mot · GE02N46 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Öländska framtidsfrågorNågot om propositionenTillväxtpropositionen grundar sig på antagandenom ekonomisk och industriell tillväxt som finns under ettavsnitt om dimensionering av landets högskolor. Där kan viläsa att den skall styras av en politik, som innebär att denekonomiska tillväxten skall vara och den industriella (propositionen sidan 48).Detta innebär att bruttonationalprodukten skall öka och industriproduktionen . Detta är sensationellt höga tal.De föreslagna ökningarna i ekonomisk och industrielltillväxt ligger på den dubbla respektive fyrdubbla mot vadsom har uppmätts för hela 1980-talet.Det finns all anledning att hysa allvarliga tvivel påverklighetsbakgrunden för de antaganden, som styrregeringens politik. I statsverkspropositionen finns ingaspår av denna ''utvecklingsoptimism''. Den finns däremotmanifesterad i de viktiga propositionerna om miljö- ochenergipolitiken. I den senare talar regeringen om viljan atthålla låga energipriser för att främja ekonomisk tillväxt. Avrädsla för att den ekonomiska tillväxten skulle kunnahämmas innehåller inte miljöpropositionen de väsentligaförslagen om miljö- och utsläppsskatter, som skulle hahjälpt oss att komma tillrätta med många allvarligamiljöproblem.Vi vet av erfarenhet att ständigt ökad ekonomisk tillväxtleder till miljöförstöring, därför att dagensindustrisamhällen oavsett ekonomiskt system arbetar medlinjära industriprocesser. Det går en nära nog rak linje frångruvan till avfallshögen. Eftersom vi vet att ingentingförsvinner utan att allting sprider sig innebär stora uttag avnaturresurser att vi förgiftar vår omvärld. Inom EG har mangjort studier av den ekonomiska tillväxtens miljöeffekter.En av EG kommissionen tillsatt grupp har avgivit enrapport: Task Force Report on The Environment and TheInternal Market, som visar att ökad ekonomisk tillväxt ökarmiljöfarliga utsläpp.Oavsett vilken ekonomisk tillväxt som regeringenarbetar för kommer den att leda till ökade koldioxidutsläpp.Växthuseffekten kommer att förvärras.Den ekonomiska tillväxten BNP är ett mått på hursnabbt vi förpassar material från gruvan till avfallshögen. Juhögre BNP-ökningstakt i en linjär produktionsprocess,desto snabbare är ökningen i miljöförstöringen.Vi ser nu i tillväxtpropositionen att regeringen vill ökatakten i miljöförstöringen. Det finns inga tecken påbesinning -- utom vissa ordalydelser -- som tyder på att denhar tagit till sig det omfattande materialet ommiljöförstöringen och dess orsaker. Tillväxtpropositionenär med andra ord en bankruttförklaring. Att medvetet styrai riktning mot mer förgiftning och utarmning av biosfären ären intellektuell och känslomässig katastrof.Det normala för allt levande är att använda sig avkunskaper, ärvda eller förvärvade, för att säkra överlevnadför framtiden. Regeringen beträder medvetet den motsattavägen.Öland i regeringens förslag och beslutEn strypande jordbrukspolitikÖland är en jordbruksö. Få delar av landet har en så stordel av befolkningen som är beroende av jordbruk i olikaformer. Den beslutade jordbruksreformen har sommål att minska den odlade arealen med 500 000 hektar.Jordbruket skall koncentreras till de bördiga slättbygdernapå fastlandet. Moderna miljöstörande odlingsmetoder gesföreträde. Kulturlandskapen, som har formats avgenerationers arbete i samklang med de naturligaförutsättningarna, offras på den kortsiktiga ekonominsaltare. Nålpengar () kommer att satsas på att räddavissa klenoder i landskapet. Viktiga kulturbygder kommeratt med denna politik att utarmas och växa igen. Det råderinget tvivel om att kommer att drabbas hårt av dennya politiken och då kommer dessutom en viktig del av denattraktionskraft som ön har utövat att försvinna.Det döende havet, som en gång var fullt av livÖstersjön dör på grund av utsläpp av kväve och av gifterfrån de länder som omger innanhavet. Genomförandet avplanerna på bygget av en bro över kommer attförvärra situationen för i och med att inflödena avsalt och syrerikt vatten kommer att strypas. ansesvara ett av de mest förorenade innanhaven. Med sittbräckvatten är det mycket känsligt för störningar.Östersjöns prekära läge gör det svårt att tro på ett bra fiskeför öländska och andra fiskare . Läget bliringalunda bättre av att regeringen har lämnat tillstånd tilloljeletning utanför . Fynd av olja kommer att ledatill att oljan tas upp och kommer att leda till omfattandeskador på havsmiljön och stränderna. Regeringen ochriksdagen har heller velat lyssna på förslag att begränsastorlekarna på oljetankfartyg och att kräva att de skall hadubbla bottnar. Därför finns det betydande risker förallvarliga oljeutsläpp i samband med olyckor. Ett frisktÖstersjön skulle kunna vara en viktig del i ett utvecklatnäringsliv på Öland.Regeringen måste ta problem på allvar ochlämna konventionstexter och löften bakom sig och gå tillhandling.Ett antal lämpliga steg för att hjälpa är att:1. Avstå från att bygga bro över 2. Stoppa alla regeringstillstånd att leta olja utanförGotland 3. Förbjuda varje form av oljeutvinning på svensktvatten i 4. Verka för att inget av länderna runt letarefter eller utvinner olja i 5. Regeringen begränsar storlekarna på deoljetankfartyg som går på svenskt vatten i 6. Regeringen verkar för att alla länder runt Östersjönbegränsar storlekarna på de oljetankfartyg som går påÖstersjön 7. Regeringen beslutar att alla oljetankfartyg som går påsvenskt vatten skall ha dubbla bottnar 8. Regeringen verkar för överenselser att allaoljetankfartyg på skall ha dubbla bottnar 9. Regeringen beslutar att alla sjögående fartyg påsvenskt vatten endast får använda bunkerolja med lågsvavelhalt 10. Regeringen verkar för att alla fartyg som går påÖstersjön endast får använda bunkerolja med lågsvavelhalt.Den ansträngda kommunala ekonominKommunalekonomiskt har och kommer att få detsvårt på grund av det kommunala skattestoppet somsocialdemokrater och folkpartister drev igenom i riksdagenvåren 1990. lägger regering och riksdag påkommunerna alltfler arbetsuppgifter. Det skedda är ettallvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen och står istrid med grundlagen.Det går tyvärr att teckna en mycket dyster bild avÖlands framtid i skenet av de förslag och beslut somfinns.Av alla de åtgärder som har föreslagits och beslutats kanvi bara dra den slutsatsen att regeringen aktivt arbetar förför skall isoleras från fastlandet. Det måste leda tillatt ön sakta med säkert kommer att avfolkas eller bli enförort till . Den av regeringen eftersträvadetillväxten skall enbart komma på fastlandetsbefolkningstäta områden.Har en framtid?Svaret på denna fråga är och måste entydigt vara ja. Detär är inte länge sedan regeringen stöttade ett projekt, somkallades ''Hela skall leva''. Det förpliktigar,eftersom är en del av Sverige.Skapa förutsättningar för utvecklingJordbruket är och måste vara en av öns grundpelare.Därför måste jordbrukspolitiken inriktas så att detfortfarande kan vara så. de grönasjordbrukspolitik leder till att jordbruk på främjas.Genom att lägga höga avgifter på konstgödsel och kemiskabekämpningsmedel erhålls pengar till en arealersättning påi genomsnitt per hektar och år.Ett arealbaserat inkomststöd ger lantbrukarna störremöjligheter att själva välja hur de vill göra förändringar i sinproduktion i samband med den interna avregleringen. Detkan t.ex. användas för en övergång till ekologiskt lantbruk.Miljöpartiet föreslår därför ett högre inkomststöd än detriksdagen beslutade om . Stödet bör betalas utunder en femårsperiod.Stöd i kronor och hektarInkomststödetArealer i genomsnittSumma1991/921 3001 0002 3001992/939001 0001 9001993/947001 0001 7001994/955001 0001 5001995/965001 0001 500Eftersom förslag med miljöavgifter som isin helhet återförs till lantbrukarna inte kan varagenomförda till /92 föreslår vi ändå att ettbidrag betalas ut för mark som inte används för produktionav prisreglerade grödor för att undvika enkraftig överproduktion. Bidraget bör vara lika stort somden del av omställningsstödet som avskrivs 1991/92, dvs. 1/5av det genomsnittliga beloppet per ha . Arealersättningen fortsätter bortom de fem åren.Vi har i ett besvärande skattesystem sommissgynnar mänskligt arbete och befordrar högenergianvändning. Det måste ske en skatteväxling såatt skatten på arbete minskar och skatten på energi ökar.Denna skatteväxling är en väsentlig del av degrönas politik. För del innebär detta attarbetsgivaravgifterna sänks från och med och enheter från och med Det innebär attlönekostnaderna säntsvarande procenttal för alla somverkar där, också de inom den offentliga sektorn. På dettasätt kan verksamheter som kräver mänskligt arbete görasrejält billigurrensförmågan för det öländska näringslivetoch jordbruket ökar. En aktiv, grön jordbrukspolitik,kombinerad med sänkta arbetsgivaravgifter, lägger grundenför ett väl fungerande jordbruk på Öland.Momsen på basmatenMiljöpartiet de gröna kräver att momsen på basmatslopas och att skattebortfallet kompenseras med en höjningav den allmänna momsen med ca 2 %.Basmat som bör stödjas med slopadmoms är enligt de gröna:Mjölkprodukter,smör, grädde och ost.Produkter av nöt, får och lammsamt get och vilt.Fisk.Säd och sädesprodukter somgryn, mjöl, flingor, matbröd, knäckebröd och skorpor.Potatis och rotfrukter samt grönsaker.Frukt och bär,svamp och konserver av dessa samt honung.Till basmat som de gröna inte vill stödjaräknas ägg, griskött, broiler, socker och margarin samtsmör- och margarinblandningar.Först när våra krav på djurvänlighet i djurhållningen äruppfyllda kan undantagen för griskött, ägg och broilerhävas.När oljeväxtodlingen har lagts om och användningen avjordbruksgifter har upphört kan undantaget för margarintas bort.Miljöpartiet de gröna vill dessutom medvetet gynnajordbruk med nötkreatur framför dem medsvinuppfödning. Nötkreatur passar väl in i deodlingssystem, som partiet vill att det svenska jordbruket istor utsträckning skall anpassas till.Öland har ett unikt läge i . De öländskajordarna är i god kondition. Vi vet att våra grannländer hardet svårt med stor miljöförödelse och dåligt fungerandejordbruk. Bristen på ren mat är mycket stor. Det betyderatt ett utvecklat jordbruk på måste ha mycket godaförutsättningar att leverera rena livsmedel.Sänkta arbetsgivaravgifter och slopad moms påbasmaten gynnar jordbruket och förädlingsindustrin.Mörbylånga SockerbrukSockerbruket är av stor betydelse för det öländskanäringslivet. Orsaken till att bruket är hotat ligger i denjordbrukspolitik som fastställde i juni 1990.Politiken kommer att leda till en nedläggning av mindrejordbruk och sammanslagningar så att vi får storaindustrijordbruk där all modern odlingsteknik medkemikalier och annat kommer att användas i stor skala. Vikommer att få en marknadsekonomisk kolchosbildning. Idenna omdaning kommer det öländska jordbruket att tastryk. Därför vill man inte ha problem med sockerbrukenoch vill lägga ner dem på och på Gotland.Regeringens förslag att lägga ner Mörbylångasockerbruk inom två är oacceptabelt.En förändring av dettaslag måste föregås av konsekvensbeskrivningar. De saknas.Det måste få ta betydligt så att alternativ kanutvecklas.Det måste tillsättas arbetsgrupper saom kan ta framförslag till alternativa odlingar och sysslesättningar somklarar odlingslandskapet om sockerbruket ändå skulleläggas ner.Regeringen måste överväga att häva Sockerbolagetsmonopol. Det finns all anledning att befara att monopolethar inneburit att alternativ till sockerbetsodlingen harbromsats. Liksom verksamheter som är knutna tillförädlingen av sockerbetor.En fortsatt odling av sockerbetor måste inriktasså att odlingen blir ekologiskt acceptabel, dvs medminskande och till slut upphörande användning avkonstgödsel och kemiska bekämpningsmedel.Kulturlandskapet och nedläöggningen av sockerbruketVi vill passa på att instämma i skrivelsen 300-6423-90 Naav från tilljordbruksdepartementet angående konsekvenserna av ennedläggning av sockerbruken på och Öland.Härbetonas det nödvändigheten av ordentligamiljökonsekvensbeskrivningar före beslut.Naturvårdsverket lyfter särskilt fram konsekvenserna förodlingslandskapets natur- och kulturmiljövärden. Redanföre beslut om nedläggning av sockerbetsodlingen hotaskulturlandskapet av den nya jolitiken. Betodlingen har storbetydelse för relativt många djurhållande gårdar påGotland och , antingen genom att även sådana gårdarodlar betor eller genom att dessa gårdar får tillgång tillrelativt billigt och näringsrikt tillskottsfoder frånsockerbruken. Om betesodlingen upphör betyder detta attytterligare arealer av bland annat betesmarker inte längrekommer att hävdas. En sådan utveckling skulle vara mycketallvarlig för naturvården.En fortsatt odling av sockerbetor måste inriktasså att odlingen blir ekologiskt acceptabel, dvs medminskande och till slut upphörande användning avkonstgödsel och kemiska bekämpningsmedel.Förslaget att sänka arbetsgivaravgifterna med 3procentenheter från och med och med 4procentenheter från ochmed och den avmiljöpartiet de gröna föreslagna inriktningen avjordbrukspolitiken gynnar odling på och då ocksåsockerbetsodlingen och förädlingen av sockerbetor.TurismenTurismen är en viktig del av den öländska ekonomin ochbör förbli det. unika natur har så mycket att gemänniskor från mindre lyckligt lottade delar av landet.Bland annat därför vill mljöpartiet de gröna att momsen påsjö- och landbaserad kollektivtrafik skall slopas och attturistmomsen skall återgå till den gamla storleken.Härigenom uppnås stora kostnadssänkningar för turisternaoch lägger vi därtill de sänkta arbetsgivaravgifterna blirsänkningarna än större. Nedläggningen av sockerbruket iMörbylånga kommer att långsiktigt påverka turismennegativt på grund av den landskapsförstörelse som kommeratt ske.Industriell utvecklingDen stora snedbelastningen i öns näringsliv kankortsiktigt uppfattas som mycket negativ. är lägetså alarmerande att det nu krävs samordnade åtgärder för attbryta låsningarna. Då framstår dagens problem i stället somframtidens möjligheter. Samordnade åtgärder innebär attkommuner måste samarbeta om hur en branäringslivsstruktur kan se ut. Göra en gemensam plan ochsedan med tillgängliga medel och resurser verka för att denkan genomföras. Härigenom skapar man förutsättningar fören utveckling. Politiker skall inte starta och driva industrieroch verksamheter.Ytterligare förutsättningar för en god utveckling är attsätta upp mål för en framtida näringsutveckling. Sådanaviktiga mål är att en framtida näringslivsstruktur klarar degränser som naturen sätter för utsläpp och att detillverkningar som kommer att finnas är effektiva och klararkonkurrens med goda varor som i sin tur är miljövänliga isin användning.En viktig utgångspunkt för ett omdaningsarbete kannaturligtvis det Baltiskt Ekologiskt Utvecklingscentrumet iVisby vara, som bör kunna påräknagrundutbildningsplatser inom högskoleutbildningen. Ettutvecklingscentrum som föreslås i annan motion medanledning av tillväxtpropositionen.SkattepolittikenAndra förutsättningar är en skattepolitik som gynnararbete framför energitunghet. de grönas politikmed sänkta arbetsgivaravgifter på från och med 1.1.92 och från och med 1.1.93 fyller dessa krav. Sänkningen avrestaurangmomsen och slopandet av momsen på land- ochsjöburen trafik underlättar en god utveckling i länet.Utred snedfördelad näringslivsstrukturDen sneda fördelningen inom näringslivet måstemedföra att regeringen tillsätter länsvisautvecklingsutredningar för alla län i intimt samarbete medlänsorgan. Därefter måste snabba åtgärder komma, ihuvudsak som generella metoder att stimulera utvecklingoch företagande. Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen för näringaratt arbetgivaravgiften och moms sänks,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvensanalyser för natur-och kulturmiljö för ett eventuellt beslut om nedläggning avsockerbruket i ;1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att en arbetsgruppmed statligt stöd för Sockerbruk och alternativodling tillsätts,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förlängd respittid förMörbylånga sockerbruk,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att slopa monopolet förSockerbolaget,1][att som sin mening ger regeringen till änna vadi motionen anförts om att avstå från att bygga bro överÖresund,2]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riskerna med oljeutvinningutanför och oljenedsmutsning av ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av länsvisagenomgångar av snedvridningar av näringslivsstrukturer,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att efter utredningarsnabbt sätta in generella stimulanser för att skapamöjligheter till en god utveckling.