mot · GE02A41 · 1991-04-16 00:00:00 — Dels underlättar det för arbetarnaatt snabbt komma under läkarvård vilket kan leda till ettsnabbare tillfrisknande, dels kan företagshälsovården pådet sättet få kännedom om vilka sjukdomar som florerar påföretaget. Det kan visa sig finnas samband mellanarbetsmiljön och ständiga förkylningar, astma, psoriasis o s v som behöver utredas närmare.13. Kunskap behövsKunskap och information betraktas ofta som ettbekvämt styrmedel för staten. Det utmanar ingen och det ärfrivilligt att utnyttja den kunskap som erbjuds.Men kunskap behövs. Ett samarbete mellanFabriksarbetareförbundet och Rättssociologiskainstitutionen har visat att bara spridandet av befintligkunskap kan leda till arbetsmiljöförbättrande åtgärder.Även om det finns mycket kunskap i samhället är det fel atttro att alla företagsledare och lönearbetande har automatisktillgång till denna kunskap. Det finns så mycket manbehöver/vill kunna och det är svårt att sovra.Men när arbetsköpare nu skall åläggas ett hårdarerehabiliteringsansvar och ett hårdare arbetsmiljöansvar ärdet viktigt att man försöker sprida de kunskaper som finns.Detta är kanske extra viktigt nu när den offentliga sektornskall decentraliseras och arbetsledaransvaret övertas påvarje enskilt arbetsställe. Likaså behöver alla små ochmellanstora företag som inte har råd med egenkunskapsproduktion eller egna arbetsmiljöexperter hjälpmed informationsinhämtande.Vänsterpartiet anser att de kunskapsalstrandeinstitutionerna måste ges ökade möjligheter att bedrivauppsökande verksamhet och att sprida sina kunskaper ut påarbetsplatserna. Vi föreslår att Arbetsmiljöfonden,Arbetslivscentrum, ochluftvårdsforskning, universiteten m fl tilldelas medel för informationsspridning ute påarbetsplatserna.Vi föreslår att regeringen får i uppdrag att utreda hurmycket pengar som skall anslås, hur pengarna skall fördelasmellan de olika institutionerna och hur de skall användasdär. Det är en självklarhet att fackföreningsrörelsen, ochframför allt då de lokala och regionala nivåerna, skall hörasom sina önskemål och synpunkter. Också små ochmellanstora företag samt representanter för den offentligasektorns ''resultatenheter'' bör lämna synpunkter.14. Arbetstid och löneform -- en fråga om arbetsmiljöEn viktig del av arbetslivet och arbetsorganisationen ärfrågan om när och arbetet skall ske.I ''Arbeten utsatta för särskilda hälsorisker --kartläggningsgruppens rapport tillarbetsmiljökommissionen'' presenteras medicinskaforskningsuppgifter som tyder på ett samband mellanskiftarbete och ohälsa. Det är en kunskap som också dearbetande har; att de i längden inte klarar av att arbeta skift.Helt kan dock inte skiftarbete undvikas. T ex skullesjukvården och andra delar av omsorgen inte kunna fungerautan skiftarbeten och arbete på obekväma tider. Man kanockså tänka sig att det finns människor som vill arbeta skift av olika skäl.Det är uppfattning att skiftarbete skallundvikas . Det innebär stora omläggningar avsamhällslivet, t ex beträffande godstransporter, industriproduktion m m. Det finns ingen beredskap för ensådan omläggning. Trots det föreslår attregeringens förslag till skrivning i arbetsmiljölagen 2 kap. 1§ skrivs om så att det klart framgår att skriftarbete barafår användas om det är helt nödvändigt p g a arbetets natur. Också denna regel bör naturligtvisstraffsanktioneras. Möjligen kan man tänka sig enövergångstid för att möjliggöra en omläggning avproduktionsplaneringen i de enskilda företagen.Men arbetstiden är inte bara en fråga om arbetetsförläggning. Det är också en fråga om arbetstidens är en alltför lång arbetsdag för att vara bra förde anställdas hälsa.Medicinsk och psykologisk forskning visar det somarbetarna länge vetat, nämligen att både kroppen ochpsyket slits hårdast de sista på en arbetsdag.Olycksfallsstatistik visar att de flesta olyckorna, inte heltoväntat, inträffar när de arbetande är tröttast d v s efter sextimmars arbete. Likadant kan man se att muskulatur ochleder slits mest efter sex timmar.Dessa uppgifter bekräftas av försöket med sex timmarsarbetsdag som kommun genomförde i hemtjänsten.Utvärderingen av det första årets verksamhet visar attsjukfrånvaron minskade kraftigt och att antalet anmäldaarbetsskador halverades. Dessutom tycktehemvårdsbiträdena att de kunde göra ett bättre jobb när defick möjlighet att vila ut och göra andra saker mellanarbetspassen.Vi är mycket medvetna om att sex timmars arbetsdag påkort sikt är kostsamt. Men måste den ändå införas.Det är ett politiskt krav som formuleras av allt flermänniskor.Men som en delreform vill attarbetsdagen kortas med kvart . kan arbetsdagen vara en timmekortare. De pengar som AMS m fl myndigheter kommer att behöva betala för att minskaarbetslösheten och dess effekter kan användas till att kortaarbetstiden. I och med att fler människor kommer attbehövas ute i arbetslivet minskar arbetslösheten. Den totaltarbetade tiden i samhället kommer på detta sätt att bestå.Man kan också tänka sig att, som en fördelningspolitiskreform, ge människor som arbetar i de mest utsatta jobben(t ex LO-anslutna i vård och omsorg samt den privataindustrin) sex timmars arbetsdag. Vi vill att regeringenåterkommer med ett förslag om detta.Också löneformen har stor betydelse för arbetandeshälsa. Det tydligaste exemplet som finns dokumenterat ärkanske när skogsarbetarna fick månadslön i stället förackord. (Vilket för övrigt först skedde efter lång fackligkamp och strejk.) När månadslön infördessjönk såväl arbetsskador som sjukfrånvaro. På siktminskade förmodligen antalet förtidspensioneringar också.Vinsterna för såväl lönearbetare som samhälle äruppenbara.Regeringen föreslår i sin proposition att ''löneformer ------ skall beaktas''. Det anser är för vagtskrivet och det är mycket tveksamt om det kommer att fånågon effekt på ett så inarbetat och sprittlönesättningssystem som ackord. Vi föreslår att ackordförbjuds.Ett oskick som tenderar att breda ut sig är attarbetsköparna ger en närvaropremie till de anställda somhar ingen eller mycket låg sjukfrånvaro. Många arbetarekan frestas att gå till jobbet trots sjukdom och trots attkroppen egentligen behöver vila. I en studie från kungltekniska högskolan har forskare också visat på hur s k coping-frånvaro minskar risken för framtida långvarigasjukdomstillstånd. Denna i grunden nyttigaåterhämtningsfrånvaro hotas också av närvaropremier.Vänsterpartiet föreslår att närvaropremier och liknandebelöningssystem förbjuds i arbetsmiljölagen.15. Sexuella trakasserier är också en arbetsmiljöfrågaEn undersökning som jämställdhetsombudsmannen(JämO) gjort visar att en mycket stor del av kvinnornanågon gång fått genomlida sexuella trakasserier på sittarbete.Trakasserierna kan se ut på olika sätt och det kan varabåde arbetsledare, arbetsgivare och arbetskamrater somutför trakasserierna. Det gemensamma är att en eller fleraarbetare trakasseras på grund av sitt kön och i sexuellaformer.Att på sin arbetsplats förnedras på grund av sitt kön ärför många en fruktansvärd upplevelse. Många anställda harinte sett sig någon annan råd än att sluta sitt arbete. Oftahar de inte fått något gehör för sina upplevelser ochönskemål hos överordnande. Alla skjuter ifrån sig ochhävdar att det inte är deras ansvar.Men att människor inte skall behöva utsättas för vare sigsexuella eller andra trakasserier på sin arbetsplats är ensjälvklarhet. Det är ett ''arbetsgivaransvar'' att se till attdetta inte sker. Därför bör en bestämmelse införas iarbetsmiljölagen om att arbetsköparen har skyldighet attleda arbetet på ett sådant sätt att sexuella trakasserier inteuppkommer. Om det förekommer skall arbetsköparen haskyldighet att ingripa genom att t ex omplaceragärningsmannen eller gärningsmännen.Vänsterpartiet föreslår att regeringen får i uppdrag attåterkomma med förslag i denna fråga. JämO har utarbetatett förslag till skrivning och sanktioner, varför regeringenbör kunna lämna ett förslag ganska snart.16. Till slut: Vad gör vi åt den psykosociala arbetsmiljön?Vänsterpartiet, som länge drivit frågan om arbetetsinnehåll och rätten till ett meningsfullt arbete, ser medglädje att den socialdemokratiska regeringen nu harupptäckt de problem med arbetsmiljölagens utformningsom vi varnade för redan 1973.Regeringens nu liggande förslag är dock inte tillräckligtför att säkerställa ''det goda arbetet'' för de anställda. Det ärinte bara regeringens fel. Alltför många problem försökersammanföras till en och samma kategori. Det goda arbetethandlar om god arbetsgemenskap, ett utvecklande ochstimulerande arbete, möjligheten att bestämma över sittarbete, yrkeskunnande o s v.På arbetsplatser förekommer mobbing, ackord,sönderstyckade arbetsuppgifter, kontroll in absurdum,utslagning av arbetstagare o s v. Dessa problem kan i mångt och mycket härröras tillsamma grundproblem, nämligen att arbetet ärorganiserat på det sätt som passar arbetsköparen. Andraorsaker är den långt gående arbetsdelningen i samhället.Både den producerande och reproducerande sektornkännetecknas av arbetsdelning mellan män och kvinnor,mellan arbetare och tjänstemän o s v.Arbetsdelningen tar sig också uttryck i alltflerspecialistfunktioner och i att många företag lever på attfungera som underleverantörer till större företag, t exVolvo, , och förpackningsindustrin.Förmodligen kommer denna typ av företag att bli fler iframtiden. Specialiseringen märks också inom offentligasektorn och kanske framför allt inom sjukvården. Att idetta perspektiv tala om att den enskilde lönearbetarenskall ha möjlighet till överblick över helaproduktionskedjan och kunna vara med och framställa heladen färdiga produkten blir lätt utopiskt. Likaså kommer detatt vara svårt för de anställda inom vård och omsorg attkunna utveckla och förbättra ett av de viktigaste momenteni arbetet, kontakten med patienten.Vänsterpartiet tror tyvärr inte att vare sig vårt ellerregeringens förslag kommer att räcka. Men det är ett stegpå väg. De fackliga organisationerna och arbetarrörelsenspolitiska organisationer måste arbeta vidare medprobleminventering och förslag till lösningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens avsnitt 3 anförts om brister iundersöknings- och mätmetoder på arbetsmiljöområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens avsnitt 4 anförts om arbetsmiljö som i förstahand ett partsintresse för lönearbetarna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens avsnitt 5 anförts om risken för minskadoffentlighet i arbetslivet till följd av SAFs agerande,4. att hos regeringen begär förslag omomorganisering av arbetsmiljömyndigheterna i enlighetmed vad i motionen anförts,5. att hos regeringen begär attarbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att förändra sinaföreskrifter på ett sådant sätt att arbetsgivarnas skyldigheterklart framgår,6. att beslutar om en sådan ändring i 8kap. arbetsmiljölagen om direkt straffsanktionering av 2och 3 kap. arbetsmiljölagen som i motionen anförts,7. att hos regeringen -- vid avslag på yrkande6 -- begär förslag till sådan ändring av straffsanktionering avarbetarskyddsstyrelsens föreskrifter som i motionenanförts,8. att beslutar att arbetarskyddsstyrelsensbeslut i tvisteärenden skall ha prejudikatsvärde,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yrkesinspektionensinspektionsmeddelanden,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om cost-benefit-kalkyler påarbetsmiljöområdet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regeringens arbetsordningar ochinstruktioner för arbetarskyddsverket,12. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i arbetarskyddsverkets instruktioner att det klartframgår att arbetarskyddsverket är en kontrollmyndighet,13. att hos regeringen begär attyrkesinspektionerna får i uppdrag att se över möjligheternaför inspektörer att finnas tillgängliga även på obekvämaarbetstider,14. att beslutar att den av regeringenföreslagna skyldigheten för företag att upprättahandlingsplaner för arbetsmiljöförbättringar skall varastraffsanktionerad,15. att beslutar att den av regeringenföreslagna skyldigheten att upprätta handlingsplaner ocksåskall innefatta en skyldighet att tidsplanera och tidsangeåtgärderna,16. att beslutar om en sådan ändring iarbetsmiljölagen att skyddsombuden får möjlighet attanmäla brott mot eller fördröjningar av handlingsplanernaenligt vad som anförts i motionen,17. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i yrkesinspektionernas instruktioner att det klartframgår att det yttersta ansvaret för kontrollen avarbetsgivarnas handlingsplaner finns hosyrkesinspektionen,18. att beslutar om en sådan ändring iarbetsmiljölagen att den enskilde arbetaren får möjlighetatt ställa rättsligt skyddade krav och agera i domstolavseende hans/hennes arbetsmiljöförhållanden i enlighetmed vad som i motionen anförts,19. att -- vid avslag på yrkande 17 -- hosregeringen begär förslag till motsvarande ändring avarbetsmiljölagen i samband med de kompletteringar avmedbestämmandelagen och arbetsmiljölagen somaviserats,20. att beslutar att möjligheten att stoppaarbetet ändras till att även omfatta skador eller sjukdomarpå sikt enligt vad som anförts i motionen,21. att beslutar att rätten att stoppa arbetetskall tillfalla också den lokala resp. regionala fackligaorganisationen i enlighet med vad som i motionen anförts,22. att beslutar att 3kap. 4§ arbetsmiljölagen ändras så att en mer långtgåendemöjlighet att vägra farligt arbete finns i enlighet med vadsom i motionen anförts,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetslösas möjligheter att tackanej till farliga arbeten utan att rätten tillarbetslöshetsersättning påverkas,24. att hos regeringen begär förslag tillbestämmelser enligt vad i motionen anförts omarbetsförmedlingarnas skyldighet att upplysa omskaderisker i utlysta arbeten,25. att hos regeringen begär förslag tillbestämmelser som gör det möjligt för arbetsförmedlingarnaatt inhämta relevanta uppgifter om skador m.m. påarbetsplatsen i enlighet med vad som i motionen anförts,26. att hos regeringen begär förslag till ändringi arbetsmiljölagen så att fackföreningarna får möjlighet attanmäla brott mot straffsanktionerade föreskrifter ochlagrum till allmänt åtal,27. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det lokala facket ochfredsplikten,28. att beslutar att lagrummet omarbetsmiljöbrott formuleras på ett sådant sätt att detframgår att arbetsgivaren har ett strikt ansvar i enlighet medvad som i motionen anförts,29. att hos regeringen begär förslag om ändringav företagsbotens maximibelopp i enlighet med vad somanförts i motionen,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av åklagare ochdomare,31. att hos regeringen begär förslag omförstärkning av åklagarmyndigheterna i enlighet med vadsom anförts i motionen,32. att beslutar om sådan ändring iarbetsmiljölagen att arbetsgivaren skall rådgöra medskyddskommitté eller annan skyddsorganisation i sambandmed planering av arbete i enlighet med vad som anförts imotionen,33. att beslutar om sådan ändring iarbetsmiljölagen att arbetsgivare åläggs att samråda medrelevanta fackliga organisationer vid nystart av företag ienlighet med vad som i motionen anförts,34. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av specialistkunskaper iföretagshälsovården,35. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om veto vid nyanställningar iföretagshälsovården,36. att hos regeringen begär förslag om ändrathuvudmannaskap av företagshälsovården i enlighet medvad som i motionen anförts,37. att hos regeringen begär förslag omlagstadgad skyldighet för arbetsgivare att ansluta sig tilleller införa företagshälsovård i enlighet med vad som imotionen anförts,38. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informationsspridning påarbetsmiljöområdet,39. att beslutar att 2kap. 1§ arbetsmiljölagen skall beträffande arbetstiderutformas enligt vad som anförts i motionen,40. att beslutar att arbetstiden förkortas meden kvart enligt vad som anförts imotionen,41. att hos regeringen begär ett förslag omsextimmars arbetsdag för särskilt utsatta grupper avarbetare,42. att beslutar att ackord skall förbjudas,43. att beslutar att närvaropremier ochliknande belöningssystem förbjuds,44. att hos regeringen begär att JämO får iuppdrag att föreslå bestämmelser angående sexuellatrakasserier enligt vad som anförts i motionen,45. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsdelningen.