mot · GE02Bo225 · 1991-01-25 00:00:00 — Markvillkoret isamband med den statliga bostadslånegivningen är därvidett hinder och skall avskaffas.Kommunerna svarar också ofta för exploateringen framtill dess att husen skall byggas. Inte sällan är det merrationellt att den som bygger huset även svarar förmarkexploateringen. Målet måste vara att välja denhandlingslinje som ger bäst kvalitet och lägsta kostnad. Denrisk som finns att kommunala fastighetskontor utförexploatering mer för att värna om sitt eget ansvarsområdeän för att välja den bästa och billigaste exploateringen,måste uppmärksammas och motverkas.Ökat enskilt ägande och sparandeEtt decentraliserat ägande inom bostadsektorn är tillfördel för strävandena att hålla nere kostnaderna i boendet.Det egna ägandet av bostaden gör att den enskilde harstörre möjligheter att påverka kostnader och miljö i sitt egetboende. Fler får del av värdestegringen.Med ett eget ägande följer ett ökat ansvar och intresseav att vårda bostaden. Därmed blir kostnader för underhålloch reparation lägre. Det ökade engagemanget i boendetsom ägandet skapar tillsammans med ett högresjälvbestämmande över sitt boende ökar medvetenhetenom kostnaderna och intresset för att hålla tillbakakostnaderna i boendet.Ägandet av den egna bostaden skall främjas och alla somså önskar skall erbjudas möjlighet att äga sin bostad.Ombildningslagen som reglerar en ombildning frånhyresrätt till bostadsrätt måste ändras så att den omfattarockså allmännyttans hyresgäster. Vidare skall kravet omantalet lägenheter som fordras för att enbostadsrättsförening skall få bildas sänkas från fem till trelägenheter.En minskning av bostadssubventionerna förutsätterockså att hushållssparandet stimuleras. Ett ökat sparandeleder till ökat ansvar och bredare engagemang i det egnaboendet. Det är också ett viktigt instrument för denenskilde att försöka minimera kostnaderna framförallt vidproduktionstillfället. Vårt förslag tillbostadsfinansieringssystem, med ett enhetslån och med ensolidarisk fördelning av kostnader mellan äldre och yngrefastigheter, skall därför också ses i relation till våra tidigareförslag till sparstimulerande åtgärder, bl a införande avpersonliga investeringskonton.Vårt förslag om personliga investeringskonton innebäratt maximalt ett halv basbelopp skattefritt får avsättas tillsparande avseende investeringar i bl a permanentbostad.Även avkastningen är skattefri. Detta ger möjligheter tillett förmånligt och långsiktigt sparande i egen bostad.Stimulanser för effektivare och miljövänligareenergianvändningEn central del i boendekostnaderna är också hushållensel- och värmekostnader. Det är framförallt viktigt attbostadsuppvärmningen utformas på ett sätt som är anpassattill de övergripande målsättningarna för omställningen avenergisystemet. Betydande resurser måste avdelas förinvesteringar, effektiviseringar, hushållning ochuppvärmningssystem som minskar hushållens totalaenergikostnader.Stora resurser har också avsatts för hushållning ochutnyttjande av förnybar energi i den uppgörelse som slutitsmellan , socialdemokraterna och folkpartietliberalerna om inriktningen av det energipolitiska beslutsom skall fattas senare i vår. Det är nödvändigt att deenskilda hushållen kan få del av dessa satsningar förinvesteringar i syfte att nedbringa sina energikostnader.Vissa anslagsfrågor InvesteringsbidragVårt förslag om sänkt byggmoms innebär en minskadintäkt till staten om ca . innebärförslaget att något behov inte föreligger av det särskildainvesteringsbidrag för bostadsbyggande som införts somkompensation för höjningen av mervärdeskatten.Regeringens förslag om anvisning av fördetta ändamål bör därför avslås. (/91:10, bil 13, B17)Bostadsbidrag m mMed vårt förslag till strategi för billigare bostäderkommer behovet av bidrag och stöd att minska.Föredraganden motiverar den kraftiga uppräkningen medatt de ekonomiskt svagare hushållens behov inte skalleftersättas genom väsentligt vidgadebostadskostnadsgränser.Med vårt förslag till finansiering av skattereformen, medlägre beskattning på boendet, är behovet av bidrag lägre.Reglerna för utbetalning av bostadsbidrag innebär vidareatt det är boendekostnadsökningar på grund avskattereformen som skall täckas. Detta innebär att statensutgifter med nu gällande regler för /93kommer att bli långt större än /92.En översyn av beräkningsgrunderna för bostadsbidragenpågår också som en följd av skatteomläggningen. Det finnsuppenbara risker att kostnadsökningarna är så stora att enkompensation fullt ut för de boende inte är möjlig utan attbidragen med regeringens alternativ måste höjasytterligare.Vi vill för vår del understryka att -- därest utformningenav skatteomläggningens finansiering kvarstår -- enförsämring av reglerna inte kan ske utan att det hårt drabbarframförallt ungdomar och unga familjer. Detta bör gesregeringen till känna.Lägre boendekostnaderVåra förslag innebär -- även med hänsyn taget till våraförslag till förändrad punktbeskattning på energi ochavvisande av regeringens förslag om särskiltinvesteringsbidrag -- sammantaget att den ekonomiskabelastningen på boendet genom avskaffande av momsen påenergi, sänkningen av byggmomsen, avgifter förfastighetstjänster, sophämtning, vatten och avlopp med istorleksordningen 6--. Detta motsvarar enlägre månadskostnad för boendet för en normaltrea med ca150--/månad. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sambanden mellan denekonomiska politiken och boendekostnadernas utvecklingoch nivå,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadspolitikens inriktning,3. att hos regeringen begär förslag om enstrategi för sänkta boendekostnader i enlighet med vad imotionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stabilare regler påbygg- och bostadsmarknaden för lägre boendekostnader,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nivån för den garanterade räntanavseende ombyggnadsprojekt,[att beslutar att mervärdeskatt vidtillhandahållande av produkter, varor och tjänster isamband med boende och byggande skall utgå med 13,64 %från den 1/7 1991 i enlighet med vad i motionenanförts,1][att beslutar att mervärdeskatt förtillhandahållande av fastighetstjänster, sophämtning, vattenoch avloppsrening skall utgå från den 1/7 1991i enlighet med vad i motionen anförts,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utnyttjande av fastighetsskattensom bostadspolitiskt instrument,1]6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det s k räntelånesystemet ej bör införas och hosregeringen begär förslag om ett nytt och förenklatbostadsfinansieringssystem enligt de riktlinjer som förordasi motionen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad konkurrens ochmångfald inom bygg- och byggmaterialbranschen,2]7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för ökad marktillgångför byggande,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stimulanser försparande till egen bostad,3]8. att med avslag på prop 1990/91:100 i dennadel beslutar att investeringsbidrag för bostadsbyggande ejskall utgå,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglerna för bostadsbidrag,