mot · GE02Bo244 · 1991-01-25 00:00:00 — Bostadspolitikens inriktningBostadspolitiken är ett viktigt instrument ivälfärdspolitiken och formar förutsättningarna för den delav grundtryggheten för den enskilde som bostaden utgör.Alla skall ha möjlighet att skaffa sig en bostad oavsettvar i landet hemorten finns eller man önskar bo. Dettatillgodoses bäst genom en öppen och väl balanseradbostadsmarknad med möjlighet för alla att fritt väljabostad.Bostadspolitiken måste utformas så att villkoren påbostadsmarknaden blir sådana att även ungdomar ochmänniskor med låga inkomster kan få bo i bra bostäder. Föratt detta skall bli möjligt måste staten påta sig ettgrundansvar för finansieringen av bostäderna.Bostadspolitiken är också en viktig del i utformningenav den politik som på ett rättvist och likvärdigt sätt gör detmöjligt för kommunerna att leva upp till sitt ansvar så attmänniskor kan ordna sitt boende såväl i tätort som pålandsbygd. Genom en framsynt och konsekventbostadspolitik skall staten skapa förutsättningar för enbostadsförsörjning i kommunerna med såväl tillräckligtantal bostäder som balans mellan tillgång och efterfrågan påbostäder.Alla skall ha möjlighet att välja den boendeform som deönskar. Därför måste det finnas en mångfald av olikaformer av bostäder. För att främja valfriheten är det viktigtatt de regler som styr boendet minimeras och är neutrala iförhållande till bisittningsformer.Att äga sin bostad är ett värde i sig. Ägandet skapar ökatengagemang, självbestämmande och personligt ansvar iboendet. För att underlätta för människor att äga sin bostadskall sparande främjas. För de som väljer hyresrätt framförägande skall engagemang och ansvar byggas ut genom avtalmellan hyresgäster och fastighetsägare om ökatboendeinflytande och ansvar i det egna boendet.En bostadsmarknad med problemSvensk bostadsmarknad brottas med svåra problem.Bostadsbristen är stor. Kostnadsutvecklingen håller på attäventyra en fortsatt bostadsproduktion och gör det alltsvårare för var och en att ha råd att bo. Koncentrationen avarbetsplatser, bebyggelse och befolkning hotar en godhushållning med mark och vatten. Den skapar dåligaboendemiljöer och svåra sociala problem. Bristen påbostäder och den kraftiga kostnadsökningen medför attmånga kan spekulera i kraftiga vinster i boendet påskattebetalarnas bekostnad. De kraftiga värdestegringarnamedför betydande förmögenhetsomfördelning ochmotverkar en rättvis fördelning och undergräver mångaboendes rättssäkerhet.Den förda regeringspolitiken har inte lett närmare enlösning. Politiken måste därför läggas om. Debostadspolitiska åtgärderna måste nu verkligen inriktas påatt lösa problemen på bostadsmarknaden. Inte minst viktigtär det att ungdomarnas bostadssituation förbättras.Bostadspolitiken måste präglas av en helhetssyn somomfattar alla och som bättre tar hänsyn till de ändliganaturresurserna.Strategi för lägre boendekostnaderDet alltmer överskuggande problemet påbostadsmarknaden är de kraftigt ökandeboendekostnaderna. harboendekostnaderna ökat med i genomsnitt 40 procent.Samma procentuella ökning beräknas för år 1990 och 1991.En stor del av dessa boendekostnadsökningar är beroendeav politiskt fattade beslut av riksdag och regering. Det är enfelaktig och mycket olycklig politik som skapar storaproblem inte enbart på bostadsmarknaden utan också fördet samlade folkhushållet som för den enskilde.De kraftigt stegrade boendekostnaderna leder till attalltfler inte förmår att bära kostnaderna för boendet. Alltfler människor blir bidragsberoende. Bostadsstödet växeroch skapar svåra statsfinansiella problem. Den nödvändiganybyggnationen avstannar när nya dyra bostäder ställstomma för att människor inte har råd att bo i dem.Valfriheten inskränks. Denekonomiska grundtryggheten äventyras och den socialautslagningen ökar. De bostadssociala målen förfelas.Den kraftiga kostnadsexplosionen på bostadssektornhar lett fram till en unik situation på svenskbostadsmarknad. som bostadsbristen är stor ställsalltfler bostäder tomma därför att ingen har råd att bo idem. Det undergräver huvudmålet med bostadspolitikenatt bereda alla tillgång till sunda, rymliga, välplanerade ochändamålsenligt utrustade bostäder till rimlig kostnad.Samtidigt som alltfler på grund av de höga kostnadernatvingas byta ner sig till mindre och billigare bostäder ställsde nybyggda välutrustade och mest ändamålsenligabostäderna tomma.Den omedelbara och angelägnaste uppgiften är därföratt få bukt med kostnadsproblemen i boendet. Mot denbakgrunden har i en särskild partimotion,åtgärder för lägre boendekostnader, redovisat en strategiför hur boendekostnaderna skall sänkas. De yrkanden sominte direkt framställs i partimotionen framställs i dennamotion.De förslag vi framför i partimotionen för attåstadkomma lägre boendekostnader har följandeinriktning.En strategi för lägre boendekostnader måste därförinnefatta följande:Politik för decentralisering, lägreränta och stabilt penningvärde,Stabilare regler påbostadsmarknaden,Lägre beskattning av boende,Nyoch förenklad bostadsfinansiering,Ökad konkurrens ochmångfald,Åtgärder för ökad marktillgång,Ökatenskilt ägande och sparande,Stimulanser förmiljövänligare och effektivare energianvändning.Centerns bostadspolitiska inriktning i övrigtUtöver den ovan angivna inriktningen avbostadspolitiken föreslår vi i denna och andrakommittémotioner följande:Ett stimulansbidrag på för varje hyreslägenhet som byggs på landsbygdenoch i småorter. Den satsning med som vi förordarger ett tillskott på 1 000 nya lägenheter utöver den ordinariebostadsproduktionen,En sänkning av den garanteraderäntan vid ombyggnad så att samma ekonomiskaförutsättningar skall gälla vid ombyggnad som nybyggnad, iområden med vikande nybyggnadsbehov,Bättreboendemiljö och ett ekologisk byggande,Ökadinriktning mot ekologiskt anpassat byggande ochboende,Planering för mera fullständiga och livskraftigalokalsamhällen. Det gäller inte minst i glesbygden och istorstädernas förortsmiljöer,VDN-märkning av bostäderoch boendemiljöer,Införande av en boendemiljölag,Ett saneringsprogram mot radon i bostäder,Åtgärder förökat hyresgästinflytande och rättstrygghet förhyresgäster,av den kooperativahyresrätten,Åtgärder för att främja tillkomsten avodlings- och kolonilotter,Åtgärder för en effektivarebostadsförmedlingsverksamhet,Ökat inflytande försmåhusägare i s.k. storkvarter ochLikvärdigaförutsättningar för alla bostadsorganisationer ibostadslagstiftningen.Vissa plan- och byggfrågorSambandet mellan energianvändning i bostäder ochmiljöföroreningar orsakade t ex av förbränning är påtagligt. En avveckling avkärnkraften ställer krav på en effektiv energianvändning.Det kräver i sin tur en inriktning mot mera resursbevarandebyggnadsteknik och att själva boendet anpassas till detekologiska systemet. Effektivare och mera miljövänliga sättatt ta hand om avfallet måste introduceras och utvecklas.Boverket har lämnat förslag till regler förkällsortering av sopor. Det är angeläget att regeringenvidtar åtgärder med anledning av förslagen så att en meraresursbevarande hantering kan påbörjas.TomträttsinstitutetFöredraganden meddelar vidare att utredningen omtomträttsavgälder har avgett sitt betänkande. Vi anser atttomträttsinstitutet skall avvecklas. Ägarformernabeträffande själva fastigheten och den mark fastigheten ärbelägen på skall vara samma. Några nya tomträtter bör intekomma till. Kommunerna bör vidare överväga att erbjudade som bor i småhus med tomträtt att få friköpa sintomt.Fysisk planering och byggandeBoendet tar stora områden av mark i anspråk och krävermycket av energi och naturresurser i övrigt. Den framtidabebyggelseplaneringen måste därför inriktas mot ett meraresurshushållande samhälle. Boende, utbildning, arbeteoch service måste planeras i nära samverkan med vartannati allsidigt sammansatta lokalsamhällen.Störst behov av att komplettera planeringen så att merafullständiga och livskraftiga samhällen skapas finns i denutpräglade glesbygden och i storstädernas förortsmiljöer.Centern har krävt att en systematiskanvändning av miljökonsekvensbeskrivningar sombeslutsunderlag i samhällsplaneringen skall komma tillstånd för att skapa ett bättre miljöanpassat boende ochbyggande. I budgetpropositionen anför nubostadsministern att bostadsverket i samverkan mednaturvårdsverket lämnat en redovisning till regeringen förhur sådana förutsättningar skall kunna skapas. De tvåverken föreslår att kompletteras medregler om miljökonsekvensbeskrivningar.Rapporten har överlämnats till miljödepartementet.Utredningen har remissbehandlats. Frågan övervägs nu iregeringen i samband med arbetet med den till februariplanerade miljöpropositionen.Från sida hälsar vi med tillfredsställelse attfrågan nu närmar sig en lösning. Vi förutsätter att förslagmed den inriktning som angetts i rapporten kommer imiljöpropositionen.Ändringar i Plan- och bygglagenI syfte att få en mera samlad syn på markresurserna ochden fysiska miljön i landet har en sammanhållen lagstiftningför planering av bebyggelsen och för hushållningen medmark och vatten tillkommit. har aktivt medverkati den processen. Ytterligare stärkt lagskydd i första hand förnaturresurserna är nödvändigt. Förslag om ändringar iPlan- och bygglagen avses nu föreläggas undervåren. Vi förutsätter att förslagen går i linje med vad somovan anförs.ByggfrågorRiksdagen har bl a på förslag från efterenhällig tillstyrkan i bostadsutskottet hemställt hosregeringen om förslag från regeringen på åtgärder motsjuka hus och dålig inomhusmiljö. Arbetet skulle skeskyndsamt och förslag till åtgärder skulle lämnas riksdagenefter hand.Föredraganden anför att den tillsatta arbetsgruppen förfrågor som rör sjuka hus redovisade sitt förslag tillregeringen . Betänkandet harremissbehandlats men något förslag har ännu intepresenterats för . En proposition ipropositionsförteckningen angiven som ''Ansvar ibyggandet'' aviseras till våren.Vi vill framhålla att ett åtgärdsförslag med denheltäckning på detta område som angavs i riksdagsbeslutetär ytterst angelägen. Någon del kan inte uteslutas i kampenför att åstadkomma en bättre inomhusmiljö och kommabort från problemen med de sjuka husen.BostadsmarknadenEfter en allvarlig eftersläpning under större delen av 80-talet har bostadsbyggandet nu nått den nivå som det hadevid regeringsskiftet . En viktig uppgift nu är att kommatillrätta med den bostadskris som hotar en fortsattnyproduktion av bostäder.Genom skattereformens effekter på boendet, införandeav räntelånesystemet och en allmän nedgång ikonjunkturen kan en kraftig nedgång av bostadsbyggandetnu befaras. Det är emellertid olyckligt. finns etteftersatt behov av bostäder. En kraftig nedgång avnybyggnationen av bostäder kan också orsaka en nedgångi byggnadsverksamheten som medför omställningsproblemoch ökade kostnader längre fram i tiden.Centern har vid åtskilliga tillfällen varnat för de snabbakasten mellan bostadsbrist och ett ökat antal tommalägenheter. Även föredraganden har tagit fasta på detta.I budgetpropositionen (prop. 90/91:100, bil 13) framhålls nuockså detta och föredraganden säger att ett arbete harigångsatts i departementet för att finna lämpliga åtgärderför att möta denna typ av negativa konsekvenser.Vi noterar denna förändrade hållning från regeringenmed tillfredsställelse även om den inte är tillräcklig för attlösa det problem som åsyftas. Så sent som den 30/11 1990hävdade bostadsministern i en interpellationsdebatt iriksdagen att några åtgärder inte behövde vidtagas för attmöta en snabb nedgång i nyproduktionen. Enligt våruppfattning finns inte tid för väntan och funderingar. Enlångsiktig och konsekvent bostadspolitik för att undvikatvära kast i byggnadsverksamheten kräver omedelbaraåtgärder.Bostadsbyggandet måste fortfarande ligga på en högnivå. I rådande ekonomiska situation är det emellertidviktigt att planera så att det inte byggs för många och alltfördyra bostäder. Det framtida nybyggnadsbehovet måstebedömas såväl utifrån vad samhällsekonomin tillåter närdet gäller finansieringsfrågor och bostadspolitiskt stöd somutifrån standard och volym på befintlig bostadsstock.I bedömningen av hur hög bostadsproduktionen skallvara bör man också ta hänsyn till bostadsproduktionenunder ett längre perspektiv. av dagenslägenhetsbestånd på 4 miljoner bostäder har tillkommitunder . Med en produktionsnivå på 50 000nya bostäder omsätts det totala bostadsbeståndetunder en 80-årsperiod.Totalt sett borde det ha nått balans mellantillgång och efterfrågan av bostäder. Det totala antalethushåll uppgår till 3,8 miljoner att jämföra med dessa 4miljoner befintliga bostäder. Problemet är att dessabostäder inte finns där efterfrågan finns. Det bevisarden regionala obalans som påtalat.Att upprätthålla ett högt bostadsbyggande genom attstyra människor till redan överbefolkade områden samtidigtsom bostäder ställs outnyttjade i andra delar av landet ärsamhällsekonomiskt oförsvarligt. Det är dessutominhumant. De som tvingas flytta drabbas värst.Samtidigt som en viss sänkning av nybyggnadstakten nuär motiverad måste åtgärder i större utsträckning inriktasmot att anpassa efterfrågan till det bostadsbestånd somredan finns.De bostadspolitiska åtgärderna måste inriktaspå att förhindra ensidighet och segregation. Mångfald ochvariation skall eftersträvas. Antalet färdigställda småhus äroroväckande liten i förhållande till antalet färdigställdaflerbostadshus. Det måste återigen göras möjligt för de somså önskar att få bo i eget hus om valfriheten i boendet skallkunna upprätthållas. Fler skall kunna få äga sin bostad ochsitt småhus.För att öka valfriheten och bevara en allsidigbebyggelsestruktur och levande bygder i hela vårt landmåste nyproduktionen av bostäder också inriktas på atthyresbostäder byggs på landsbygden och i de små orterna.Skattereformen och boendetSkattereformens finansiering innebär attboendebeskattningen ökas mycket kraftigt. Över entredjedel av omläggningen finansieras över boendesektorn.En hög indirekt beskattning av nödvändiga nyttigheter kanomöjligt genomföras med bibehållen rättvis fördelning.Följden blir som det i detta fall nu visat sig kraftigt höjdabidrag som följd av ökade skatter.Från sida kan vi inte acceptera en finansieringav skattereformen som medför att de sociala målen ibostadspolitiken eftersätts och leder till ett ökat behov avtransfereringar. Skall en skattereform kunna genomförasmed rättvis fördelning och grundtrygghet i boendet för alla,måste boendet betraktas som en nödvändig nyttighet ochbeskattas med återhållsamhet.De kostnadsökningar som redovisas ibudgetpropositionen överstiger vida de tidigare avregeringen och bostadsministern angivna värdena. Den 29januari 1990 angav bostadsministern ökningarna vara istorleksordningen . De nu redovisadeboendekostnadsökningarna uppgår till ungefär det dubbla.Det visar att regeringen underskattat kostnadsökningarnaför boendet. Det är motiv nog för att ompröva den kraftigabelastningen på boendet av skattereformens finansiering.I partimotionen om boendekostnaderna har vi merautförligt redovisat vår syn på skattereformen och boendet.I samma motion har vi föreslagit de skattelättnader som vianser nödvändiga för att klara de bostadssociala målen.Ny bostadsfinansiering -- LänsbostadsnämndernaUnder rubriken ny bostadsfinansiering anförbostadsministern vidare att regeringen beslutat om enöversyn av länsbostadsnämndernas organisation och enöversyn med syfte att förenkla den administrativaprövningen av det statliga stödet i det nya systemet. Dessaförslag borde rimligen presenterats i samband med att detnya systemet utformades.Enligt det förslag som redovisar sker en kraftigförenkling av den bostadsbyråkratiska administrationen.Vårt förslag innebär bl a att länsbostadsnämndernaavskaffas.Omfattningen av bostadslångivningen m mBygg fler smålägenheter på landsbygdenFör att ge ungdomen en chans att bo kvar i hembygdenoch stimulera till att hålla landsbygden levande föreslår viatt ett stimulansbidrag inrättas som uppgår till per påbörjad hyreslägenhet under budgetåret.Bidraget skall utgå till byggnation endast på landsbygdenoch i orter som har ett invånarantal som understiger 300.Det innebär att det för varje hyreslägenhet som byggs iorter med mindre än 300 invånare utgår en ekonomiskstimulans på /lägenhet. Hyran för en nyproducerad lägenhet på60 m2 kan i initialskedet då sänkas med ungefär 150kr i jämförelse med dagens hyresnivå inyproduktionen.Målsättningen skall vara att minst 1 000 nyasmålägenheter på detta sätt skall stimuleras fram med ovanangivna förutsättningar för att skapa hyresalternativ. Förändamålet anvisar vi 50 milj. kr.Överlåtelse av allmännyttigt ägda bostadshusDe allmännyttiga bostadsföretagen är betydelsefulla isamhällets strävan att tillgodose det totala bostadsbehovetoch allas rätt till en bra bostad till en rimlig kostnad. De ägsoch drivs utan vinstsyfte. Genom bruksvärdesprincipen blirallmännyttan normerande för hyressättningen på den lokalahyresmarknaden. Hyrorna fastställs eftersjälvkostnadsprincipen. De allmännyttiga företagen blirhärigenom ett verksamt medel för att upprätthålla desociala målen i bostadspolitiken.Hösten 1987 fattade beslut (prop.1986/87:168, BoU 1987/88:3) om att räntebidrag förbostadslån inte längre skall utgå till fastighet som förvärvasfrån allmännyttan. Det innebar i praktiken stopp för ettallmännyttigt företag att avyttra nyare fastigheter. Beslutethade som motiv att slå vakt om de allmännyttigabostadsföretagen. I praktiken blev effekten tvärtom. Detkom och kommer att hämma allmännyttans utveckling ochförnyelse.För att förnya bostadsbeståndet och utveckla nyabostäder måste allmännyttan såväl som andrafastighetsägare kunna avyttra fastigheter för att få losskapital till förnyelse. Detta förhindras med den låneregelsom nu finns.Denna låneregel är även olycklig ur den enskildessynpunkt. Allmännyttans hyresgäster bör också gesmöjligheten att få äga sin bostad. Det omöjliggörs mednuvarande regler. Det diskriminerar allmännyttanshyresgäster på ett olyckligt sätt. Vi föreslår därför att dennaregel upphävs.Markvillkoret vid bostadslån för vissa egnahemDen upphörde undantaget från markvillkoreti fråga om småhus som bebos av lånesökande att gälla. Detvar ett olyckligt beslut. Det har försvårat en förutseendeplanering av bostadsbyggandet. Risken är uppenbar att detockså kommer att störa den mycket angelägna uppgiften attlösa bostadsbristen.Markvillkoret som i princip innebär att bostadslånendast lämnas om kommunen förmedlat den mark på vilkenbyggnadsföretaget skall genomföras, har numera spelat utsin roll. Reglerna om markvillkoret leder till ökadbyråkrati, krångel och därmed förseningar av byggnationenoch skapar brist på tomter. Därmed får markvillkoret enkostnadsdrivande effekt i stället för att man med dess hjälpkan hålla kostnaderna nere. Vi föreslår därför attmarkvillkoret slopas helt fr o m den 1 juli 1991.Vissa lån till bostadsbyggandeFrån anslaget B 3 betalas hyresförlustgarantilån ochräntebärande förbättringslån.Hyresförlustgarantilån kan lämnas för hyresförluster ihyres- och bostadsrättshus som påbörjades under åren1982--1985. Lån lämnas med ett belopp som motsvararhögst av hyresförlusterna av högst tre årefter husets färdigställande. Eftersom rätten till ersättningför hyresbostad enligt denna låneform gått ut föreslårBoverket i sin anslagsframställning att den avvecklas.Föredraganden avstyrker emellertid förslag ochmenar att lånen skall finnas kvar ytterligare ett år.Vi anser i likhet med att lånen kan avvecklas.Det innebär en besparing i förhållande till regeringensförslag med .Räntebidrag m mSkapa likställighet mellanombyggnad och nybyggnationInte minst för att hålla kostnaderna på en rimlig nivåmåste de bostadspolitiska åtgärderna inriktas mot att skapastabilitet på bostadsmarknaden. Planeringen måste varaförutseende och ske med stor framförhållning.En klok åtgärd är att redan nu planera för denombyggnadsverksamhet som skall ersätta en vikandenyproduktion. Det bör ske genom att den garanteraderäntan för ombyggnadsprojekt sänks och fastställs lika mednybyggnadslåneräntan. Den ökning av statens kostnaderför räntebidrag för ombyggnad som följer av en sådanåtgärd uppvägs av den besparing som erhålles genom enmotsvarande minskning av nybyggnadstakten.Övergången till i princip lika räntebidragsvillkor frånstaten vid ombyggnad som vid nybyggnad får därmed såvälen sysselsättningspolitisk som regionalpolitisk positiveffekt. Den blir därmed också en verksam bostadspolitiskåtgärd för att hålla nere byggkostnaderna och få ut flerkvalitativt goda bostäder i förhållande till investerat kapital.Den garanterade räntesatsen för avlånetiden varierar, beroende på låntagarkategori, mellan3,för nybyggnadslån och mellan 5,25 för ombyggnadslån med vissa undantag därräntesatsen för nybyggnad gäller. Vi föreslår att riksdagenbeslutar att fastställa den garanterade räntan det första åretför ombyggnadslån till samma nivå som för nybyggnad, dvstill beroende på låntagarkategori.Den nya räntan för ombyggnad skall gälla från den 1 juli1991.Förenkla genom att avskaffa vissa särskildastödformerUnder rubriken räntebidrag m.m. avhandlas förutomräntebidrag för ny- och ombyggnad också en rad andrastödformer som räntebidrag för vissa underhålls- ochreparationsåtgärder det s k RBF-stödet, förvärvslån, ungdomsbostadsstödet,nybyggnadsbidrag, bidrag till bostadskostnad efterombyggnad, statsbidrag till hyresrabatter och ersättning förförvaltningsförluster.Den statliga bostadsstödsformen bör vara så enkel ochenhetlig som möjligt. Det finns av det skälet och av en radandra skäl anledning att noga pröva om varje stödform ärberättigad och fyller rätt funktion. En del av dessa stöd kananvändas för betydligt offensivare insatser påbostadssektorn.Mot den bakgrunden föreslår vi att räntebidrag förunderhålls- och reparationsåtgärder, det s k RBF-stödet,avvecklas. Denna avveckling bör inledas med att ingen nyårgång tillförs stödet. Vi föreslår att stödet avvecklas från 1april 1991. Det innebär en besparing för en årgång somanges i propositionen med 115 miljoner kr.Likaså föreslår vi att nybyggnadsbidragen,hyresrabatterna, ersättningen för förvaltningsförluster, dens k paragraf 33-ersättningen och bidraget tillbostadskostnad efter ombyggnad, kvarboendegarantinavskaffas från . Förslaget innebär en besparing iförhållande till regeringens förslag med de delsummor somanges i propositionen om tillsammans 250 miljoner kr.Förenklat och effektiviserat stöd till ungdomars boendeDetta stöd, som är ett bidragsstöd, lämnas till vissakommuner för att öka utbudet av bostäder för ungdomar.Bidrag uppgår till för varje lägenhet somförmedlas till ungdomar av kommuner eller av kommunerutsett organ. Regeringens ungdomsbostadsstöd är krångligtoch byråkratiskt.Av reglerna framgår att stödet inte utgår till allakommuner. Många kommuner avstår från att söka bidrageteftersom det är förenat med en stor administrativ insats somtar bort mycket av effekten i stödet. Vi anser att stödet istället bör gå direkt till ungdomarna i form av ett förstärktungdomsbostadsbidrag.Med pengar i hand och den effektivisering avbostadsförmedlingsverksamheten som vi i annatsammanhang föreslår blir det en enklare, effektivare formav stöd som ger ungdomarna större handlingsfrihet, ökadvalfrihet och möjligheter till att ta egna initiativ. Viåterkommer närmare till vårt förslag till förstärkt stöd tillungdomars boende under rubriken bostadsbidrag.Anslagsmässigt innebär det att den besparing på 25 miljonerunder B 4 som blir konsekvensen av vårt förslag överförs till B 7 Bostadsbidrag m.m.Vintertillägget kvarRegeringen föreslår i budgetpropositionen attvintertillägget skall slopas i samband med beräkning avlåneunderlag och pantvärde för bostadslån utan att annankompensation för byggande införes. Ävenföregående budgetår föreslog regeringen att vintertilläggetskulle slopas.