mot · GE02Kr333 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningI denna kommittémotion om kulturen föreslår bla följande:En utvärdering bör göras för att belysa hur1974 års kulturpolitiska mål har uppnåtts.Kulturensbetydelse i det internationella samarbetet måsteuppvärderas.De nationella kulturinstitutionerna måstefå ett självständigt ansvar att verka över hela landet. De treR:ens -- , Riksutställningars ochRikskonserters -- roll måste ses över. Det behövs ettväxelspel mellan lokala, regionala och centralakulturinsatser.Boklån skall vara kostnadsfria. Ensatsning på bokbussar och filialbibliotek måste ske.Kulturporto bör införas.Skolans kulturella roll måsteutvecklas. Kulturinslagen i ämnena svenska, musik och bildmåste samordnas. Införande av ett kulturblock, som ocksåinrymmer dans och drama, bör prövas. Inom slöjd ochhemkunskap måste lokala traditioner belysas.Riksdagenbör lägga fast riktlinjer för sponsring av statliga ochkommunala kulturinstitutioner. Avtalen skall vara öppna.Mellanhänder måste undvikas.Kulturinstitutioner somdrivs i bolagsform, exempelvis Operan, bör kunna förstärkasin ekonomi genom nyemission av aktier.En samladkulturproposition bör presenteras för vart tredjeår. Där läggs ekonomiska treårsramar fast. Kulturrådetsfrämsta roll blir att förbereda dessa propositioner medandess uppgifter vid den årliga anslagshanteringenbegränsas.Centern föreslår en förstärkning avkultursektorn på för kommandebudgetår.Därutöver har i en motion ang. en satsning påinfrastruktur uppmärksammat kulturens roll som enregional utvecklingsfaktor.En kultursyn för framtidenVissa av de förslag som framhöll i förra åretsmotion är nu föremål för utredning. Vi upprepar därför intede förslagen i denna motion.Kulturellt samarbete över gränserna är en av deviktigaste utgångspunkterna . Möten mednya kulturer utvecklar den egna förmågan och ger nyaimpulser. Det är få områden där förståelsen och samarbetemellan grupper blir större och den egna självkänslan stärkssom där kulturutbyte kommer till stånd. Den egna kulturenutvecklas och stärks som förståelsen ochrespekten för andra ökar. Kulturen bygger internationellabroar och kan skapa förståelse på ett ochoslagbart sätt.Kulturell mångfald och den kontaktyta med omvärldensom invandrare och flyktingar bidrar med berikar i hög gradkulturlivet. Det är därför viktigt att en stor del av arbeteägnas åt att bygga kulturella broar.Enligt vår mening är en av kulturens viktigaste uppgifteratt skapa gemenskap och höja människors livskvalitet. kultur skall också medverka till att underlätta denenskilda människans personliga utveckling. Människansvälfärd beror inte bara på tekniska och ekonomiskafaktorer. Det handlar i lika hög grad om ett inrevälbefinnande. I kulturen finns tillfredsställelse genomskapande, uttrycksfrihet, historia, känsla och upplevelse. Idet demokratiska förnyelse- och utvecklingsarbetet måstekulturverksamheten spela en central roll. Stimulans tilldebatt och kritisk granskning av företeelser i vårt samhälleär därför en central uppgift för kulturen. Det måste ocksåkonstateras att det är en legitim uppgift för kulturen att geberikande underhållning och avkoppling för människorna idagens komplicerade samhälle.Många kulturella aktiviteter sker utan samhällets direktastöd. Det skapande behovet har en egen drivkraft.Människors egen vilja och kreativitet sätter fart påskapandet. Böcker skrivs och läses, musik spelas avensembler och framställs på grammofonskivor för storalyssnarskaror, körsång utövas av mängder av människor,konstnärer framställer sina verk och teatergrupper agerarutan att detta är resultat av vare sig statliga eller kommunalabeslut. Till detta kommer all den verksamhet som sker ifolkrörelsernas regi. I ett pluralistiskt demokratisktsamhälle är det viktigt att det är så. Samhällets uppgift påkulturområdet blir med denna utgångspunkt inte att styrautan att verka stödjande och förutsättningsskapande.Inom ungdomskulturen är musiken symbolen för detkulturella skapandet. Här finns inga givna mallar och härfinns unga människors kraft som kommer till uttryck i ordoch toner. Det är en av våra största kulturella rörelseroch tjänar för oss som en symbol för hur livskraftig kulturkan vara. Kulturen skall utveckla, vara kritisk, gegemenskap, självkänsla och identitet. Kraften i skapandethar inte tillkommit av styrda beslut. Det är dock viktigt attsamhället skapar förutsättningarna.Kulturarvets växande betydelse måste uppmärksammasmer. En ökad förståelse för detta medverkar till att ge ossden gemenskap och den respekt för andra kulturer som ärnödvändiga för att vi skall kunna möta en alltmermångkulturell framtid, präglad av internationellt utbyte ochmångfald.Samhällets kulturpolitiska uppgifterEn av kulturens viktigaste uppgifter är att utvecklameningsutbytet mellan människor. Kulturen blir därmed enav grundstenarna i det demokratiska samhällsbygget.Framträdande uttryck för detta synsätt är regeringsformenoch tryckfrihetsförordningen varigenom grunden läggs förförsamlings- och yttrandefriheten. Litteratur och teater ärhelt beroende av att friheten att yttra sig i tal och skriftfinns.Samhällets viktigaste uppgift är att ge förutsättningar förmänniskor till ett rikt kulturliv. Samhällets kulturpoltikskall syfta till att rasera barriärer av geografisk, ekonomiskoch social karaktär som hindrar människor att ta del i ettaktivt kulturliv. Samhället skall motverka kulturfattigdom ialla dess former. Kulturovana kan finnas därkulturinstitutionerna är som närmast.Kulturen fungerar som en utvecklingsfaktor. För mångamänniskor är möjligheten till ett rikt kulturliv en av deavgörande faktorerna för valet av bosättning. Enligtcenterns mening finns det anledning att betona kulturensregionala utvecklingskraft ännu mer . En av defrämsta funktioner som kulturen har är att föra sammanmänniskor till gemensamma upplevelser. Ur gemenskapenkan sen födas mänskliga nätverk som i sin tur ger upphovtill såväl sociala som kommersiella aktiviteter.Samhället måste ge förutsättningar för variation ochmångfald inom kulturyttringarna. Samhället har ettbetydande ansvar för att kulturarvet kan föras vidare.Genom att känna och förstå det förflutna blir vi ocksårustade att möta framtiden. Genom museer och underhållav historiska byggnader medverkar stat och kommun idenna viktiga kulturpolitiska uppgift.För att en väl fungerande radio och television iallmänhetens tjänst, som förmår värna om vår egen kulturoch balansera internationell masskultur, skall kunnaerbjudas i alla delar av landet krävs också ett aktivtengagemang från samhällets sida.För att främja kvaliteten i kulturlivet och skapaförebilder är det viktigt att det finns goda möjligheter föryrkesverksamma kulturutövare att verka på rimliga villkor.Här inverkar samhällets skatte- och näringspolitik.Genom utbildningsinsatser kan samhället ocksåmedverka till att professionella kulturutövare på ettlämpligt sätt förbereds för framtida insatser inom olikakulturyrken.De kulturimpulser som invandrarna bidrar med måstetas tillvara, vilket samhället kan medverka till. På sammasätt om kulturutbyte med andra länder och kulturer ärviktigt för förståelsen i en allt mer integrerad värld.Det är viktigt att det i alla delar av landet får byggas uppett allsidigt kulturliv. Det är en mycket betydelsefull uppgiftför samhället att medverka till detta. Samhällets uppgifterpå kulturområdet är således mångskiftande.1974 års kulturpolitikRiksdagen antog 1974 följande mål för samhälletskulturpolitik:Kulturpolitiken skall medverka till attskydda yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar föratt denna frihet skall kunna utnyttjas.Kulturpolitikenskall ge människor möjligheter till egen skapande aktivitetoch främja kontakt mellan människor.Kulturpolitikenskall motverka kommersialismens negativa verkningarinom kulturområdet.Kulturpolitiken skall främja endecentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner inomkulturområdet.Kulturpolitiken skall i ökad utsträckningutformas med hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheteroch behov.Kulturpolitiken skall möjliggöra konstnärligoch kulturell förnyelse.Kulturpolitiken skall garanteraatt äldre tiders kultur tas tillvara och levandegörs.Kulturpolitiken skall främja ett utbyte av erfarenheter ochideer inom kulturområdet över språk- och nationsgränser.Inom den svenska kulturpolitiken framstår 1974 årskulturpolitiska beslut som en milstolpe. Beslutet föregicksav omfattande förberedelser som var väl förankradepolitiskt. Även kultur- och folkrörelse-Sverige gav deföreslagna målen ett brett stöd.Denna breda samstämmighet framstår som en storkulturpolitisk tillgång som borde tas bättre tillvara.Vi anser att målen alltjämt är giltiga. Vad som närmastbör göras är en samlad utvärdering av hur de olika målenhar uppnåtts. I denna utvärdering måste de somengagerades i formuleringen av målen delta. Vi tror att enutvärdering i allt väsentligt kommer att visa attmålsättningarna står sig. Däremot anser vi att medlen påflera centrala avsnitt måste förnyas. Det gäller bl a insatserför att nå decentraliseringsmålet. Förutsättningarna på detmediepolitiska området är också helt annorlunda ,vilket bör vägas in i en framåtsyftande kulturpolitik.De tre ''R:en'' och kulturpolitikens decentraliseringsmålDe tre R:en -- , Riksutställningar ochRikskonserter -- var tänkta att spela en framträdande rollför förverkligandet av decentraliseringsmålet i 1974 årskulturpolitik. De skulle dels ha en egen produktion avseddför turnéverksamhet, dels främja de nationellakulturinstitutionernas aktiviteter utanför lokaliseringsortenStockholm. Som ett led i den utvärdering avkulturpolitiken, som vi har krävt, borde man särskiltöverväga om inte ett återförande av ett riksomfattandeaktivitetsansvar till de nationella institutionerna voremotiverat. Den nuvarande ordningen kan innebära attdessa känner sig befriade från det riksomfattande ansvarsom egentligen tillkommer dem. Denna översyn syftar intetill att de tre R:en avskaffas. De bör även ha enroll i decentraliseringsarbetet även när det gäller denationella kulturinstitutionerna. På kulturområdet behöverdet nämligen inte vara någon nackdel om flera aktörerverkar . Det främjar mångfalden.Bibliotek och litteraturBiblioteken fyller en viktig funktion när det gäller attfylla kulturpolitiska ambitioner. Bibliotek måste få möjligheter attutveckla sig ytterligare och vidga sitt kulturella utbud. Detär viktigt att biblioteken fungerar som en inkörsport tillannat kulturellt engagemang.Utlåning av böcker är självfallet bibliotekens främstauppgift. är biblioteken ofta lokala kultur- ochinformationscentra i en vidare mening. Föreläsningar ochutställningar kompletterar inte sällan självabokförmedlingen. För samhällsinformationen spelarbiblioteken en central roll. De utgör därmed en stödjepunkti det demokratiska meningsutbytet.Kostnadsfria boklånÄven i ett skede då bibliotekens serviceutbud vidgas tillandra medier (exempelvis grammofonskivor och databaser)kommer det tryckta ordet i form av böcker, tidningar ochtidskrifter att utgöra deras huvudsakliga arbetsområdeunder den framtid som går att överblicka. Vi tror att dettryckta ordet har goda chanser att stå sig som förmedlare avkultur och information parallellt med att andra medierväxer fram. Bokutlåningen har varit kostnadsfri.Det är viktigt att det förblir så.Bokbussar och biblioteksfilialerSom ovan nämnts är det svenska biblioteksväsendetmycket vittförgrenat. Verksamhet med bokbussar ochfilialbibliotek bidrar till denna karaktär. Det är angelägetatt denna decentraliserade struktur utvecklas ytterligare.Bland annat har bokbussar visat sig ge mycket godaresultat. Det är viktigt att samhället stimulerar utvecklingenav bokbussverksamheten. De bör även få ett särskilt ansvarför uppsökande biblioteksverksamhet för äldre.I våra större tätorter spelar biblioteksfilialerna enbetydelsefull roll. Ofta är de stadsdelens endakulturinstitution. Det är viktigt att filialerna inte dras in tillstora centralbibliotek i tätortens centrum. När nyastadsdelar utvecklas är det angeläget att de tidigt förses medbiblioteksservice. På landsbygden bör ocksåbiblioteksservicen utvecklas. Det kan exempelvis skegenom biblioteksfilialer i bygdegårdar och församlingshem.KulturportoBöcker måste kunna förmedlas till alla över hela landet.För människor som inte kan nå en stor bokhandel med ettomfattande sortiment eller ett stort bibliotek är det viktigtatt inte själva distributionskostnaden lägger hinder i vägen.Därför bör det finnas ett kulturellt motiverat lågtkulturporto. Det är också angeläget att seriösa distributörerav film och videogram kan komma i åtnjutande av dettakulturporto.BokhandelsavtalAv budgetpropositionen framgår att regeringen haruppmärksammat att några större bokförlag har frånträttfackbokhandelsavtalet och att det äromöjligt att överblicka konsekvenserna av detta. Det finnsäven risk för att fler bokförlag säger upp avtalet. Enligt vadcentern erfar pågår nu diskussioner bland övriga störrebokförlag att säga upp avtalet.Ett avskaffande av avtalet innebär en koncentration tillstor omsättning. Det alternativ till fackbokhandelsavtaletsom branschledande förlag nu genomför innebär att avtaletskulturpolitiska karaktär kraftigt försvagas. Det sker främstgenom att förlagens abonnemangsåtagande kopplas tillinköpsnivåer som är ouppnåliga för många. På många orterblir det, enligt mening, omöjligt att erbjuda ettbrett sortiment av litteratur i fortsättningen. Vi finner detdärför nödvändigt att regeringen får i uppdrag attomedelbart uppta förhandlingar med bokförlagen för attgarantera distributionen av ett brett boksortiment tillrimliga kostnader för samtliga fackbokhandlare varvidandra konstruktioner än nuvarande avtal bör prövas.FilmRegeringen har aviserat en proposition omfilmverksamheten. Vi återkommer med förslag i sambandmed den. Det är några saker som vi redan nu vill poängtera.Intresset för film och filmskapande kommer att öka iframtiden. Den utvecklade videotekniken har givitutrymme för detta. Det visar sig också i att antaletbiografsalonger ökar på ett flertal år. Menatt producera film kostar pengar och som läget är nu finnsdet liten möjlighet att satsa på annat än rent kommersiellaproduktioner. ''Smala filmer'' har inga eller små möjligheteratt göra sig gällande. Det är viktigt att samhället ger dennafilmproduktion ett stöd. När de kommersiella kraven påfilmen är så hårda minskar också antalet visningstillfällen,vilket leder till att spridningen minskar. Filmfestivaler, somarrangeras på ett flertal orter i landet, gör var för sig enförtjänstfull insats för att stärka den ''smala filmens'' roll.FolkbildningenRegeringen har aviserat en proposition på detta område.Vi avser att återkomma med förslag till vid dettatillfälle.KonstMånga människor har som sitt största intresse att måla,skulptera eller på annat sätt låta känslor och tankar kommatill uttryck via händerna. Ganska många ägnar hela sin tidåt skapandet andra bara en liten del. Det finns ett flertalkonstsalonger men få får möjlighet att ställa ut. Ökadeinsatser måste göras för att ge unga konstnärer möjligheteratt ställa ut.Många konstverk som är i museers och andrainstitutioners ägo visas aldrig för allmänheten. De förvarasi magasin. Delar av dessa kulturskatter bör kunna ställas utpå skolor och andra offentliga institutioner.Försäkringsfrågan för detta bör därför utredas.MuseerVi anser att det är viktigt att museiverksamhetenutvecklas och ges möjlighet att utnyttja nyainformationskanaler. För unga människor ärdatakommunikation, rörliga bilder och musik ett naturligtsätt att uttrycka sig. Det är därför viktigt attkulturinstitutioner ges möjlighet att använda den nyatekniken. Vi anser att det vore av intresse att undersökamöjligheterna att skapa ett center eller museum för rörligabilder.Barn och kulturTill de angelägnaste uppgifterna hör att erbjuda barn ochungdom en rikare kulturmiljö och förbättra derasmöjligheter till eget skapande. Barnets iver att upptäcka,känna och uppleva med sina sinnen och skapa med sinahänder måste få utrymme. De behöver stimulans ochupplevelser för att lära sig nya begrepp och utveckla ettlevande och mångskiftande språk.Ett aktivt kulturintresse grundläggs för mångamänniskor redan i barndomen. Barn och ungdom måste fåhjälp att hitta vägen till det som har kvalitet, men som förden skull inte behöver vara tungt eller svårt. Förmågan hosde unga att kritiskt granska det lättviktiga skräputbud demöts av måste utvecklas. Inom rockmusiken, för att ta ettexempel som ligger dagens ungdom varmt om hjärtat, finnssåväl skapande av god kvalitet som kortsiktig spekulationföreträdda. Rocken rymmer inom sig både framåtsyftandekreativitet, och angelägen samhällskritik. Detsamma kansägas om videofilmen. Video kan som tekniskt mediumanvändas för såväl kvalitet som exploatering utan hänsyn tillmedmänsklighet eller normer.Förstahandsansvaret för barns och ungdoms kulturellautveckling och fostran ligger naturligtvis hos föräldrarna.Förutsättningar att med framgång klara denna uppgift äremellertid mycket varierande. Därför måste andrafunktioner i vårt samhälle vara beredda att träda in i bildenoch ge stöd.Redan i förskolan måste barnen få uppleva skapandekulturell verksamhet. Barn måste få skapa med både sinahänder och sina sinnen. På många håll sker så redan idag.Det är dock viktigt att utvecklingsarbetet på detta områdekan fortsätta. Förskollärare måste få en utbildning som gerdem goda förutsättningar att fullgöra en kulturpedagogiskinsats. Det är också angeläget att man i förskolan kan anlitaaktiva kulturarbetare. Särskilt inom kulturområdenamusik, dans och drama torde även små barn kunnatillgodogöra sig insatser.Grund- och gymnasieskolan har en mycket stor -- för attinte säga avgörande -- betydelse för att väcka ungdomarsintresse för kultur. Det gäller särskilt utformning ochinnehåll i ämnena svenska, musik och bild. Den nyaläroplanen ger möjlighet till detta men följande riktlinjerbör vara vägledande:En samordning av de kulturellainslagen i ämnena svenska, bild och musik bör ske. Enmöjlighet som bör undersökas är om det går att inrätta ettsamlat kulturblock i ämnesstruktur. Ämnenadans och drama förekommer nästan inte alls i dagens skola.I ett kulturblock som här skisserats måste de ha en naturligplats i dagens skola.Inom ämnena slöjd och hemkunskapbör lokala hantverkstraditioner belysas samt ge utlopp förbarnens skapariver.Den kommunala börutvecklas till kommunala kulturskolor som exempelvisockså har dans, drama och film på programmet. Tillgång påutbildade lärare måste säkerställas.Vi måste slå vakt omden rika svenska körtraditionen genom att stimulera varjeskola att ha minst en kör.Skolbiblioteken måsteutvecklas.Varje skola bör upprätta en kulturplan isamverkan mellan skolledning, lärare, elever och föräldrar.Här kan frågor om kulturdagar, kulturprojekt, utsmyckningav skolan m m behandlas.De åtgärder vi här har skisserat tar alltså i första handsikte på att utveckla läroplanen och andra instrument sompåverkar skolan. Det är angeläget att den ogynnsammatrend som faktiskt är rådande ifråga om de kulturellaämnenas ställning i de senaste decenniernasläroplansutveckling bryts. Såväl den gamlarealskolan som gymnasieskolan med latin- och reallinjehade större utrymme för de kulturella ämnena. Målet börvara att utveckla elevernas förmåga att med förankring igången tid kritiskt granska företeelser och attuppskatta kvalitet.Särskilda kulturpengar i skolanSedan några år anvisas över utbildningsbudgetensärskilda medel för kulturverksamhet i skolorna. Det ärenligt vår mening nu angeläget att göra en utvärdering avanvändningen av dessa medel. Framförallt måsteundersökas hur stor del av medlen som verkligen kommitsjälva kulturverksamheten till godo och hur mycket som hargått bort i administration. Inriktningen måste vara attmedlen ute på skolorna handhas på sådant sätt att de i sinhelhet används för kulturändmål. Det är viktigt att dennasatsning kan generera nya uppdrag till yrkesverksammakulturarbetare.Kultur i skolanI vissa kommuner har man på försök ordnat kulturdagari skolan på samma sätt som man ordnar friluftsdagar. Detanser vi är en bra modell som bör spridas till flerakommuner. För att genomföra är det viktigt attskolorna utvecklar ett nära och fortlöpande samarbete medortens och länets kulturarbetare och kulturinstitutioner. Iprincip bör minst en kulturdag per läsår anordnas på allastadier. Självfallet skall anordnande av kulturdagar intereducera kulturambitionerna i övrigt.Kulturens ekonomiKulturlivet skall vara fritt och oberoende. En starkkommersialisering gör kulturlivet ytligt och är ett hot motmångfald och kulturell särart.SponsringSponsring ser ut att bli en möjlighet att till viss delfinansiera kulturell verksamhet. Från näringslivets sidafinns ett intresse av att bidra till kulturen. Självfallet skerinte detta av ren oegennytta från företagens sida. Satsningarpå kultur är en del i marknadsföringen av företagensprodukter eller tjänster. Det är viktigt att hållbara etiskanormer utvecklas på detta område. Då kan sponsringen blien finansieringskälla som är till ömsesidig glädje.Om statligt och kommunalt drivna kulturinstitutionerskall delfinansieras med sponsring är det särskilt viktigt attdet sker efter fasta normer. De metoder som används --bland annat när det gäller Operan -- gör att helafinansieringsmetoden riskerar komma i vanrykte.Vi har i princip inget att invända mot att offentligakulturinstitutioner kompletterar sin finansiering med stödfrån bland annat näringslivet. ställer dock följandekrav på själva formen för stödet:Avtalen skall varaöppna. Inget hemlighetsmakeri.Generöst betaldamellanhänder måste undvikas.Sponsringsåtagandet skallha en klar avgränsning. När det är slut skall inteinstitutionen vara tvungen att med skattepengar fortsättaåtagandet. Institutionen får således inte bli långsiktigtberoende av sponsring för sin ordinarie verksamhet.Firmanamn och andra budskap skall inte presenteraspåträngande eller störande och får absolut inte inkräkta påden konstnärliga kvaliteten.Om sponsorn får platser tillföreställningar i utbyte för sitt stöd får detta inte ske i sådanomfattning att den övriga publiken åsidosätts. Sponsornsbiljettpris bör i princip beräknas utifrån det kostnadslägesom skulle uppstå om inga samhällssubventioner utgick.Riksdagen bör ställa sig bakom dessa riktlinjer vilket börges regeringen till känna.Vi vill i detta sammanhang notera det anmärkningsvärdai att så mycket av sponsringen till såväl kultur som idrottkommer från statliga och kommunala institutioner ochföretag. Det borde studeras närmare. Ur kulturpolitisksynpunkt torde det vara lämpligare att stat och kommun viasina reguljära kulturanslag kunde ge ett mer substansielltstöd.I detta sammanhang vill vi också nämnamecenatverksamheten. Denna skiljer sig från sponsring såtill vida att mecenaten får förutsättas ge sitt stöd elleruppmuntran av mer oegennyttiga motiv än sponsorn somman alltid måste utgå ifrån har en produkt eller tjänst hanvill främja försäljningen av. Mecenatverksamhet har så vittvi vet en mycket blygsam omfattning i vårt land numera.BeställningarEtt sätt att stimulera kulturen är genom beställningar.Enprocentsregeln för konstnärlig utsmyckning av offentligabyggnader har också givit goda resultat. Det borde vara fulltmöjligt att med enprocentsregeln som förebild låta stat,landsting och kommuner vidga sina beställningar också tillandra kulturformer. Det är i och för sig inte ovanligt att ettlandsting engagerar en musikensemble som musicerar närexempelvis en sjukvårdsinrättning skall invigas. Det bordedock var möjligt att gå ett steg längre och stimulera självaskapandet av musikaliska verk genom att ifrågaockså beställde en komposition just för invigningstillfälletav någon speciell kompositör. På samma sätt skulle enförfattare kunna skriva ett drama på beställning för attuppföras vid invigning av en skola.Vi har här exemplifierat med stat och kommun.Självfallet bör det vara möjligt att företag visar sittkulturella intresse på samma sätt.