mot · GE02Fi223 · 1991-01-25 00:00:00 — Det gamlakommunistiska väldet i Öst var starkt isolationistiskt ochdet visar sig EG också vara genom att bygga murar motresten av världen, mot människors och varors fria rörelse ivärlden.De stora likheterna, som har redovisats ovan mellan densönderfallande Moskvamakten och den som utvecklas i västinom EG, borde vara en varning för dem, som ivrar mestför ovillkorlig EG-underkastelse.Tanken om stora riken har alltid funnits ivärldshistorien. De som har funnits har dock fallit undertyngden av sin egen orimlighet därför att människorsfrihetsbegär och behov av närhet gång på gång har visat sigstarkare än alla tiders militär- och förtryckarmakter.Några exempel:PerserriketAlexander den stores väldeRomarriketDjingis KhanDet ottomanska riketDen svenska stormaktenNapoleonDubbelmonarkinTredje riketDet engelska imperietSovjetmaktenFria människor vill ha mångfald och närhet, intestorskalig fjärrstyrning. Demokrati blir till en chimär ävenom en författning föreskriver demokratiska former näravstånden mellan folket och makthavarna ökar kraftigt.Centralstyrning och direktiv strider mot vad som ärrimligt för välutbildade människor som vill vara fria.Brysselmodellen blir därför en orimlighet i ett moderntsamhälle. Dess kommande sönderfall ligger i attcentralmaktsprincipen är förlegad. Det visar utvecklingen iSovjetunionen och dess forna satellitländer. Också denpolitiska utvecklingen i tyder på detta medsocialdemokratins markanta tillbakagång.Socialdemokratin har för många kommit att framstå som ettstorebrorsparti.Det är en ödets ironi att medborgarna nu luras in i endirigistisk samhällsmodell (Brysselmodellen) av framför alltett parti, , som i propagandan länge har kunnatframstå som frihetspartiet.2.3 Den ekonomiska krisen -- en stresskrisDet finns en kris i världsekonomin som beror på storaobalanser i de ekonomiska systemen.De senaste tio åren har det varit en stark högkonjunktur,som har lett till en mycket stor konsumtionsökning framförallt i de västliga industriländerna. Flertalet industriländerhar mycket stora bytesbalansunderskott, som innebär att delånar utomlands för att klara balansen. De lånar tillkonsumtion.USA är ett sådant land. Det har den störstautlandsskulden av alla länder. Landet klarar inte att hävasitt underskott trots att dollarkursen harfallit dramatiskt. Dollarn borde ha fallit ännu mera om deninte fungerade som världsvaluta. Kursfallet borde hainneburit att produkter från skulle blikonkurrenskraftiga och importen så dyr att landetsinnevånare skulle föredra inhemska varor. Så har inte sketti någon större omfattning. Såväl budgetunderskotten sombytesbalansunderskotten är och har varit mycket storaunder . banksystem är i mycket storasvårigheter.De länder som har klarat bytesbalansproblemen ärandra världskrigets förlorare och . Troligaorsaker kan vara att de länge inte själva deltog i ochbetalade för de stora rustningarna i världen.Under de senaste tio åren har börskurserna över allt ivärlden stigit utomordentligt kraftigt ända fram tillKuwaitkrisen (). Fastighetspriserna har gåttsamma väg utan att reala värden finns bakom som täckningför priserna.De stora kapitalägarna runt om i världen och de storabankerna har under med regeringars goda minnearbetat utomordentligt ansvarslöst i den spekulations- ochlåneekonomi, som har drivits fram.Stora förmögenheter har byggts upp och de socialaklyftorna har ökat inom och mellan länder.Kapitalkoncentrationen och monopolisering av marknaderhar ökat kraftigt. EG är ett tydligt exempel på hur de storakapitalägarna och monopoliseringen gynnas.U-ländernas problem har förvärratsmed ökande skuldsättning och oförmåga att klara de kravpå återbetalningar av lån, som och andrainternationella organ ställer.Världen synes stå inför omfattande lågkonjunktur, enekonomisk tillbakagång med minskad handel och ökadarbetslöshet.2.4 Tredje världenTredje världens problem stiger med ökad skuldsättningoch ökat beroende av industrivärlden. Här synes förnärvarande inte några lösningar vara på gång. Vi får tyvärrräkna med att de rika länderna kommer att fortsätta sinutsugning. GATT-systemets oförmåga och ovilja att beaktasociala och ekologiska förhållanden för handel på likavillkor är till nackdel för världens fattiga.Till problem hör olika etniska konfliktersom bland annat beror på kolonialmakternas godtyckligagränsdragningar utan hänsyn till vilka folkgrupper som hörihop. Korruption är ett mycket vanligt problem, som bidrartill att hämma en god utveckling för folkflertalet.Det är viktigt att internationellt verka för ökad självtillitför att minska sårbarhet och miljöstörande transporter samtför att motverka maktkoncentration genom de storatransnationella företagen.2.5 och nedrustningenNedrustningsförhandlingarna i och hargivit resultat och stora minskningar av de konventionellastyrkorna i centrala delar planeras.Warszawapakten har i praktiken upphört att fungera.Kärnvapenmissiler har skrotats.Under det senaste året har vi upplevt dramatiska ochglädjande politiska förändringar i vårt närområde.Decennier av kommunistiskt förtryck i av Sovjetunionenockuperade länder har börjat släppa och folken i Östeuropakan börja hoppas på en framtid, som de själva kan fåbestämma över.Vi får tyvärr räkna med våldsamma händelser inom detsönderfallande sovjetiska imperiet. Vi ser i januari 1991med våldsutbrott i och hur Sovjetmakteninte verkar kunna klara övergången till demokratiska frialänder inom det gamla Sovjetväldet. Den demokratiskautvecklingen och frihetssträvanden i hotas avreaktionära krafter i . Osäkerheten iutvecklingen är nu stor och inger stor oro.Etniska stridigheter kan komma att prägla situationendet närmaste decenniet. tecken på sådana finns blandannat i och i Kaukasusområdet.Vi kan inte heller bortse från riskerna för konflikter iVästeuropa med EG som centralmakt. Människor kommeratt reagera på maktlösheten i det materiella ochmiljöförstörande överflöd, som är EG:s mål.Dessa konflikter kan rimligen inte utlösa storkrig. För demilitärindustriella komplexen över hela världen måsteutvecklingen mot fred och avrustning vara oroande. Dekrigshot som man har byggt sin verksamhet och sinaförmögenheter på fortsätter att minska. Vi har all anledningatt se till att dessa starka maktintressen inte får påverkaeller avgöra den politiska utvecklingen.3. Tillståndet i nationenStatsverkspropositionen är en samlad bedömning avtillståndet i nationen med förslag till åtgärder för att kommatillrätta med ekonomiska obalanser och problem.Propositionen ser samhället i huvudsak som en ekonomiskkropp med ett antal komponenter, som skall bringas till ensamhällsekonomisk balans som den ekonomiskakroppen skall växa i omfång.Ett samhälle består av mer än dess ekonomiskakomponenter. Delar som propositionen utelämnar är:1 tillståndet och förändringarna i de ekologiskasystemen och för naturresurserna, som utgör vår livsgrund,biosfären,2 det psykiska tillståndet hos medborgarna, derasförhoppningar och besvikelser samt de idéströmningar, somär förhärskande,3 människors hälsotillstånd i alltmer stressadesituationer.Dessutom saknas det en sammanhängandemålbeskrivning för det svenska samhället bortom deekonomiska målen. de Gröna anser att det äromöjligt att föra en konsekvent politik om man inte tar medalla avgörande delar av samhället och fogar in dessa i enönskvärd utveckling.Underlåtenheten att ta upp dessa frågor kan bero på denallmänna avpolitiseringen och tron att en ''värderingsfri''marknad styr till allas bästa. Statsverkspropositionen och isynnerhet Finansplanen innehåller en bedömning av denekonomiska utvecklingen i och omvärlden.Samtidigt borde den vara ett styrinstrument förutvecklingen i landet. Om den inte bygger på uttaladetankar om den önskade utvecklingen hänger förslagen iluften. Exempel på detta är sänkningen av elskatten närenergin momsbelades, vilken innebar att t ex industrinsenergianvändning kan öka till oförändrade kostnader.Moms på persontransporter leder till minskat åkande medkollektiva transporter som motverkar verkan av höjdabensinpriser, som skulle minska bilåkande och miljöfarligautsläpp.3.1 Tillståndet i de ekologiska systemenDen omfattande och ökande miljöförstöringenödelägger många förnybara resurser. Många oroar sig över hur det står till i deekologiska systemen i landet och i vår närhet beroende påden allt stridare informationsströmmen.Livet i haven i vår närhet kvävs genom intensivövergödning med kväve från trafiken och jordbruket.Haven hotas nu dessutom av oljeutvinning. ärdöende.Utfiskning är ett ökande problem. Det pågår en allvarlig genetisk utarmning hosviktiga fiskarter på grund av mänsklig klåfingrighet ochgirighet. Stora delar av fiskarnas fångster är förgiftade ochdeformerade av industriutsläpp. Fisket tynar.Vi nordbor är de främsta kväveförorenarna förÖstersjöområdet räknat per innevånare. Polackerna somofta klassas som stora nedsmutsare är blygsamma i dettaavseende. Vi svenskar är drygt fyra gånger värre änpolacker. Vår kamp mot kvävebelastningen är för tillfälletmycket svagt utvecklad.tabellSkogarna far illa på grund av utsläpp från trafik,industri och försurande regn. Markförsurningen är ett svårtproblem. Barrförlusterna ökar och de tåligare lövträdenuppvisar också omfattande skador. ärspeciellt hårt drabbat. Skogarnas produktivitet kommer attgå ner och ge allvarliga störningar för viktiga industrigrenar.Odlingsmarkens tillstånd försämras som följd avdet utarmande intensiva jordbruket. Markens högaproduktivitet upprätthålls för tillfället på ett konstlat sättgenom tillförsel av konstgödsel, jordbruksgifter ochspeciella växtsorter anpassade till intensivodlingen.Odlingsjordarna utsätts för förgiftning genom spridning avrötslam. Vi får räkna med framtida sänkningar avodlingsmarkens bördighet om inte odlingsmetodernaändras radikaltRiksdagens jordbrukspolitiska beslut verkar iförstörande riktning, som innebär en fortsatt höganvändning av konstgödsel och kemiskabekämpningsmedel och nedläggning av odlingsmark istorleksordningen 500 000 hektar.Luftens friskhet försämras på grund av allautsläpp främst från trafik och industri. Många medborgareblir sjuka; allergierna ökar. Kulturföremål utsätts föroreparabala skador. Vi suddar medvetet ut vår historia i surtregn och sura avgaser.Totala kväveutsläpp i från samfärdselPå grund av katalysatorreningen kan vi nu skönja enbegynnande minskning av kväveoxidutsläppen i Sverigeunder 1988.tabellTotala utsläpp av koldioxid från samfärdsel i SverigeUtsläppsökningen tid var dryga 26 %.Vi ser hur vår totala situation bara blir värre under dennatid. Allt tal om miljöhänsyn faller platt till marken.tabellFörbrukning av motorbensinDenna ökar kraftigt och bidrar än mer till förstörelsen avluft, vatten och mark.tabellDe årliga procentuella ökningarna visar attförbrukningen synes ha ett samband medhögkonjunktur och ökad köpkraft.tabellVattnets kvalitet minskar genom sura utsläpp tillbrunnar och vattendrag, genom utlösning av tungmetalleroch aluminium samt höga nitrathalter. De kommunalavattensystemen förfaller och bidrar till försämringen. I deflesta vattendrag i Syd- och finner man nurester av jordbruksgifter. Dricksvatten förgiftas medjordbruksgifter. Om detta inte stoppas är vi på väg in i enpolsk situation. Färskvattentäkterna måste skyddas.Livsmedlens näringsvärde minskar genom deindustrialiserade storskaliga processer, som tillämpas. Mattransporteras och förvaras längre och fordrar därförkemikalietillsatser för att förhindra naturliganedbrytningsprocesser. Vi får i vår mat rester avjordbruksgifter och dioxiner från industrier och sopeldningoch rötslam. Modersmjölk och feta fiskslag har myckethöga dioxinhalter.Det miljöfarliga avfallet och sopmängden ökar.Det moderna industrisamhället med i huvudsak linjäraprocesser kännetecknas av tillverkning av sopor i stigandemängder. De utgör hot mot biosfären på kort och lång sikt.En viktig del av miljöpolitiken måste vara att kraftigtminska sopmängderna och att ta hand om dem som ändåbildas på ett ekologiskt rimligt sätt samt att aktivt verka föratt cykliska processer med återbruk och återanvändning blirdet dominerande inslaget i industrisamhället.3.2 Medborgarnas fysiska och psykiska hälsotillståndSjukfrånvaron är hög i VälfärdssverigeDe egentliga orsakerna har inte studerats. Det finnstroligen många orsaker. Ofta skyller man på de enskildaindividernas bristande ansvarskänsla och missbruk avförsäkringssystem.En viktig orsak kan vara att många arbeten som erbjudspå den svenska arbetsmarknaden är enkla ochrutinbetonade. De står inte i rimlig proportion till dekunskaper och förväntningar, som vårt väl utbyggdautbildningssystem har skapat.Kvinnors arbetssituation och livssituation är ofta mycketbesvärande i slitningarna mellan förväntningar,arbetsgivares krav och möjligheterna att kunna klarabarnomsorgen på ett tillfredsställande sätt. Detta ökarriskerna för sjukskrivningar av psykosociala skäl. Förkvinnorna gäller dessutom i högre utsträckning än för mänatt det råder dålig överensstämmelse mellan utbildning ochkvaliteten i de arbeten, som erbjuds.Förslitningsskadorna ökar i monotonahalvautomatiserade arbeten på moderna arbetsplatser.Kvinnor är en särskilt utsatt grupp. Andra yrkessjukdomarfinns också och ökar sjukskrivningarna ochförtidspensioneringarna. För att komma bort från dettafordras att ändringar i arbetsmiljön (fysiskt och psykiskt) påarbetsplatserna och i arbetets innehåll måste ha mycket högprioritet.Kombinationen av mycket hög förvärvsfrekvens ochhögt barnafödande leder också till ökad frånvaro.Arbetsviljan är hög i SverigeAldrig har vi totalt sett lönearbetat så mycket i Sverigesom . Den bild som ges i massmediaär ofta en helt annan.Trots den höga viljan att lönearbeta är en majoritetbestående av socialdemokrater och folkpartister inte nöjda.De vill tvinga ut ännu mer medborgare på arbetsmarknadenför att kunna uppnå den ekonomiska politikens tillväxtmål.Arbetskraftsreserven ligger i deltidsarbetande kvinnor ochmera övertid. Instrumentet för detta är skattereformen. Nublir det säkert nya budskap när arbetslöshet hotar.Svensk arbetsmarknadspolitik är erkänt effektiv i helavärlden. Vi har lyckats med att hålla arbetslöshetstalen ochantalet långtidsarbetslösa nere.Arbetslinjen befrämjar hälsa visar mångaundersökningar när arbetet är bra och inte leder till deskador som har nämnts tidigare. Arbetslinjen måsteinnebära att ''det goda arbetets princip'' hävdas och drivsmed kraft på alla arbetsplatser.tabellEngland tabellStatistiken över kvinnors förvärvsfrekvens ärintressant därför att den visar att de gamla EFTA-ländernauppenbarligen har en från det övriga avvikandekvinnosyn. Utbildning och frigörelse har satt sina tydligaspår i de gamla EFTA-länderna.tabellDet är inte utan förvåning som man tar del av dettadiagram, som visar en sådan markant skillnad i arbetslöshetmellan och . Det är tydligt attarbetslinjen har ett högt värde i EFTA-området.Lönearbete är uppenbarligen en viktig del av samhällsliveti EFTA-länderna.tabellSverige har jämfört med ovan redovisade enframgångsrik arbetsmarknadspolitik när det gäller atthjälpa medborgarna tillbaka i lönearbete.Den statistik som här har redovisats stämmer delvismycket dåligt med den som ofta uppvisas för att visa attSverige är ett dåligt land med lata medborgare.3.3 Tillståndet i ekonominEn inflationsdrivande politikRegeringen har under ett stort antal år fört eninflationsdrivande politik. slopadeskreditregleringen som det rådde en topp ihögkonjunkturen. Hushållen kunde låna friskt. Så skedde imycket stor utsträckning och hushållens skuldsättningökade kraftigt.tabellVi fick i en konsumtionsboom, en ''köpfest''.Realt ökade den privata konsumtionen per årunder åren 1984 till 1989.tabellIndustrin som hade goda exportmöjligheter på grund aven ökande marknad för svenska kvalitetsprodukter, kom attgå för fullt. Arbetslösheten sjönk till rekordlåga nivåer ochden totala lönearbetstiden ökade som har visats.Kampen om arbetskraften i vår ekonomi ledde till attlönerna steg kraftigt som företagen kunde ta utöverpriser och höja sina vinster rejält. Löneökningstaktenöversteg och överstiger fortfarande ökningstakten i denuppmätta produktiviteten i näringslivet.Det inhemska efterfrågetrycket gjorde att denfullbokade industrin inte kunde klara att tillverka mera.Importen ökade därför och med den underskotten ibytesbalansen, vilka, förutom räntorna på de utlandslånsom de borgerliga regeringarna framtvingade ,också beror på den stora kapitalexporten. Inkomsterna frånexporten betalade och betalar fortfarande med rågeimporten.Exporten började få problem genom att priserna på desvenska varorna blev för höga på grund av stora vinstuttagoch stigande tillverkningskostnader. Den minskandeskillnaden mellan export- och importvärdena bidrar nu tillatt öka underskotten i bytesbalansen. skuldsättersig för att kunna överkonsumera och för att betala gammalöverkonsumtion.Den stora kapitalexporten och ''oktoberkrisen''Valutaregleringens successiva avskaffande drog proppen ur tunnan för att släppa losskapitalflödena. Alltmer svenskt kapital har använts tillföretagsuppköp i och för att placeras på denspekulativa fastighetsmarknaden inom EG.tabellDet har i skilda sammanhang framförts att industrialisterinte längre har förtroende för . Det skulle visa sig iatt svenska företag investerat stora belopp utomlands ochatt få utlänningar sökt sig till för att investera. Ettviktigt skäl för detta är att praktiskt taget alla arbetsföra iSverige har varit i arbete. Det har inte varit möjligt attuppdriva kunnig personal till nya produktionslinjer iSverige. På kontinenten med dess stora arbetslöshet finnsdet folk i överflöd till nya tillverkningslinjer. Eftersom storakapitalägare bara är lojala mot kapitalet ochkapitalvinsterna är det naturligt för dem att utnyttja allamöjligheter till snabba kapitalvinster. Därför vandrarpengar ut ur Sverige.Sverige ligger efter valutaregleringens avskaffandeöppet och oskyddat för stora kapitalströmmar. Ett fåtalpersoner med stora kapital bakom sig bestämmer med sitthandlande på ett avgörande sätt hur svensk ekonomiskpolitik skall föras. Ett tydligt exempel på detta var den såkallade krisen med stora valutautflöden.Riksbanken tvingades då med regeringens goda minne atthöja räntorna kraftigt för att hejda utflödet. Operationenlyckades och valutareserven är nu mycket stor.Valutautflödet berodde inte bara påobalanser i ekonomi. Tanken ligger nära tillhandsatt stora kapitalägare förde ut mycket kapital föratt tvinga fram en ekonomisk politik i deras smak ochsnabba på inmarschen i EG. Debatten om att regeringenborde acceptera devalveringar som metod att klaraindustrins kostnadskris kändes hotfull. Troligen var detockså en maktdemonstration för att visa att makten nu ärpå väg bort från politiken och över till marknaden och destora kapitalägarna. Stora kapitalägare vill förutom att haekonomisk makt också kunna påverka politiken eftersomdet gynnar dem i deras arbete med kapitalet.De höga räntornas förbannelseDe höga räntorna innebär ökad belastning på hushållensekonomi eftersom bostadsräntorna justerasuppåt.De som drabbas är som vanligt de med lägre inkomst ochde som inte kan kompensera sig på kapitalmarknaden.Utvecklingen vidgar de ekonomiska klyftorna ytterligare isamhället.Hushållen ökar nu sina lån i utländsk valuta för att få nersin räntebelastning.Finanskrascherna drabbar småspararnaI kommer vi att tvingasbetala höga räntor och ha ett stort gap mellan utlåne- ochinlåneränta för att banker skall kunna täcka förlusterna frånde vidlyftiga och förlustbringande spekulationsaffärerna.Kortsiktigheten firar triumferDe höga räntorna innebär att man inom näringslivet barasatsar på projekt som är mer eller mindre omedelbartlönsamma. Långsiktigheten kommer då bort liksominvesteringar i miljöteknik. Det är betydligt intressantareför aktörerna att göra snabba pengar på den internationellakapitalmarknaden än att göra långsiktiga satsningar iproduktion och samhälle.Höga räntor i har gjort att den svenskakapitalmarknaden nu är intressant för internationellaplacerare.3.3.1 Produktivitet, investeringar och lönerI nästan alla ekonomiska rapporter klagas det på attproduktiviteten i inte utvecklas i den takt som viborde kunna förvänta oss. En låg eller negativproduktivitetsutveckling kan innebära att vi slösar medresurser. Att utnyttja de givna resurserna effektivare är iprincip av godo förutsatt att inte mänskliga och förnybararesurser skadas eller förstörs. Snabba och enformigatempoarbeten kan medföra mätbar produktivitetsökningmen kan också åtföljas av svåra mänskliga lidanden ochsamhällskostnader, som inte mäts. Produktivitetsökningeni svenskt näringsliv är inte så dålig som man vill göra skenav. Problemet är att löneökningstakten är högre än denuppmätta produktivitetsförbättringen.tabellNäringslivets investeringar har varit stora ochkraftigt ökande . De har ökat kraftigt i fastpenningvärde . Nya utrustningarär mera produktiva än de gamla. Allt detta borde leda tillatt vi i har och kommer att få högaproduktivitetsökningar.tabellStatens och kommunernas investeringar ligger påen mycket låg nivå. Försummelserna när det gäller deviktiga investeringarna i spårburen trafik lyser igenom medfull kraft. Näringslivets investeringar fördelar sig påföljande sätt:tabellDetta diagram visar att näringslivets investeringar har enuppenbar snedfördelning till fördel för framföralltinvesteringar inom bank- och försäkringsverksamheten.Dessa investeringar leder inte till produktivitetsökningar inågon högre grad. Det är svårt att frita sig från tanken attde stora investeringsbeloppen inom dessa områden har attgöra med de stora fastighetsspekulationerna.Det finns anledning att ifrågasätta metoderna förproduktivitetsmätningarna. Förändringar i kvalitet övertiden är en svårfångad faktor. Det är rimligt att befara attdet görs allvarliga felbedömningar på grund av brister imätmetoder. Det vore viktigt att mäta effektiviteten ochproduktiviteten i användningen av knappa resurser.De stora vinsternaDe har med säkerhet haft den inverkan att man iföretagen inte har intresserat sig i lika hög grad som förr förkostnadspress och rationalisering. Därmed hålls ocksåproduktivitetsökningarna tillbaka.Ta vara på människornaEtt annat tänkbart skäl till långsam ökning iproduktiviteten kan ligga däri att man inom näringslivetännu inte har förstått att ta vara på medborgarnas högabildningsnivå genom att ordna mera stimulerande ochansvarsfyllda arbeten -- en annan organisation sommöjliggör frisläppande av skapande krafter. Det är engammal erfarenhet att sjukfrånvaron minskar ju merastimulerande arbeten som finns.Lönefrågan kan kopplas till industrinsinvesteringar och produktivitet och att ta vara på deanställdas intresse och skaparförmåga. Stimulerandearbetsuppgifter leder förutom till bättre arbetsprestationer,bättre produkter och mindre spill till att lönefrågan inte fåren så central plats i tänkandet. Att lönefrågan har varit sådominerande hänger ihop med att lön också i mångaindustrier är en kompensation för tristessen i arbetet.Det är en viktig framtidsuppgift att bättre ta vara påmänniskors kunskaper och färdigheter som är ett resultat avvårt utbildningssystem. Detta kommer att leda till minskatslöseri med människor och material och kommer attmöjliggöra att vi kan sänka lönearbetstiden i samhället isnabbare takt.Svensk industri är starkDet är uppenbart att svensk industri har sett om sitt husunder och investerat kraftigt, främst i Sverige.Industrin måste därför anses vara väl för att kunnamöta 90-talet och dess problem. Ett mycket viktigtförändringsarbete kvarstår; nämligen det att aktivt anpassasåväl tillverkningsprocesser som produkter till strängamiljökrav.Tyvärr är det alltför ofta så att industrin vidtar åtgärderförst när den tvingas av lagar och förordningar. Att användamarknadsmekanismer för att styra i riktning mot ettresurssnålt samhälle motsätter man sig på många håll inomindustrin. Detta är märkligt eftersom man annars inomnäringen är förkämpar för marknadskrafterna.