mot · GE02U418 · 1991-01-25 00:00:00 — Den avspänning och avmilitarisering somkännetecknade 1989 och första delen av 1990 har tyvärr påsenare tid avlösts av förnyad spänning och nya krigshot.Visserligen har genom ESK-processen resultat nåtts omreella truppnedskärningar, men har krisen vidPersiska viken och problemen i och andradelar av skapat nya oroshärdar och risker förförnyad militär upprustning. I tredje världen spenderasfortfarande enorma summor på vapen. harmilitärutgifterna ökat dubbelt så snabbt som per capita-inkomsten i ().De hoppfulla tongångar om en förestående allmänmilitär avrustning och inledningen på ett fredsskede sompräglade kommentarerna vid början kan knappastupprepas senare.Fortfarande gäller dessutom att de tillgängligavapenarsenalerna är fruktansvärda. Atomhotet är inteundanröjt. Hotet från supermakterna mot små folkssjälvbestämmande kvarstår. Moskvaregeringens ingripandemot revolter i den sönderfallande är ettexempel på detta. Också visar fortfarande tendenseratt vilja agera polis på världsarenan. Ett exempel på det ärKuwaitkrisen.Sveriges fredsrollSverige har spelat en viss roll vid internationellanedrustningskonferenser. De svenska uppmaningarna tillandra länder att nedrusta har däremot inte i nämnvärdutsträckning åtföljts av egna svenska åtgärder. Därigenomhar slagkraften och trovärdigheten hos den svenskafredspolitiken allvarligt skadats.I en folkomröstning röstade 50,4procent av väljarna i ''nedrustningshuvudstaden'' Genèveför att helt avskaffa den schweiziska armén. Det skullekunna tolkas som ett tecken på att alltfler människor inseratt fredsprat förutsätter handling för att bli trovärdigt.Svenska nedrustningsdebatter handlar nästan enbart omandra länders nedrustning. För att dölja motsättningenmellan svensk militär rustning och svenskt diplomatisktnedrustningsprat har man också inom förlagt debåda aspekterna av saken till olika riksdagsutskott, olikapolitiker, olika debatter. Ena dagen beslutas därför omsvensk upprustning, svenska , svenskavapenköp, om internationell nedrustning.Miljöpartiet de gröna anser att fredspolitikens olikainslag måste samordnas. Ett första litet steg vore politisksamordning genom att nedrustnings- och försvarsfrågorbehandlas samordnat i rikdagen, förslagsvis genom att detraditionella nedrustnings- respektive försvarsdebatternasamordnas till en sammanhållen fredspolitisk debatt. Dettaär en sak för talmanskonferens att beakta vidplaneringen av riksdagsarbetet.Aktivare svensk fredspolitikExempel på åtgärder som bör vidta för att ihandling underbygga sin fredspolitik:1. Slå vakt om och förstärka neutraliteten genom attavstå från medlemskap i ett EG som tar alltfler steg iriktning mot en militärpakt. (Om detta lämnar miljöpartieten särskild motion.)2. Nedskärning av militärutgifterna och omstruktureringav försvaret till ett allsidigt social- och miljöförsvar (ensärskild miljöpartimotion finns om detta).3. Avveckling av vapenexporten (också om detta lämnassärskild miljöpartimotion).4. Särskilda förtroendeskapande åtgärder i norraEuropa. Liksom man inom ESK studerar dimensionen frånMedelhavet till , kan man också studera dimensionenfrån till . anser attSverige bör ta initiativ till ett speciellt program förförtroendeskapande åtgärder i norra inom ESK-samarbetets ram.5. bör som en konkret förtroendeskapandeåtgärd erbjuda och samma sortssamarbete beträffande flygplatser som gäller förDanmark och . Stridsflygare från alla våragrannländer bör kunna få övningslanda på t.ex. Kallax iNorrbotten. Övningarna skall vara till för att öka tillgångenpå reservfält vid dåligt väder och i nödsituationer. Samtidigtblir sådana övningar kontakt- och förtroendeskapande.6. Förstärkt engagemang för en kärnvapenfri zon iNorden. Tyvärr går arbetet på detta trögt. Ett sätt att bättreförankra det i den snabba utvecklingen är att den informellaparlamentariska kommitté, som arbetar med frågan omkärnvapenfri zon, ges korrekt formell förankring.Frågan om en kärnvapenfri zon bör också tas upp iNordiska Rådet. I praktiken har alltmerblivit forum för utrikes- och säkerhetspolitiska frågor (t.ex.Nordens relation till EG) varför något hinder inte längrekan föreligga för att också frågan om en nordiskkärnvapenfri zon tas upp i Rådet.7. Stopp för atombestyckade örlogsbesök. Detinternationella arbetet för att få till stånd anständigaumgängesformer med vissa supermakters atombestyckadeörlogsbesök har inte gett några resultat. Det är därför högtid att med skärpa kräver att svensk lag iakttas ochatt örlogsfartyg med känd atomkapacitet avkrävs bindandeförsäkringar om att de icke har sådana vapen med sig vidbesök på svenskt vatten. Ett samarbete med andrasmåstater i liknande belägenhet för erfarenhetsutbyte börinledas. Särskilt bör erfarenhet studeras.En rapport som har utarbetats av har visatatt ett stort antal kärnvapenbestyckade fartyg sannolikt harbesökt . Denna rapport måste tas på allvar ochgranskas, inte enbart genom FOAs försorg, utan också avoberoende, gärna utländska, experter.8. Alla kärnvapenprov måste upphöra, allakärnvapenprov måste mötas av svenska protester. Ensärskild skamfläck i atommakternas beteende utgörFrankrikes kärnvapenprov i . Dessa måste medskärpa fördömas varje gång de förekommer och ialla sammanhang uppmana franska representanter att verkaför att de upphör. Franska kärnvapenprov är värda sammaklara och offentliga protester som t.ex. har riktats motsovjetiska kärnvapenprov i . måste verka för en förändring av texten i icke-spridningsavtalet, , så att kärnkraft inteförordas. Enligt gällande fördragstext är förbundetatt ''bidraga till den fortsatta utvecklingen av kärnenerginstillämpning för fredliga ändamål''. Detta och andraliknande avsnitt i text är uppenbart oförenligamed beslut att avveckla kärnkraften. Därförmåste kräva en förändring av avtalet eller i särskildordning reservera sig mot denna del av texten. Fortsattfullständig svensk anslutning till ett avtal vars text man intekan följa utgör ingen god grogrund för upprättandet av ettinternationellt rättssystem och tilltron till internationellaavtal.10. måste verka för en förändring av , där det bl.a. heter att skall ''påskynda ochutvidga atomenergins bidrag till fred, hälsa och välstånd ihela världen''. Detta är uppenbart oförenligt med Sverigesbeslut att avveckla kärnkraften. bör därför i FNväcka frågan om en ändring av stadga.11. måste verka för en internationellrättsordning. Tyvärr har sällan självt överlåtitinternationella konflikter till internationell rätt. Ettexempel är u-båtsaffärerna. De borde ha kunnatöverlämnas till i förskiljedomsförfarande. Överhuvudtaget bör antasom politik att vid internationell konflikt där förlikning intekan uppnås, bör kopplas in. Omytterligare u-båtskränkningar skulle påvisas av svenskmilitär med utpekande av skyldig nation och denna nationskulle neka, bör tvisten överlämnas till InternationellaDomstolen.12. Regeringen måste ge ett generöst stöd tillfredsrörelsen. anser att det positiva arbete somfredsorganisationerna utför i och internationellt,måste uppvärderas. En rimlig målsättning är att en summamotsvarande en promille, en tusendel, av Sverigesförsvarsbudget investeras i de organisationer, som arbetarmed fred, solidaritet och ökad internationell förståelse.Detta mål bör kunna uppnås . (Beträffandeanslag till frdsrörelsen i 1991/budget, se miljöpartietsbugdetmotion.) Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i FN bör verka för att FN i första hand beivrarbrott mot med fredliga medel, t.ex. sanktioner,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt svensk medverkan i FN-beslutade aktioner icke får ske iform av stridande trupp,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inom ESK bör ta initiativ till ett specielltprogram för förtroendeskapande åtgärder i norra ,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt och bör erbjudas sammasamarbete som och vad gäller att öva påvåra flygbaser,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en parlamentarisk arbetsgrupp för kärnvapenfri zon iNorden bör utses,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i bör ta upp frågan om en nordiskkärnvapenfri zon,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt hädanefter bör kräva absoluta garantier frångästande örlogsfartyg om att de icke bär atomvapenombord,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör inleda erfarenhetsutbyte med andrasmåstater, däribland , som haft problem medörlogsfartyg från atomvapenmakter,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kärnvapenprov alltid bör leda till svensk protest,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör kräva omformulering av icke-spridningsavtalet i syfte att göra texten förenlig medSveriges beslut att avveckla kärnkraften,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör ta initiativ till omformulering av IAEAsstadga i syfte att göra den förenlig med beslut attavveckla kärnkraften,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt vid framtida internationella tvister, som ej kanlösas genom förlikning, skall vända sig till Internationelladomstolen i ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målsättningen för statensanslag till fredsrörelsen skall vara att en summamotsvarande 1 " av försvarsbudget skall avsättasför fredsinitiativ via fredsrörelsen eller andraorganisationer, som arbetar för nedrustning, solidaritet ochinternationell förståelse.