mot · GE02U233 · 1991-01-25 00:00:00 — Demokratisera IMF och VärldsbankenVänsterpartiet har kritiseratVärldsbanken och ().Följderna av deras politik är kända . ''IMFriots'' är ett begrepp ända . 3 500 människorhar dödats i 23 länder. finansiering avmiljökatastrofer, folkförflyttningar, sterilisering och andraförödande former av ''bistånd'' har utsatts för hård kritik.På Bretton Woods-konferensen , då IMF ochVärldsbanken bildades, handlade det inte om att bistå utan om att underlätta det internationellakapitalets flöden och återuppbyggnaden i . IMF varaldrig avsett som biståndsorgan. Fonden ska ge krediter påtvå--till länder med akuta betalningsproblem.Stabilisering är dess mål, inte utveckling. Man kan fråga sigom IMF överhuvudtaget ska vara i Afrika.SkuldpolisenNär skuldkrisen utbröt ryckte IMF ut till bankernashjälp. En finanskrasch avvärjdes. Men för blevdet en katastrof. Och den har bara förvärrats. IMFsstrukturanpassningsprogram är socialt oacceptabla. Det äralltid de fattiga och svaga som får stå för åtstramningarna,inte militären. IMF hävdar visserligen att det ärregeringarna själva som beslutar hur åtstramningen skagöras. Men i ett hemligt dokument sade IMF rentut att ''fondens officiellt företrädda uppfattning attinkomstpolitiska åtgärder är de suveräna regeringarnasensak... har den praktiska fördelen, att ett möjligenkontroversiellt problem därigenom kringgås''.Skuldkrisen har dragit in IMF på verksamhet, somVärldsbanken betraktar som sitt ''revir''. De har fått alltsvårare att hålla sams och konkurrerar om ökade bidragfrån medlemsländerna. Det har väckts förslag om att slåihop dem.Pengar till ÖsteuropaIMF beslutade öka sina resurser från ca 90miljarder speciella dragningsrätter (SDR) till ca 135miljarder SDR. Vi beklagar att deltar i dennapåfyllnad, som inte föranletts av dålig likviditet. Utlåningenhar varit mindre än återbetalningarna, även1989. Efterfrågan på lån har minskat från sidatill följd av skuldkrisen.Att IMF nu ville öka sitt kapital berodde istället på attflera östeuropeiska stater ämnar söka medlemskap i att få finansiell hjälp med sina kollapsade ekonomier.Deras utlandsskulder har växt snabbt. Propåer omytterligare höjningar av IMFs kapital är att vänta inom eninte alltför avlägsen framtid.Kritik mot bankenFN-stadgan proklamerar lika rättigheter för stora ochsmå nationer. Men i IMF och gäller dengraderade röstskalan -- ju rikare desto fler röster.Allmänheten och parlamenten har föga inblick i vad somavhandlas i deras direktionsrum. Dokument som berörsärskilda länder och specifika lånetransaktioner är oftasthemliga även för berörda länders regeringar. Inte ensrepresentanterna i bankens verkställande styrelse får läsadem.Världsbanken har medgivit att dess bistånd tillekonomiska utvecklingsprogram i orsakarmiljöproblem. Men är självkritiken allvarlig? Underaktionsplanen för de tropiska regnskogarna planerasexempelvis en 400--600-procentig ökning av avverkningen iAmazonas i och en 250-procentig ökning av denindustriella skogsproduktionen i del av Himalaya.Gräsrotsorganisationer har praktiskt taget inget inflytandeöver programmen. De kallar bankens nya ''gröna'' profil förkejsarens nya gröna kläder.Människorättsorganisationer kritiserar banken för attden beviljat ett ickehumanitärt lån. Sådana stoppadesefter massakern på . Det var den 4december som banken fattade beslutet, dagen efter att Kinalade ner sin röst i säkerhetsrådet, när den resolutionbehandlades som gav rätt att använda våld för att tvingaIrak ut ur Kuwait.I våras hoppade en av bankens tjänstemän av ochframförde besk kritik. Han sade vad många andra sagt iåratal -- banken är en ''uppsvälld och överbetald byråkrati''som kännetecknas av ''slösaktiga rutiner, dålig ledning ochoberättigad dryghet''. Bankens interna omorganisation harexempelvis kostat 148 miljoner dollar.En undersökning av bankens tekniska bistånd, som densjälv utfört, visade att av 19 program i söder omSahara, som kostat ca , hade bara trevarit framgångsrika.Vem bryr sig om mänskliga rättigheter?Nu tillkommer en ny . Den 11 oktoberavslöjade den sydafrikanska affärstidningen vill ompröva beslutet att inte beviljaSydafrika krediter. IMF hade i en hemlig rapport uppmanatde internationella finansmarknaderna att öka densydafrikanska ''ekonomins tillgång till sparmedel, bådeinhemskt och utländskt''.Här har vi alltså ett FN-organ som uppmanar till brottmot av FN beslutade sanktioner. Om det ska vara någonmening med medlemskap i fonden måste Sverigeagera kraftfullt för att avstyra detta försök att göraapartheidregimen salongsfähig.Världsbanken väntades -- uppgav Svenska Dagbladetden -- bevilja ett lån på tillIran . Lånet anses vara en belöning för att Iranstött kraven på att ska lämna . Det var förstagången sedan shahens fall. Uppenbarligen har banken --eller snarare -- försonat sig med ayatollorna ochförlåtit dem alla deras brott mot de mänskliga rättigheterna.USA bestämmerAtt styr IMFs politik framgår klart av hur Vietnambehandlats. har en skuld till IMF på och är avstängt från nya lån. I mars 1989erlade som avbetalning påupplupna räntor. har också genomförtekonomiska reformer av det slag som IMF krävt och medbegärda resultat. För att hjälpa landet att klara sinamellanhavanden med IMF bildades en informell grupp medFrankrike som ordförande och övriga medlemmar frånSverige, och Japan.Men IMF låter inte reglera sin skuld. ochJapan har sagt nej. Av politiska skäl vägrar de gå med på enlösning som skulle göra det möjligt för att få mjukaIDA-lån och tillgång till den internationellafinansmarknaden. Men inte nog med det. ville geVietnam ett mjukt lån för att italienska Marconi-Pirelliskulle få bygga ut telenätet, men tvingades dra tillbakaerbjudandet. Som IMF-medlem får inte ge mjukalån till Vietnam.De måste reformerasAllt detta borde föranleda en kritisk granskning av IMFoch och förslag till reformer. bör tainitiativ härtill.Båda institutionerna måste öppna sig för insyn ochdemokratisk kontroll. Samma regler bör gälla som i FN-systemet i övrigt: ett land en röst. USAs dominans måstebrytas. Organisation, arbetssätt och rekrytering måsteändras.En demokratisering av IMF blir ännu mer aktuell i ochmed att kapitalökningen leder till att u-ländernasröstandelar (f.n. ) minskar ytterligare och deekonomiskt starkaste ländernas ökar. Det blir alltså ännumindre demokrati i IMF.Samtidigt ändrades IMFs stadgar -- och det var USAsvillkor för att gå med på kapitalpåfyllnaden -- så att det nublir möjligt att beröva skuldländer deras rösträtt i fonden,om de släpar efter med räntebetalningarna.Världsbankens byråkratiska struktur måsteuppenbarligen brytas ner, om den ska kunna förverkliga sin''gröna'' ambition.Strukturanpassningsprogrammen måste ändras radikaltså att de stimulerar investeringar och blir socialt ochekologiskt acceptabla.Om IMF och inte kan förmås ändra sinpolitik ska inte medverka istrukturanpassningsprogrammen. Svenskt bistånd ska intevillkoras av att IMF -- dvs i realiteten -- godkännermottagarlandets ekonomiska politik.Om det inte är möjligt att reformera dem, bör en nyutvecklingsbank skapas, en FN-bank.Sverige bör genast lämna InternationellaFinansieringsbolaget (IFC), vars uppgift är att privatisera tillgångar, vilket ofta betyder att överföra dem iutländsk ägo. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tar initiativ för attinföra offentlighetsprincipen i Världsbanksgruppen ochIMF,2. att begär att regeringen tar initiativ i IMFför att förändra villkoren, när omförhandlar sinaskulder, så att strukturanpassningsprogrammen blir socialtacceptabla, motverkar kapitalflykt, stimulerar produktivainvesteringar och en hållbar utveckling,3. att begär att regeringen tar initiativ iVärldsbanken och IMF för att åstadkomma merdemokratiska röstregler,4. att begär att regeringen tar initiativ i IMF föratt undanröja hinder för IMFs medlemsstater att ge mjukalån,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt IMF som FN-organ ovillkorligen måste efterleva av FNbeslutade sanktioner mot ,6. att beslutar att skall utträda ur IFC,7. att begär att regeringen skall inledadiskussioner med regeringar i likasinnade länder ommöjligheten att skapa en FN-bank.