mot · GE02Jo110 · 1991-03-11 00:00:00 — Underlag för en samladaktionsplan saknas inte, vi vill hänvisa till vårkommittémotion 1989/90:Jo716.Där redovisades bl.a. följande åtgärdsförslag:Införande av nya bullerkrav på fordon.Skärptabullerkrav på motorcyklar.Ett system för kontroll avfordon.Utveckling av däck, motorer ochvägbeläggningar.Effektivare fartkontroll.Stimulanserför ökad användning av elbilar.Tydliga och ambitiösakrav på tysta arbetsmiljöer.Mer ambitiösa krav påljudisolering av bostäder.Förstärkta insatser beträffandeutbildning och forskning.Överförande avföreskriftsansvaret i trafikbullerfrågor fråntrafiksäkerhetsverket till naturvårdsverket.Nu måste den av beställda aktionsplanen tasfram. En permanent samordningsgrupp med representanterför berörda myndigheter måste också tillsättas i syfte attfrämja kostnadseffektiva, samordnade och omedelbaraåtgärder mot buller. I den bör ingå bl.a. ,, arbetarskyddsstyrelsen,trafiksäkerhetsverket, kommunikationsverken, ,styrelsen för teknisk utveckling, byggforskningsrådet ochandra berörda forskningsråd och forskningsinstitutionersamt även arbetsmiljöfonden. Här bör också betonassambandet mellan yttre och inre miljö, främst arbets- ochbostadsmiljö.Forskning, teknisk utveckling och utbildning om bullerär av avgörande betydelse. De alltför fåakustikinstitutionerna vid de tekniska högskolorna bör gesen mer framträdande roll och ökade resurser. Mestkostnadseffektivt på är att dämpa buller redanpå konstruktionsbordet, inte att i efterhand bygga om ellermodifiera även om det kortsiktigt är nödvändigt. Förforskning, teknisk utveckling och utbildning i första handvid de befintliga institutionerna i , ochLund bör nu ställas till förfogande ett årligt anslag på 4milj.kr.Inom EG ställs mer omfattande krav påproduktredovisning än i . I EG:smaskinsäkerhetsdirektiv ingår sålunda krav påegenskapsredovisning av bl.a. buller. En nödvändig EG-anpassning innebär här högre miljökrav än de som nutillämpas i . Allmänt sett är det svårare men intenödvändigtvis dyrare att göra tysta tekniska konstruktionervarför anpassningen här ställer krav på en teknikutvecklingsom i sin tur underlättas av att teknisk utbildningkompletteras med inslag om akustik.Enligt propositionen s. 81--82 bedömer regeringen attden svenska trafikens miljöeffekter kommer att varaundanröjda . Uppenbarligen har då regeringenglömt bullret, något som lätt händer om man begränsar sigtill en sektor. Men hänsyn till bilarnas livslängd och nuöverblickbara åtgärder mot buller är vi inte likaoptimistiska. Vi anser att ytterligare insatser är nödvändigaför att reducera trafikbuller, bl.a. genom utveckling av däckoch vägbeläggningar, ökad användning av elbilar ochmiljöanpassning av bilförarnas beteende.Ljudisolering av bostäder är ett eftersatt område.Kraven är och anpassade till den tidens ljudkälloroch byggnadskonstruktioner. Både i befintlig bebyggelseoch vid nyproduktion måste kraven istället utgå från dagensbullerkällor och livsmönster. Byggnormerna måsteanpassas till högre externa störningsnivåer och lägre internabullernivåer. En bostads akustiska kvalitet bör redovisas påsamma sätt som andra självklara egenskaper.Bostadskonsumenter bör kunna välja bättre ljudisoleringpå samma sätt som man nu kan välja utrustningsstandard.Många människor är handikappade av överkänslighetför buller. De måste möta samma respekt somrörelsehindrade och allergiker, bl.a. genom möjlighet tillbostadsanpassningsstöd för att minska bullerstörningarna.Vad som här har anförts om buller i bostäder börriksdagen ge regeringen till känna.9. Utbildning för bättre miljöRegeringen har en hög ambition när det gäller attförstärka miljöundervisningen i ,gymnasieskola, vuxenutbildning och högskola. Ingentingsägs däremot i propositionen om förskolan, där behovet ärstort av miljöinriktad fortbildning och utveckling avmetoder och pedagogiska hjälpmedel. Även små barn ärstora resurser i kampen för en bättre miljö. Betydelsen avpedagogiska insatser för barn visas av det mycketframgångsrika arbete som utförs av ideella organisationer,t.ex. Miljöfrågorna bör vidare ges ökatutrymme i utbildning av barnomsorgspersonal.Särskilt angeläget är det, som framhålls av UHÄ, attförstärka miljöinslagen i teknisk, ekonomisk ochadministrativ utbildning samt lärarutbildning. Vi delar denuppfattningen och vill starkare än regeringen målinriktainsatser till dessa utbildningar eftersom de gör störst nyttadär. Miljöfrågorna bör på ett naturligt sätt komma in iannan högskoleutbildning utan att inkräkta på degrundläggande målen för denna. liberalerna villdärför att under åttonde huvudtiteln för tekniska yrken anvisar ett med 4 milj.kr.förhöjt anslag. Detta belopp bör av UHÄ fördelas på iförsta hand de tekniska högskolorna för särskilda, iverksamhetsplaner redovisade nya miljöinslag iutbildningen, vilka avspeglar de olika specialiteter somskolorna har. Som exempel på inriktning vill vi nämnaavfalls- och resurssnål teknologi, bullerbekämpning ochmiljömätteknik. Medel som inte förbrukas för avseddaändamål och vars användning inte redovisas iverksamhetsberättelse ska återgå. I sinaverksamhetsberättelser ska högskolorna också särskiltredovisa hur miljöfrågorna i övrigt förts in i utbildningenoch vilka belopp inom ordinarie budget som disponerats fördetta. På detta sätt menar vi att den tekniska utbildningenoch utvecklingen aktivare utnyttjas i framtidens miljövårdoch hushållning med naturresurser. På motsvarande sätt börredovisning ske av hur miljöfrågorna beaktas även i övrighögskoleutbildning. liberalernas syn på dessafrågor utvecklas ytterligare i en särskild kommittémotion.Information som styrmedel i miljöpolitiken har ett närasamband med utbildning. Information är ett ofta mycketkostnadseffektivt sätt att åstadkomma snabba förändringari attityd och beteende i miljöfrågor hos många människor.Ofta är det ideella organisationer som har tagit initiativ,t.ex. till kampanjer som Håll Naturen och . Regeringen avstår nästan helt från särskildainformationsåtgärder i sin miljöpolitik. För folkpartietliberalerna är det naturligt att se information som ettstyrmedel som kompletterar andra insatser i miljöpolitiken.För oss är det självklart att motiverade människor tar störreansvar för miljö än kommenderade människor. Vi villdärför aktualisera information i form av kampanjer förenergisparande, mjukare körsätt för bilförare, minskadkemikalieanvändning och tystare livsstil. bör avregeringen begära förslag beträffande information ochkampanjer som styrmedel i miljöpolitiken. Vi föreslårockså att 3 milj.kr. utöver regeringens förslag skall anslåstill ideella föreningars informationsverksamhet.10. Återställning av miljöskadade områdenFolkpartiet liberalerna föreslog att anslagentill kalkning för att åtgärda försurningsskador skulle höjas.Mot den bakgrunden tycker vi att regeringen handlar riktigtsom föreslår anslagsförstärkningar inom detta mycketangelägna område. Förslaget om sanering av miljöskadadeområden är också bra.Det totala behovet av kalkning är omfattande. Det gällerbåde omkalkning i och nykalkning i Norrland.Verksamheten behöver utvecklas successivt och utvärderaskontinuerligt. Utveckling av metoder är nödvändig både förkalkning av ytvatten i inland och för kalkning avskogsmark.För att kunna genomföra ett ambitiösare program änförslaget i propositionen föreslår vi att ytterligare 20 milj.kr.skall anslås. Ur den ramen kan också utgå medel föråtgärder mot försurade brunnar.Regeringen föreslår märkligt nog att naturvårdsverketskall spara 15 milj.kr. för viss forskning. De medlen användsbl.a. till utvärdering och utveckling av kunskaperna omkalkningens effekter. Vi anser att det anslaget inte börminska i ett läge när kalkningsinsatserna ökar. Anslaget börföras upp på oförändrad nivå.11. Varornas miljöpåverkanFolkpartiet liberalerna anser att industrin måste ta ettstörre ansvar för produkters hantering från tillverkning ochtill avfallshantering och möjligheterna tillmaterialåtervinning. Dessa tankegångar fördes fram i enmotion till om miljöpolitik . Vifinner att regeringen i stort sett delar våra åsikter. Genomatt föreslå en förstärkt kemikaliekontroll och ge ökaderesurser till kemikalieinspektionen tillgodoser regeringenett annat av våra krav.11.1 Biologiska bekämpningsmedelVi har tidigare föreslagit att biologiskabekämpningsmedel skall granskas bättre. De senaste årenhar det blivit aktuellt att använda gentekniskt modifieradeorganismer som bekämpningsmedel. Det kan diskuteras omdet behövs en samlad lagstiftning om genteknisktförändrade organismer och om någon annan myndighet änkemikalieinspektionen skall vara ansvarig. Vi tycker dockatt det viktigaste nu är att få en lagreglering av området.Genteknikberedningen får förutsättas överväga ytterligareåtgärder och eventuellt nödvändiga förändringar avreglerna.11.2 TungmetallerRegeringen tänker sig att användningen av ett antalgiftiga tungmetaller -- kvicksilver, bly, kadmium, arsenikoch krom -- skall avvecklas genom frivilliga åtaganden ochförbud. Vår bedömning av nödvändiga åtgärder skiljer sigfrån regeringens vad gäller arsenik- och kromföreningar iträskyddsmedel.Regeringen förlitar sig på att kemikalieinspektionensskärpta föreskrifter leder till en minskad användning av deaktuella träskyddsmedlen. Först om minskningen uteblir ärman beredd att överväga miljöavgifter på impregneratvirke. liberalerna anser däremot attmiljöavgifter kan användas direkt. föreslåsbesluta att avgifter i enlighet med miljöavgiftsutredningensförslag -- . per kg arsenik och . per kg krom --bör införas.Miljöavgiften anses ha kraftig styreffekt och ger godaincitament för de företag som impregnerar att gå över tillandra träskyddsmedel. Virkespriset i konsumentledetpåverkas endast marginellt.11.3 Klorerade lösningsmedelHär delar vi regeringens bedömning att metylenklorid,trikloretylen och perkloretylen bör förbjudas ikonsumentprodukter. Vi föreslår dock att förbudet skallinträda från 1 januari 1992.En avveckling av all användning av metylenklorid ochtrikloretylen senast till utgången av 1995 är väl motiverad.Perkloretylen bör beläggas med en miljöavgift vid dentidpunkt de tidigare nämnda lösningsmedlen förbjuds. Detfinns ingen anledning att vänta, som regeringen föreslår.Ersättningsalternativ kommer fram snabbare omekonomiska styrmedel används.11.4 NonylfenoletoxylaterRegeringen föreslår att avanvändningen av nonylfenoletoxylater (NFE) bör haupphört . Enligt regeringens bedömning kanminskningen åstadkommas genom frivilliga åtagandeninom de berörda branscherna.Det finns alternativ till NFE. Användningen avkemikalien minskar starkt i . I en rad västeuropeiskaländer har användningen av NFE delvis upphört ellerbegränsats. liberalerna anser att det går att haen högre ambition än regeringens för avveckling av NFEockså i . En miljöavgift skulle påskyndaavvecklingen. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om en miljöavgift på NFE.11.5 AvfallRegeringen redovisar i propositionen det arbete sompågår för att genomföra riksdagsbeslutet om avfall våren1990. Två principiellt intressanta nyheter presenteras.Miljöavgiftsutredningens förslag till avfallsavgifterförkastas, vilket vi hälsar med tillfredsställelse eftersom denärmast hade karaktären av skatter och inte aktivaekonomiska styrmedel. Vi motsatte oss förslagen redan närde framlades. Regeringens fortsatta överväganden omekonomiska styrmedel inom avfallsområdet kommer vi attta del av med stort intresse.Av avgörande betydelse är att utveckla marknader föravsättning av källsorterat avfall. Som vi framhöll i vårmiljömotion bör ekonomiska styrmedel ha till syfteatt styra bort miljöfarliga produkter och onödigaförpackningar från marknaden samt förhindra resursslöseri.Inte minst bör panter användas i resurshushållande syfte föratt stimulera dels återanvändning, dels insamling avmiljöfarliga produkter.Vidare aviserar regeringen tilläggsdirektiv tillförpackningsutredningen om ett principförslag om ettfullständigt leverantörsansvar för återvinning avförpackningar. Därmed höjer regeringen sin ambitiongenom att anpassa sig till utvecklingen i EG.Sverige saknar en lagstiftning om generella krav pååtervinning och begränsning av avfall. Folkpartietliberalerna har förordat en sådan. Denskulle kunna påskynda utvecklingen mot resurssnålteknologi, slutna system vid tillverkning, ökad samverkanmellan olika led i produktion och distribution ochproduktutformning som underlättar återvinning ochavfallsbehandling. bör nu av regeringen begäraförslag om en sådan återvinningslag. Beredningen av dettabör liksom det fortsatta arbetet med förpackningsfrågornaoch frågan om utvecklingen av marknader för återvunnaråvaror ske i en parlamentarisk utredning.12. Trafik och miljöVäl fungerande transportsystem har avgörandebetydelse för vårt lands ekonomi, för människors frihet ochför möjligheten att hålla även glesbygder befolkade.Samtidigt är trafik och transporter den kanske allvarligasteorsaken till miljöförstöring. Att miljöanpassatransportsystemen är därför en av miljöpolitikens viktigasteuppgifter. Härvid måste alla delar av systemen beaktas,vilket propositionen tydligt påvisar.Luftföroreningar och buller är de allvarligastemiljöeffekterna av trafiken och domineras av vägtrafiken.Folkpartiet liberalerna riktar i första hand in sina förslag tilländringar i propositionen på dessa områden. Somkomplement till regleringar förordar vi ökad användning avekonomiska styrmedel, information och teknisk utveckling.Mycket stora investeringar i trafikens infrastruktur är enligtvår mening nödvändiga för att klara framtidens transporterpå ett från miljösynpunkt godtagbart sätt.I vår partimotion om infrastruktur föreslogvi att investeringarna i det svenska järnvägsnätet under en10-årsperiod skulle uppgå till 40 miljarder kronor.Härigenom skulle förutsättningar skapas att föra överbetydande delar av långväga godstransporter ochpersontransporter från landsväg till järnväg. Samtidigtförordade vi väginvesteringar på föratt förbättra miljön och framkomligheten samt slitaget påfordonen. I en kommittémotion om trafik och miljö redovisade vi en rad andra förslag.De äldsta personbilarna i trafiken är sämst från bl.a.luftförorenings- och bullersynpunkt. För att stimulera enutskrotning av dessa vill vi höja skrotningspremien till 4 000kr. I första hand är det bilar äldre än modeller somär mest angelägna eftersom dessa saknar varje form avavgasrening. Starkt förbättrad information omskrotningspremien och om hur skrotningen formellt går tillskulle säkert minska antalet skrotbilar på bl.a.parkeringsplatser, tomter och jordbruksfastigheter.För att ytterligare stimulera övergången från blyad tillblyfri bensin vill vi öka den i propositionen föreslagnadifferentieringen i beskattning från per liter till 50öre, fortfarande med statsfinansiell neutralitet, dvs. statensinkomster av bensinskatt ska inte öka genom vårt förslag.Den blyfria bensinen innehåller en hög andel lättflyktigaoch skadliga kolväten. Det är därför angeläget attdistributionssystemet snabbt kompletteras med tankmuffaroch sluten bensingasåtervinning. Petroleumbranschen böråläggas att redovisa ett forcerat åtgärdsprogram.Information är ett viktigt styrmedel för att få bilisternaatt övergå till blyfri bensin. En slagkraftig kampanj bördärför, liksom 1985, genomföras av ,bilindustrin och petroleumbranschen i syfte att informeraägare av äldre bilar om vilken bensinkvalitet de kananvända. Denna kampanj bör också starkt betonabetydelsen från miljösynpunkt av att köra mjukt och hållasig under fartgränserna. Det snabbast verkandeluftvårdshjälpmedlet är -- högerfoten hos varje bilförare.Ett förhållande som ofta förbises är att den katalytiskaavgasreningen ger full effekt först när katalysatorn är varm,vilket kräver några kilometers körning. Ett gott råd ärdärför också att om möjligt välja annat färdsätt vid kortaretransporter. Från folkhälsosynpunkt är det ingen nackdelatt cykla eller gå istället för att ta bilen.Erfarenheterna av avgasskatten på inrikesflyget är goda.Såväl teknik som metoder har miljöanpassats. Det finnsanledning att anta att den införda koldioxidskattenkommer att få motsvarande betydelse. Genomtillämpningen av ekonomiska styrmedel har första stegettagits mot att belasta flyget med de samhällsekonomiskakostnader som avgasutsläpp och buller utgör. Härigenomtvingas flyget till miljöanpassning som en bättrekonkurrensneutralitet gentemot alternativa transportsättuppnås.Luftfartsverket vill nu ta nästa steg och föreslårmiljörelaterade landningsavgifter som innefattar ävenbuller för både inrikes- och utrikestrafik.Miljöavgiftsutredningen har vidareutvecklat detta förslag.Regeringen anser emellertid att det behövs ytterligareutredningar inte bara av avgifter för utrikestrafiken utanäven för inrikesflyget.Folkpartiet liberalerna anser att befintligtutredningsmaterial är fullt tillräckligt för ett principbeslut iriksdagen om avgas- och bullerrelaterade landningsavgifterför både inrikes- och utrikestrafik. För inrikesflyget kanjämfört med gällande avgasskatter ännu mer styrandelandningsavgifter införas snabbt och vad avser buller ocksåges uppgiften att finansiera nödvändiga åtgärder. Förutrikestrafiken krävs, åtminstone för avgasrelateradeavgifter, ytterligare utveckling av det internationellaregelverket. Ett principbeslut i nu skulle kunnautgöra ett starkt argument i det fortsatta internationellaagerandet från svensk sida.13. Jordbruk och skogsbrukEtt av målen med den nya livsmedelspolitiken är att slåvakt om ett varierat odlingslandskap med bevarad biologiskmångfald. I enlighet med beslut omlivsmedelspolitiken anslås i propositionen 100 milj.kr. merän till landskapsvårdande åtgärder. Det innebären fördubbling och ytterligare påslag skall göras under detvå kommande åren.När anslaget är utbyggt kommer 200 000--300 000 ha avdet öppna landskapet att kunna säkerställas. Folkpartietliberalerna konstaterar, liksom ochSvenska , att detta är långt ifråntillräckligt.Bl.a. mot den bakgrunden föreslog vi i enkommittémotion om jordbrukspolitik enparlamentarisk arbetsgrupp. Gruppen skulle ha till uppgiftatt föreslå hur en generell arealersättning skall utformas.Arealersättningen ger lantbrukare betalt för tjänsten atthålla landskapet öppet. Med den typen av stöd ökarförutsättningarna radikalt att bevara större delar av detöppna landskapet.Flera åtgärder för att minska kväveläckaget föreslås ipropositionen. Samtliga föreslagna åtgärder kommer attbidra till minskat läckage, men kostnadseffektiviteten ärinte den bästa. Vad avser utbyggnad av lagringskapacitet förstallgödsel beräknas kostnaden till . De sannolikt mest kostnadseffektiva åtgärdernafinns inte med. Styrning av lövskog, energiskog ochenergigräs till läckagekänsliga områden och anläggning avnya våtmarker i sådana områden torde vara bland debilligaste per kilo kväve. Det kan stimuleras med ett extrabidrag till sådan markanvändning inom vissa utvaldaområden. Det är viktigt att hänsyn tas till effekterpå biologisk och estetisk variation samt kulturhistoriskavärden.Regeringens ställningstagande vad gällerkadmiuminnehållet i handelsgödselmedel ärotillfredsställande. Regeringen vill tillsätta en utredare föratt göra det som miljöavgiftsutredningen redan gjort.Kadmium är ett mycket giftigt ämne som inte har någonbiologisk funktion. Målet måste vara att användningen skaupphöra. Restriktionerna för industriell användning ärhårda. tillförs åkrar (1985) varav 2,9 tonkommer från handelsgödselmedel, vilket motsvarar 45,8 %.Nederbörden bidrar , stallgödseln ,avloppsslam med 4,4 och kalk . Självfallet måstealla dessa flöden begränsas. Det största bidraget, somsannolikt dessutom är billigast att minska, ärhandelsgödselmedlen. har visat attkostnaden att minska kadmiumtillförseln till svenska åkrarfrån handelsgödselmedel till en femtondel, från 3 till 0,2 tonper år är 23 milj.kr. Jordbrukets kostnad skulle vara33 milj.kr. och statens intäkt 10 milj.kr. Den här positivaeffekten skulle i sin helhet infinna sig först närgödselindustrin byggt ut reningskapaciteten. Under tidenskulle det dock leda till en minskning av de medel som harde högsta halterna av kadmium per kg fosfor.Förslag från liberalerna om att inrätta ensärskild ersättning för frivilliga naturvårdsinsatser iskogsbruket fick ett visst genomslag i underhösten 1990. Frågan behandlas nu av den skogspolitiskautredningen. En sådan ersättning, som liknar det ovannämnda stödet till åtgärder i odlingslandskapet, skulle ökamööjligheterna att ge ersättning till skogsbrukare somfrivilligt sparar skyddsvärd skog eller sköter den på ett merskonsamt sätt än vad hänsynsreglerna i skogsvårdslagenkräver. För det ändamålet föreslår vi att 30 milj.kr. AnslagsfrågorFolkpartiet liberalerna har under en följd av årförespråkat en högre ambition än regeringen vad gäller deekonomiska resurser som satsas på miljövård. Framför allthar regeringens förslag till anslag för naturvården varit heltotillräckliga.Särskilt allvarligt är att så begränsade resurser har ställtstill förfogande för bildande av nya naturreservat. På mångaandra områden kan och måste man spara genom atteffektivisera. I det här fallet går inte det. Om en orörd skogsom hotas av avverkning skall kunna bevaras måste ägarenfå ersättning. Det är de pengarna som regeringen nu spararpå.Vi vill i detta sammanhang också erinra om attregeringens satsning på infrastrukturåtgärder för detnärmaste decenniet enligt vår bedömning inte är tillräcklig.I vår partimotion om trafikens infrastruktur förespråkar vien investeringsram för järnvägen på --vilket är mer än regeringen. En sådanambitionshöjning skulle ha avsevärd betydelse för miljön.En högre ram för infrastrukturinvesteringar kan enligt vårmening finansieras genom försäljning av statliga företag.Folkpartiet liberalerna föreslår att sammanlagt 200milj.kr. satsas på miljöförbättrande åtgärder utöverregeringens förslag:För naturvårdande insatser:Ytterligare 60 milj.kr. förbildande av nya naturreservat.30 milj.kr. till en nyersättning för frivilliga naturvårdsåtgärder i skogsbruket --ett ''skogsbrukets NOLA-bidrag''.Ytterligare 20 milj.kr.till länsstyrelsernas miljövårdsenheter för deras arbete mednaturvårdande insatser. Yrkandet framfördes i vårnaturvårdsmotion.8 milj.kr. ytterligare för vård avnaturreservat som är ett mycket eftersatt område i dag.4milj.kr. ytterligare för vård av hotade arter.5 milj.kr. förforskning i naturvårdsbiologi.För åtgärder mot buller och radon:4 milj.kr. förutbildning och forskning i fråga om buller.Ytterligare 20milj.kr. för insatser mot radonproblemen i bostäder.Yrkandet framfördes i vår radonmotion.Därutöver föreslås för övriga ändamål:20 milj.kr.ytterligare för kalkning av ytvatten och åtgärder i försuradebrunnar.15 milj.kr. ytterligare till förutvärdering och utveckling av kalkning av skogsmark ochytvatten.3 milj.kr. till de ideellamiljövårdsorganisationerna.7 milj.kr. förkulturmiljöändamål inom landskapsvården.4 milj.kr.ytterligare för miljöutbildning vid de tekniska högskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en liberal miljöpolitik,2. att hos regeringen begär en redovisning avde åtgärder som behövs och konsekvenser av dessa för attutsläppen av kväveoxider till luft skall minska med 50 %mellan åren 1980 och 1998,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en vidareutveckling avanvändandet av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöskyddskommitténs fortsattaarbete,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklande avmiljökvalitetsnormer som styrmedel,6.