ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A744 · 1991-01-25 00:00:00 — Det behövs ett stort inslag av småföretag för att göranäringslivet i dess helhet mer dynamiskt. Egenföretagarnaspelar i detta sammanhang en mycket betydelsefull roll ochär till stor del grunden till nyetableringar av företag.Egenföretagandet förväntas öka även inom den växandetjänstesektorn. Inom t.ex. handeln är egenföretagarna idagen stark utvecklingskraft och bidrar till att skapa värdefullaarbetstillfällen över hela landet.Under 1990-talet kommer den offentliga sektorn attförändras. Stora delar av den service som utförs ioffentlig sektor kommer med all sannolikhet att utföras avsmåföretagare. Detta bidrar till förnyelse av den offentligasektorn.För att stimulera till småföretagande erfordras dockolika åtgärder. En sådan åtgärd är att ge egenföretagarnaett rimligt socialt trygghetssystem. Gällande bestämmelserför ersättning till arbetslösa företagare tar inte hänsyn till despeciella förutsättningar och problem som råder förenskilda företagare. Detta gäller bl.a. villkor för att enföretagare skall betraktas som arbetslös, den tidersättningen beräknas för, lägsta ersättningsnivå,konsekvenser vid byte mellan A-kassor.Egenföretagare som av olika anledningar tvingats görakonkurs lever i stor otrygghet. Detsamma gäller deföretagare, som får arbetaunder knappa ekonomiska förhållanden, vilket radikaltförsämrar den egna familjens sociala situation. Dennasituation gör att många avhåller sig från att etablera egnaföretag.Nuvarande regler när det gäller egenföretagarnas socialatrygghetsgarantier vid arbetslöshet och konkurs o dyl äridag inte acceptabla. För att inte företagaren skall komma ien ohållbar situation bör åtgärder vidtas så att enegenföretagare inte får sämre villkor vid arbetslöshet än enanställd. Företagaren borde med samhällets stöd kunnateckna någon form av en frivillig socialförsäkring somkunde dämpa de negativa ekonomiska effekterna vid t.ex.en konkurs eller företagsnedläggning. Regeringen börutreda på vilket sätt egenföretagarnas sociala ochekonomiska situation kan förbättras och återkomma tillriksdagen med förslag på åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärdersom förbättrar egenföretagarnas sociala situation ochdärvid särskilt deras ekonomiska situation vid personligkonkurs och arbetslöshet.
mot · GE02A746 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetsrättens tillämpning i s.k. 50/50-bolag övergick industriidkarna i storutsträckning till att bedriva sin verksamhet i koncernformgenom att dela upp de stora industriföretagen i flera mindrebolag (s.k. bolagisering).När behov av samverkan mellan olika bolag sedan haruppstått, t.ex. i forsknings- och utvecklingsfrågor, har dettaofta skett genom bildande av s.k. 50/50-bolag. I dessa bolagföreträder var och en av stiftarna/ägarna exakt hälften avröstetalet vid bolagsstämman.Den valda samverkansformen medför att dessa bolaginte anses stå i koncernförhållande till ägarbolagen, vare sigaktiebolagsrättsligt enligt aktiebolagslagen (1 kap 2 §) ellerarbetsrättsligt.Arbetstagarna i 50/50-bolagen går därmed miste om enrad väsentliga arbetsrättsliga rättigheter. De får intetillgodoräkna sig sin inarbetade anställningstid vid övergångmellan bolagen, de får inte rätt till styrelserepresentation iägarbolagen, ägarbolagens skyldighet att tillse att primäraförhandlingar (11 § MBL) äger rum i det ägda bolagetbortfaller (se AD 1979 nr 1), rättigheterna till fackligsamverkan mellan bolagen enligt 11 § i utvecklingsavtaletSAF-LO/PTK kan inte utnyttjas osv.Lagstiftningsåtgärder behöver vidtas så attkoncernbegreppet i styrelserepresentationslagen,medbestämmandelagen och anställningsskyddslagenutvidgas så att det även omfattar de s.k. 50/50-bolagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i det arbetsrättsligakoncernbegreppet.
mot · GE02A748 · 1991-01-25 00:00:00 — Utökad rätt till deltidsarbete för småbarnsföräldrar har föräldrar rätt till förkortning avarbetstiden till 3/4 av normal arbetstid. Denna rätt gäller tilldess barnet har uppnått ålder eller den senaretidpunkten barnet har avslutat det första skolåret. Denförkortade arbetstiden bekostas av föräldrarna själva.I förarbetena till lag om föräldraledighet förvård av barn m.m (prop. 1977/78:104) diskuteradesmöjligheten att låta rätten till reducerad arbetstid omfattaäven föräldrar till barn i åldern 8--12 år.Med anledning av att syftet med arbetstidsförkortningenvar att ge föräldrar och barn möjlighet till fördaglig samvaro och minska vistelsetiderna i daghem ochfamiljedaghem samt med hänsyn till de effekter en sådandeltidstjänstledighet kunde få på arbetsmarknaden, ansågssyftena med lagen uppfyllda med en gräns vid 8 år.Det ansågs dessutom vara och detförsta skolåret som behovet av deltidsledighet var mestframträdande.Även om behovet av deltidsledighet kanske är mestframträdande är det väsentligt även förföräldrar till barn i åldern 8--att kunna reducera sinarbetstid och få mer tid till daglig samvaro med sina barn.Med restid kan heltidsarbetande föräldrar, och därmedäven barnen, få ''arbetsdagar'' på 10--. Eftersomrätten till förkortning av arbetstiden till dess barnen fyllt 8år har funnits utan några större negativa effekterpå arbetsmarknaden, finns det inte anledning att anta att enförlängning av rätten till dess barnet fyllt heller skullepåverka arbetsmarknaden negativt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten till deltidsarbete försmåbarnsföräldrar.
mot · GE02A749 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom hela arbetslivet pågår ett intensivtförändringsarbete. Utvecklingsarbetet syftar till att få endecentraliserad verksamhet, där ansvar och befogenheterflyttas så långt ut i organisationen som möjligt. Detta gällerinte minst den offentliga sektorn, som haft en myckethierarkisk och centralstyrd organisation.En decentraliserad organisation ställer mycket storakrav på cheferna såväl de högsta cheferna som chefer på lågoch mellannivå. Det får till följd att ett chefsförordnanderegelmässigt behöver begränsas i tiden, eftersom de allraflesta inte orkar med det engagemang som är nödvändigtmer än under ett visst antal år.De högsta cheferna anställs numera också i allmänhet påbegränsad tid s.k. visstidsförordnanden. Det ställer sig iregel svårt att hitta andra lämpliga arbetsuppgifter inomorganisationen för denna grupp efter förordnandetidensutgång. I anställningsvillkoren ingår därför oftast enöverenskommelse om någon form av avgångsvederlag ellerpension.Det är däremot inte rimligt att den mycket stora gruppenchefer på låg och mellannivå skall behöva lämna arbetslivetlångt före pensionsåldern bara därför att de åtagit sig ettchefsskap under . Det skulle dessutom ställa sigmycket dyrt för arbetsgivaren att behöva betala pension fördem under många år.Chefer på låg och mellannivå har i motsats till de högstacheferna i allmänhet också haft en sådan anställning inomorganisationen som de skulle kunna återvända till. Detgäller t.ex. alla avdelningsföreståndare inom sjukvården.För dem måste det ges möjlighet att ha kvar sintillsvidareanställning som sjuksköterska, som de kanåtervända till efter som chef. De nuvarandebestämmelserna i lagen om anställningsskydd hindrar ensådan för alla parter praktisk lösning.Det ställs stora krav på den offentligaverksamheten. Möjligheten att anställa även första linjenschefer är ett viktigt inslag för attförbättra effektiviteten. Det kan därför inte vara rimligt attlagen om anställningsskydd skall förhindra en sådanutveckling. I synnerhet som det inte på något sätt kan ansesstrida mot intentionerna i lagen om anställningstrygghet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring av bestämmelserna ilagen om anställningsskydd så att den ger möjlighet attanställa chefer med bibehållentillsvidareanställning i botten.
mot · GE02A750 · 1991-01-25 00:00:00 — Frågan om koncernfackligt arbete över nationsgränsernahar drivits av fackföreningsrörelsen, bådei och i andra länder, utan att frågan har fått enlösning.Svenska företag etablerar sig i allt snabbare taktutomlands. Detta har inneburit att investeringarna har ökati utlandet och är större än inom . Detta harockså inneburit att besluten tas i allt högre utsträckninglångt ifrån de människor som berörs.De fackliga företrädarna inom dessa koncerner harmycket svårt att genomföra sitt arbete på ett rimligt sätt. Dehar bl.a. mycket små möjligheter till kontakter med berördafackliga organisationer utomlands, för att diskuteragemensamma frågor och strategier.Detta anser vi vara oacceptabelt. Enligt vår mening ärdet en självklar rättighet för de anställda att erhålla sammamöjligheter till insyn och inflytande över företagensverksamhet på såväl nationellt som internationellt plan.Åtgärder bör därför vidtas för de fackligaorganisationernas rätt till koncernfackligt arbete. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av lagstiftning avkoncernfackligt samarbete över nationsgränserna.
mot · GE02A752 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetsförmedlingslagen hämmar allvarligt tillväxten avnya serviceföretag. Lagen tillkom för att skydda arbetslösai en utsatt situation men hindrar nu uppdragsföretagensverksamhet. Lagen är inte anpassad till dagenssituation.I bl.a. Bergslagen har startandet av sekreterarserviceoch skrivbyråer varit en väg ut ur arbetslösheten och det hargivit många kvinnor en chans att välja sin egen arbetstid.Affärsidén bygger på att man ''lånar ut'' personal till företagsom behöver tillfällig hjälp.De fristående serviceföretagen måste få sälja sinatjänster utan att det skall betraktas som något hot mot dearbetslösa. Det är oerhört viktigt för tjänstesektornsutveckling att arbetsförmedlingslagen reformeras så attfristående serviceföretag får sälja sina tjänster utan att detskall betraktas som något hot mot de arbetslösa.Skrivbyråer, konsultfirmor, förmedlingar avsjukvårdspersonal och arbetsledarentreprenader säljer jusina egna tjänster, det handlar inte alls omarbetsförmedling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om slopandeav arbetsförmedlingsmonopolet.
mot · GE02A753 · 1991-01-25 00:00:00 — Uppsägning och lagen om anställningsskydd Ett framträdande drag i utvecklingen av denarbetsrättsliga lagstiftningen har varit att arbetsgivarenundan för undan ålagts skyldigheter av olika slag såväl avformell som av materiell natur. Dessa skyldigheter ärgenomgående skadeståndssanktionerade. De olika lagarnasuppbyggnad med skadeståndssanktionerade skyldigheterför arbetsgivaren leder lätt till tvister.Ett område som är speciellt svårbemästrat är innebördenav uttrycket ''saklig grund för uppsägning''. Inte minst vadgäller uppsägning av personliga skäl/förhållanden. Vad somskall anses utgöra saklig grund anges inte uttryckligen ilagen men vissa riktlinjer finns i förarbetena. Har enförtroendeställning grovt missbrukats kan avskedandeförekomma. Även brott av mer allvarlig natur som har liteneller indirekt anknytning till anställningen kan vara skäl föruppsägning.Ett relativt nytt domslut i AD gällde en intendent på enfärja i utrikestrafik som smugglade sprit och vin i sambandmed tjänstgöring. Han anlitade därvid en vakt somtjänstgjorde vid färjeterminalen för att bära i landdryckerna. Smugglingen upptäcktes av tullpersonal ocherkändes genast av vakten och intendenten. Arbetsgivarensade upp intendenten av personliga skäl då man ansåg attintendenten som högste chef för cateringverksamhetenhade en nyckelposition i förhållande till tullmyndigheten. Iett senare skede avskedades intendenten då ytterligareproblem uppkommit.Trots den förtroendeställning intendenten innehadebeslöt Arbetsdomstolen förklara uppsägningen ochavskedandet ogiltiga. I stället förpliktades rederiet att utgeöver jämte ränta till den tidigare uppsagde/avskedade.Denna dom aktualiserar ett antal viktiga frågeställningarvad avser arbetsgivares position i förhållande till denanställde vid uppsägning av personliga skäl eller avsked.Inte minst vad gäller anställda som missbrukar enförtroendeställning. Domen aktualiserar ocksåskadeståndsbeloppens storlek i en lagstiftning som i höggrad överlåtit till rättstillämpningen att precisera lagensinnebörd.Vi anser att lagen om anställningsskydd bör ses över vadgäller uppsägning av personliga skäl och avsked vad avserarbetstagare som innehar förtroendeställning samt vadgäller skadeståndens storlek. Översynen bör inriktas på attunderlätta arbetsgivarens hantering av ovan nämnda frågornär en arbetstagare missbrukar sin förtroendeställning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av lagenom anställningsskydd vad avser uppsägning och avsked avarbetstagare i förtroendeställning samt vad avserskadeståndens storlek härvid i enlighet med vad som anförtsi motionen.
mot · GE02A754 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetsförmedlingen har monopol på att förmedlalediga arbeten. Monopol är aldrig effektiva och de gynnarvarken producenter eller konsumenter. Skall enliberalisering kunna ske, måste 96 sägasupp. Detta kan ske fr.o.m.juli 1991.Oroande tecken talar för en ökande arbetslöshet iSverige . Ett viktigt steg för attminska den risken är att effektivisera arbetsförmedlingenoch detta sker bäst genom att tillåta konkurrens, när detgäller att förmedla arbeten. Även AMS-chefen har uttalat sin positiva inställning till en sådankonkurrens.Möjligheter till arbetsförmedling i enskild regi gereffektivitetsvinster i hela ekonomin. Rörligheten ökar påarbetsmarknaden. Den arbetslöse får lättare arbete ocharbetsgivaren kan fortare fylla vakanser.Reglerna för uppdragsverksamhet bör snarastliberaliseras och det är angeläget att skrivbyråverksamhetinte längre betraktas som olaga arbetsförmedling.I har Fosieby Personalservice specialiserat sig påatt vara personalassistenter till småföretag. Man både sökerarbetskraft och tar hand om anställda med problem.Verksamheten har varit synnerligen uppskattad av berördaföretag. Det är angeläget att denna verksamhet fårmöjlighet att utvecklas, för att ge möjlighet att draerfarenheter inför en kommande liberalisering avarbetsförmedlingsverksamheten. Detta kan ske genom attverksamheten får utgöra ett försöksprojekt införuppsägandet av 96. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att ILO-konvention96 sägs upp,2. att hos regeringen begär förslag omavskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Fosieby Personalservice.
mot · GE02A757 · 1991-01-25 00:00:00 — Skadeståndsbeloppen vid arbetsrättsliga konflikter, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N291 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att företag som är enmansföretagoch/eller saknar kollektivavtal inte får diskrimineras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kraftig höjning avskadeståndsbeloppen vid arbetsrättsliga konflikter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om generell rätt till provanställning.
mot · GE02A758 · 1991-01-25 00:00:00 — I stor utsträckning har anställda rätt till semesterlön ävennär de inte är närvarande i arbetet. Detta gäller vidsjukfrånvaro, föräldraledighet och ledigheter förnärståendevård. I dessa fall erhåller den anställdesjukpenning, föräldrapenning respektivenärståendevårdarersättning genom försäkringskassan.Dessa ersättningar beräknas efter den anställdes helaårsinkomst, inklusive semesterlön. Detta innebär attersättningarna från inkluderarsemesterlön.Genom att arbetsgivaren, enligt 17§ semesterlagen därutöver skall betala semesterlön viddessa typer av frånvaro blir den anställde dubbeltkompenserad. Detta är inte rimligt och kan naturligtvis inteha varit avsikten. Följden är ju att de som är frånvarandefavoriseras i förhållande till dem som arbetar. Dettamissförhållande bör rättas till. Detta sker bäst genom att detyper av frånvaro som nämns tas bort från uppräkningeni 17 § semesterlagen. Därigenom uppnås den stora fördelenatt reglerna i semesterlagen stramas upp och förenklas.En förändring bör därför ske i semesterlagens § 17 så attpunkten 1 om sjukdom och arbetsskada, punkten 2 omföräldraledighet och punkten 8 om ledighet förnärståendevård utgår ur bestämmelsen. En ren följdändringskall då göras i andra stycket semesterlagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring i semesterlagen så attdubbel semesterlön inte utges.
mot · GE02A759 · 1991-01-25 00:00:00 — I olika sammanhang, bl.a. utredningar kring jourtjänstoch i anslutning till löneförhandlingar, har konstaterats attvissa läkare -- främst i anslutning och dylikt --arbetar under mycket långa arbetspass. Pass på 24--36timmar kan förekomma. Det stora arbetstidsuttaget harsenare i regel kompenserats med sammanhängandeledighet.Den enskilde läkaren kan känna sig pressad att ta på siglånga arbetspass med hänsyn till belastningen på hansarbetsplats. Av omsorg om de sjuka och lojalitet medarbetskamrater ställer han sig till förfogande även om hankänner att han slits mycket. Systemet har gjort att vissaläkare belastas extra mycket.I regel är arbetstiderna hårt reglerade i lag och avtal försådana grupper på arbetsmarknaden som med hänsyn tillrisken för misstag och felgrepp vid övertrötthet kanförorsaka olyckor. Den yrkesmässiga biltrafiken harexempelvis sådana regler liksom flygledare och flygandepersonal. Motsvarande regler borde även övervägas förläkare och i den mån detta inte är gjort även för övrigsjukvårdspersonal som garanti för att inte alltför långsammanhängande arbetstid förorsakar misstag beroende påtrötthet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om lämpligaåtgärder för att reglera läkararbetstiden på ett med hänsyntill uppgiften rimligt sätt.
mot · GE02A761 · 1991-01-25 00:00:00 — Frågan om nordisk koncernfacklig samverkan har underlång tid drivits av den nordiska fackföreningsrörelsen, blandannat genom Fackliga , somgenom de fackliga centralorganisationerna i Nordenorganiserar 7,5 miljoner löntagare.Enligt vår mening är det en självklar rättighet för deanställda att erhålla samma möjligheter till insyn ochinflytande över företagens verksamhet på såväl nordisktsom nationellt plan. Tyvärr har detta inte varit möjligtfrämst på grund av de centrala arbetsgivarorganisationernashårda motstånd. Eftersom någon förhandlingslösningmellan arbetsmarknadens parter inte tycks vara möjlig,återstår enbart att lagstiftningsvägen garantera de anställdadessa rättigheter.Förutom att nordisk koncernfacklig samverkan är ensjälvklar facklig rättighet, väl i samstämmighet medlångvarig nationell tradition på den nordiskaarbetsmarknaden, är det enligt vår mening också till gagnför näringslivet. Den fackliga medverkan -- och därmed deanställdas deltagande -- i företagens verksamhet ochproduktionsutveckling borde upplevas som en viktigkonkurrensfördel jämfört med företag som saknar dettaengagemang från sina medarbetare.Denna uppfattning har också vunnit gehör inom EG-området då nu lagt fram det längeväntade direktivförslaget om koncernfackliggränsöverskridande samverkan. Enligt förslaget skallarbetstagarsidan informeras och konsulteras om allaåtgärder av större betydelse för de anställda. I direktivetframhålls bl.a. hur nödvändigt det är att de anställda harsamma överblick som ägarna i företag med verksamhet iflera länder.Enligt vår mening bör förslag till lagstiftning utarbetassom innebär att de anställda i nordiska företagskoncerner iSverige dels ges rätt till regelbunden information frånkoncernledningen, dels att arbetstagarrepresentanternamed bibehållna anställningsförmåner och på produktionensbekostnad skall få ledighet för att kunna träffas samt attregeringen skall verka för att en samnordisk lagstiftning pådetta område kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nordisk koncernfackligverksamhet.
mot · GE02A762 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid 1986 beslutades om ett aktivarearbete med konsumentpolitiska frågor. Detta har ävenframhållits i de familjepolitiska riktlinjerna somlandsekretariatet antog . Konsumentpolitikenframstår mer och mer som ett viktigt fördelningspolitisktinstrument.Den samlade fackföreningsrörelsen har ett stort ansvarför att de konsumentpolitiska frågorna förs ut tillmedlemmarna. Konsumentpolitiken är ju ett av medlen attöka medlemmarnas välfärd.För att möjliggöra kontakterna med medlemmarna utepå fältet anser vi att konsumentombud bör utbildas och gesmöjlighet att arbeta med dessa frågor inom ramen förförtroendemannalagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsumentombud.
mot · GE02A763 · 1991-01-25 00:00:00 — I av växande arbetslöshet hör kulturarbetarna tillde hårdast drabbade. Nedläggning av fria teatergrupper hargjort många skådespelare arbetslösa. Också förbildkonstnärerna är arbetssituationen svår,och många musikgrupper har problem med att få uppdragför sin försörjning.Även i goda tider är arbetslösheten bland kulturarbetareofta större än bland andra grupper. I dagens ekonomiskasituation drabbas de än hårdare och upplever dåarbetslösheten inte bara ekonomiskt utan också som etthinder för att få utlopp för sin skaparkraft.De fem kulturarbetsförmedlingarna har till sittförfogande ca för innevarande budgetår.De s.k. åtgärdspengarna för beredskapsarbete ochutbildning uppgår till , medan 22miljoner kronor går till förvaltningskostnader.Inrättandet av kulturarbetsförmedlingar har inte löstproblemen för kulturarbetarna. De bör givetvis som allaandra kunna utnyttja arbetsförmedlingen och komma iåtnjutande av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detär däremot förkastligt att nuvarande lagstiftning förbjuderupprättandet av privata arbetsförmedlingar, som genomspecialisering, särskild anknytning till de arbetssökande ochgod kännedom om den arbetsmarknad det här gäller i högregrad skulle kunna bistå de arbetssökande med anställningoch uppgifter inom deras egna verksamhetsområden.Riksdagen bör därför besluta om upphävande om förbudetmot privata arbetsförmedlingar.Även centrumbildningarna har till uppgift att tillvaratasina medlemmars intressen på arbetsmarknaden.Centrumbildningarna förfogar dock inte över medel påsamma sätt som arbetsförmedlingarna. Den sakkunskapsom centrumbildningarna besitter inom för dem specifikaområden skulle bättre kunna utnyttjas i arbete såväl på attöka efterfrågan på kulturarbetare som på att medverka tillmeningsfylld utbildning och adekvata arbetsuppgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri etableringsrätt för privataarbetsförmedlingar,2. att hos regeringen begär förslag som syftartill att överföra viss del av den offentligakulturarbetsförmedlingens verksamhet tillcentrumbildningarna.
mot · GE02A765 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So308 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten till förkortad arbetstid.