighet msom anförts i motionen,6.