mot · GE02T262 · 1991-01-25 00:00:00 — är värt en satsningGotland eller Ön som den kärleksfullt kallas av dem,som boroch älskar ön har det mycket svårt och som det ser utkommeratt få det svårare. ligger avskiljt från resten avlandet av vatten sträckan --Nynäshamn.Till Ön kan man bara ta sig sjö- eller luftledes.Miljöpartiet de Grönas förslag till satsningar ochförändringar, som gynnar 1. Sänkta arbetsgivaravgifter med 10 procentenheterDet sänker företagens och den offentliga sektornslönekostnader med 10%.Det ökar näringslivets konkurrenskraft.Sänker kostnaderna för färjetrafiken.Ökar kommunens möjligheter att klara ekomin genomattlönekostnaderna minskar kraftigt.2. Sänkt restaurangmomsÅtergång till den gamla restaurangmomsen.Gynnar turismen.3. Slopad moms på land och sjöburen kollektivtrafikenSänker kostnaderna för färjetrafiken med 25 %.Ökar villigheten att besöka Gotland.4. Sänkta eller landningsavgifter för flyget till flyget och kompenserar för de stigandekostnaderna pågrund av att flyget måste betala sina miljökostnader.Slopad indragning av flygstödet 14 Mmilj.kr.5. GlesbygdsstödFör att hjälpa glesbygdsboende vill deGrönaatt det införs en skatterabatt för vuxna mellan 18 och 65 årpå . För övriga sätts beloppet till1000kronor . För icke förvärvsarbetande skall beloppetutbetalas kontant.Glesbygd definieras på det sätt som industriverket gör.6. Ett högre arealbaserat inkomsstöd till lantbruketGynnar omställning till alternativodling och är ett sättattbibehålla jordbruk och livsmedelsindustri på Gotlandsamtdessutom ett belopp på per hektar och år frånkväveavgifter. Gynnar dem, som är sparsamma eller avstårfrånkonstkvävegödsling.7. Återinförande av kvittningsrättenGynnar deltidsjordbruk och överlevnad på Gotland.8. Avdrag för icke yrkesmässig verksamhetEnvar skall ha rätt att göra avdrag för icke yrkesmässigverksamhet på per år.Gynnar konstnärer, kott- och bärplockare, vård avhemmaboende idrottsledare osv m.m.9. En annan skatteskalaGynnar låginkomsttagare med hjälp av ett högtgrundavdrag --20000 kronor.10. Slopad moms på basmatBetalas med höjd moms på andra varor.Stimulerar till val av produkter som gynnar omställningtillalternativa odlingsmetoder.11. LandskapsvårdenMiljöpartiet de Gröna vill öka det s k NOLA-anslagetkraftigt enligt vad som har sagts ovan. Det gotländskakulturlandskapet är i speciellt behov av skydd.12. Kommunala närfonderDessa är en ersättning av löntagarfonderna, som skallupplösas.Gynnar småföretagande som inte sliter på natur ochmänniskor.13. Utveckla vindkraftenGynnar och gör ön mindre sårbar.14. Förstärk naturvårdenFler tjänster till Naturvårdsenheten för att klaranaturvårdsfrågor.15. Utveckla ekologiskt byggandeAnslag för försöksverksamhet.16. Avdrag resor till och från arbetetAvdraget gäller för alla de som färdas mer än 1.5 milmellanbostad och arbetsplats (enkel resa). Någon tidsgräns för resan görs inte och inteheller på vilket sätt som man tar sig till arbetet.17. Återför fastighetsbeskattningen till kommunerna 18. Andra taxeringsvärden för fastboende i attraktivaområdenTransporternaTransporterna är dyra och transportkostnaderna stigerständigt med nya pålagor.Gotland har länge hävdat sig väl som turistmål. Med de nyaskatter som skatteomläggningen medförde i form av momspåkollektivtrafik och restaurangbesök kommer det att blisvårtför näringsliv och människor att klara en god försörjning.Färjetransporterna blev från och med nyåret 35%dyrare ochflyget . Regeringen tar nu ytterligare steg genom attslopa ett stöd på ca 14 milj.kr. för flyget och minskafraktstödet med 6 milj.kr.Möjligheterna att utvidga trafiken så att den sommartidockså kan omfatta sträckan Grankullavik och lämplig hamnpåGotland måste finnas.Det är orimligt att behandla en landsdel på detta sätt omman från regeringens sida hyser den önskan att Gotlandskallkunna fortleva och utvecklas.ReskostnadsbegränsningarResrutten över havet till år betraktas somGotlands landsväg till och från fastlandet.Det är då rimligt att sjöresan:för passagerare med bil bör kostnaden för enfamilj medtvå vuxna och barn inte överstiga den statligabilkostnadsersättningen på per mil för sträckanöverhavet. Med detta som utgångspunkt kan en taxeberäkningför1991 göras. För personbilar sätts priset till ochför passagerare till per enkel resa.för godstrafiken bör motsvarande kostnadsreglergällaberoende på fordonsstorlek och vikt.För flygtrafiken kan en motsvarande beräkningförpassageraravgiften utgå ifrån priset för en förstaklass resamed tåg på en sträcka motsvarande -- Arlanda.Utred hela trafiksituationen för GotlandFör att komma tillrätta med trafiksituationen förGotlandmåste det tillsättas en opartisk utredning baserad på vadsomär bra för och dess innevånare. Expertisen påGotlandsförhållanden finns på . Därför måstegotlänningar vara de som har det dominerande inflytandetpå enstatlig utredning. Trafikens adminstration och ledning börvara på Gotland.Den statliga utredningen måste tillsättas med storskyndsamhet.Intill dess som denna utredning är klar och en nytrafikpolitik har beslutats får trafikstödet för allGotlandstrafik inte dras ner. En ökning är befogad för attkompensera för de fördyringar som momsbeläggningenmedför.JordbruketDet jordbrukspolitiska beslutet är ett slag motdet gotländska jordbruket eftersom beslutet gynnarstorbönderi de stora jordbruksbygderna. Nedläggningen av 500 000hektaråkermark drabbar i första hand de små jordbruken ochGotlandär ett småbrukarområde. Skattereformen där man slopadekvittningsrätten mellan förvärvskällor innebär ökadesvårigheter att upprätthålla deltidsjordbruk och samtidigtlönearbeta på annat håll.Vi kommer att få se jordbruksnedläggningar i viktigkulturbygd och därmed rycks grunden bort från viktigaverksamheter som sockerbruket i , som redan är hotatmednedläggning.Miljöpartiet de Gröna föreslår i en partimotion omjordbruket följande:Det samhälle vi lever i prioriterar kortsiktigt tänkandeistället för långsiktigt, vilket leder till att ett förnuftigtutnyttjande av naturresurser, som kan fungera även på långsikt, får vika för ntressen. Över hela världen leder ettfelaktigt resursutnyttjande till att försörjningsförmåganminskar. när svenskt jordbruk producerar mer än vadsomkan avsättas är det märkligt att inte långsiktig hushållningsätts högre.Jordbruksnäringen förvaltar en av våra allra viktigasteresurser. Jordbruksmarken är en unik resurs. Endast enlitendel av jordytan är täckt av sådana jordlager som är lämpligaatt odla. hushållar vi inte med markresursen som viborde. Istället för att använda metoder som värnar ommarkenslånsiktiga produktionsförmåga är det krav på kortsiktigthögaskördar som dominerar.Ekologiskt lantbrukFör att åstadkomma ett uthålligt jordbruk och därmedensäker tillgång till livsmedel, är det nödvändigt att accepteralägre skördenivåer i områden där det används mycketkonstgödsel och kemiska bekämpningsmedel.Miljöpartiet de gröna ser den s k.överskottsproduktionen avlivsmedel som en möjlighet när det gäller att klara enövergång till ett mer ekologiskt fungerande jordbruk. Vi serdet också som nödvändigt att klarar sin egenproduktion av baslivsmedel eftersom är enbegränsadtillgång. Den långsiktiga målsättningen för jordbruket börvara ett jordbruk helt fritt från konstgödselanvändning(lättlösliga näringssalter) och kemiska bekämpningsmedel.Redan idag är det möjligt att kraftigt minska påanvändningenutan att livsmedelsförsörjningen äventyras. För att lösajordbrukets miljöproblem är det nödvändigt att förändradetkonventionella jordbruket. En total övergång till ettekologiskt lantbruk (alternativ odling) tar tid attgenomföra.Men det är viktigt att redan nu börja göra något för attdrastiskt minska användningen av konstgödsel och kemiskabekämpningsmedel.Om kvävet blir dyrt så innebär det att det blir lönsamtattodla sitt eget kväve på gården. som en förändringavdet konventionella jordbruket i riktning mot mindreberoendeav insatsvaror stimulerar en övergång till ekologisktlantbruk, hjälper det ekologiska lantbruket till med attutveckla metoder som gör det lättare att förändra detkonventionella jordbruket.Det jordbrukspolitiska beslutet 1990I beslutade att införa en nylivsmedelspolitik. Det gamla systemet med internaprisregleringar kommer att avskaffas under enövergångsperiodpå med början . I detjordbrukspolitiska beslutet sammankopplades intemiljöproblemen med överskottsproblemen. Istället för attminska intensiteten i odlingen röstade för attåkerarealen ska minska. Detta kommer att innebära påden areal som fortfarande brukas bibehåller en högintensitet,med miljöproblem som följd. Även om beslutet kaninnebära attden totala användningen av kemiska bekämpningsmedelochhandelsgödsel minskar iär beslutet inte någon lösning påjordbrukets miljöproblem. Den som kommer attläggasner är mark där det inte bedrivs ett så miljöskadligtjordbruk. Dessutom är det marken i skogsbygden som ärdenvärdefullaste för naturvården.Miljöpartiet ser istället i det s k. överskottsproblemet enmöjlighet att med en i princip bibehållen åkerareal övergåtill ett resursbevarande och ekologiskt fungerandejordbruk,utan insats av handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel. Ettsådant miljöanpassat jordbruk är samhällsekonomiskteffektivteftersom miljöförstöringen bringas till ett minimumsamtidigtsom det inte produceras ett överskott som sedan måsteavsättastill låga världsmarknadspriser.VäxtnäringFör att minska läckaget av kväve oc förbättraenergihushållningen inom jordbruket anser attanvändningen av handelsgödselkväve måste minska. Vi hari vårmotion om ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken föreslagitenmiljöavgift på kväve i handelsgödsel på per kgkväve1991/92. Avgiften ska i sin helhet återföras tilllantbrukarna. Främst genom ett generellt arealbidrag kanlanbruket styras mot en minskad användning avhandelsgödselutan att lantbrukets ekonomi försämras. Anledningen tillattvi vill föra tillbaka pengarna till näringen är den pressadeekonomin i näringen. Jordbruket klarar inte en högreskattebelastning.Målet måste vara att användningen avhandelsgödselkväveminskar . bör detvaramöjligt att halvera användningen. I motionomekonomiska styrmedel i miljöpolitiken föreslår vi också ettsystem med överlåtbara köplicenser för atthandelsgödselkvävebör kunna ersätta miljöavgifterna . skullestaten ge ut ett antal överlåtbara köplicenser sommotsvarar den mängd kvävegödsel som av miljöskäl kantolereras i landet som helhet och dela ut gratis tilllantbrukarna proportionellt mot deras areal. Den totalakväveanvändningen i landet kan dämpas genom attmängdenköplicenser minskas.Köplicenserna ska kunna överlåtas till ett pris sommarknaden själv sätter. Systemet gynnar alternativodlareochandra som inte använder mycket insatsvaror. Fördelen meddethär systemet är att staten inte behöver ta på sig ett ansvaratt föra tillbaka pengar som man måste i ett system medmiljöavgifter. Ett system med höga avgifter är däremotlättareatt införa snabbt eftersom det existerar ettavgiftssystem.Lagringskapaciteten för stallgödsel måste öka såatt enså stor del kan spridas . bör alla gårdarmed djurhållning ha en lagringskapacitet för stallgödsel på12månader. Man bör överväga att införa någon form av stödfördessa investeringar. Om djuren går ute en del av året skanaturligtvis bara lagringskapacitet för stallperioden krävas.Syftet med den utökade lagringskapaciteten är att det skafinnas möjlighet att sprida all gödsel då grödan kanta tillvara på växtnäringen på ett effektivt sätt.Miljöskyddsförordningen bör ändras så gårdar med mer än50djurenheter i problemområden borde varakoncessionspliktigaför att göra det möjligt att kontrollera bl a antalet djur iförhållande till den areal som är tillgänglig för spridning avstallgödsel, stallgödselhanterd gäller lagringskapaciet ochammoniakavgång samt ensilagehantering.Det behövs därför också mer riktade åtgärder när detgälleranläggning av våtmarker för att de effektivt skakunnabidra till att minska kväveläckaget. harföreslagit detta flera motioner. Vi avstår därför ifrån atthär upprepa samma förslag. En omfattanderådgivningsverksamhetom våtmarksrestaurering behövs.Förlusterna av växtnäringsämnen, främst nitrat, ärstora.Endast en del av den näring som bortföres med grödankommertillbaka till jordbruksmarken.Alltför mycket slam från kommunalaavloppsreningsnnehållersådana mängder av giftiga metaller och svårnedbrytbaraorganiska föreningar att det inte kan återföras tilljordbruket. Problemet med miljöfarliga kemikalier tar viupp ien gruppmotion.Systemet med vattentoaletter är en ur miljösynpunktmisslyckad satsning. Kommunerna är tvungna att göraenorma investeringar i de förfallna avloppsledningsnäten.Nufinns det därför chans att inte göra om samma misstag utanattinvestera i nya ekologiska toalettsystem som kan ta tillvaraväxtnäringen på ett bättre sätt. I en annan partimotion tarviupp förslag om utveckling av ekologiska toalettsystem.Fosfor är ett nödvändigt näringsämne som tillförsjordbruksmarken framförallt i form av handelsgödsel.Tyvärr ärfosfortillgångarna ytterst begränsade och det är därförnödvändigt att hushålla med fosforn. Fosfor är ett exempelpåen råvara som är begränsad beläggas med råvaruskatt. Vianserdärför att regeringen bör återkomma till med ettförslag tilll råvaruskatt på fosfor. Fosforgödsel är enbetydande orsak till kadmiumspridning på åkrarna.Spridningen av kadmium kan minskas genom att väljaråfosfatsom har lågt kadmiuminnehåll och genom rening vidtillverkningen av handelsgödsel. Livsmedelsproduktion skaintetillåtas på jordar som innehåller Cd/kg jordtorrvikt.I motion om ekonomiska styrmedelföreslås attett strikt gränsvärde på max kadmium per ton fosfor ihandelsgödsel bör införas fr.o.m. 1/1 1992 samt att enmiljöavgift på per gram kadmium bör införas 1januari 1992.Kemiska bekämpningsmedelJordbruket har en stor del i kemikalieanvändningen isamhället på grund av den omfattande användningen avkemiskabekämpningsmedel. Användningen av kemiskabekämpningsmedelinnebär risker såväl för miljön som för livsmedlens kvalitet.Odlingslandskapets flora utarmas ochbekämpningsmedelsresterfinns i vattendragen och har påträffats i grundvattnet ocksåpå Gotland.Hanteringen av bekämpningsmedel är också ett stortarbetsmiljöproblem. Men kemikalieanvändningen orsakarintebara problem i direkt anslutning tilllivsmedelsproduktionen.Hela hanteringskedjan från tillverkning i industrin tilltransport och avfallshantering utgör allvarligamiljöproblem.För att minska användningen av kemiskabekämpningsmedelmåste både miljöavgifter och förbud och restriktioneranvändas. Vi föreslår att, så kraftfulla åtgärder sätts , användningen av kemiska bekämpningsmedel minskarmedminst . Det är fel att bara räknaminskningen i antal kg aktiv substans. Hänsyn måste ocksåtastill hur stor areal preparaten räcker till.Naturvård i odlingslandskapetEn stor del av de arter som är utrotningshotade i Sverigeärberoende av kulturlandskapet. De trängs nu tillbaka avändradebrukningsmetoder, bortröjande av odlingshinder,nedläggning avjordbruksmark, gödsling och kemiska bekämpningsmedel.Brukningsmetoder som kräver mindre användning avhandelsgödseloch kemiska bekämpningsmedel leder till att en störreartrikedom kommer att bibehållas i odlingslandskapet. I enpartimotion under förra allmänna motionstiden (1989/90:Jo817)om art- och biotopskydd presenterade vi ett lagförslag somsyftar till att skydda hotade arter och deras biotoper.Kulturlandskapets biotoper har också beaktats i detförslaget.I jordbrukspolitiska motion 1989/90:Jo80föreslogs en successiv höjning avlandskapsvårdsersättningentill 500 milj.kr. 1994/95 och därefter bibehålletanslag.Vi avstår från att föresförändringar av ersättningen tilllandskapsvård. Vi återkommer med förslag både vad gällerbiotopskydd och ersättning till landskapsvård i sambandmedden miljöpolitiska propositionen i vår.Energiskog och energigrödorMiljöpartiets politik innebär att det behövs meråkerarealtill livsmedelsproduktion än vad som kommer att behövasomriksdagens jordbrukspolitiska ligger fast. Men trots dettatror vi att det finns utrymme för en del annan produktion pååkern än livsmedel.Vår bedömning är att det med vår jordbrukspolitikkommer attfinnas utrymmer för ca 200000 ha energigrödor ochlövskog.De nuvarande utvecklingsinsatserna på biobränslen harinriktats allt för ensidigt på odling av Salix ochetanolproduktion från vete. En odling av Salix i stor skalakan leda till problem med angrepp av skadegörare och detärinte lika enkelt att åter ställa om till odling av mat som omman odlar t.ex. vall för energiändamål. Det är därför viktigtatt även utveckling av andra energigrödor kommer igång,grödorsom kan ingå och vara ett positivt inslag i växtföljden ochsom kan användas till biogasframställning.En intressant gröda för energiändamål är lucern som kanutnyttjas för framställning av biogas. Biogasen kananvändasdirekt för att driva fordon, men kan också omvandlas tillmetanol om man vill använda ett flytande bränsle tillförbränningsmotorerna.Miljöpartiet anser att samma miljökrav måste ställaspåbiobränsleproduktion som på livsmedelsproduktion.Därföravvisar vi en stor satsning på etanol om den förutsätter enfortsatt intensiv veteodling. Det är helt avgörande förutvecklingen av biobränsleodlingen att detta följs upp av enenergipolitik som gör biobränslena rejält lönsamma t.ex.genominförande av tillräckligt hög skatt på koldioxid och genomattbiobränslena skattebefrias. Det viktigaste för att odlingenavenergigrödor skutvecklas är att det finns avsättning förprodukterna och då krävs det att det är lönsammare attanvändabiobränslen än fossila bränslen.Just nu talas det om livsmedelsöverskott i många länder,menframtiden är osäker. Folkmängden ökar kraftigt.Markförstöringi olika former och brist på vatten hotar den framtidalivsmedelsförsörjningen. För att garanteraförsörjningstryggheten i en osäker framtid och i eventuellakrislägen är det viktigt att ha en hög självförsörjningsgradav livsmedel. Det är också viktigt att ha en regionalt spriddlivsmedelsproduktion. Vi föreslår att prisstödet i hela detnuvarande Norrlandsstödsområdet i kommande GATT-förhandlingarska motiveras utifrån beredskapsskäl. Eftersom åtminstonedelar av Norrlandsstödet kan motiveras av beredskapsskäl,börett produktionsmål för norra upprättas. Ettbibehålletprisstöd motiveras just därför att det är produktionen avjordbruksprodukter som ska stimuleras. Däremot bör inteproduktionsmålet sättas i relation till en konstantproduktionsvolym som man gjorde i ett tidigarejordbrukspolitiskt beslut då produktionsmålet lades fast vid1984 års nivå.Målet för produktionsvolymen bör överensstämma medkonsumtionen och prisstödet justeras efter detta.Miljöprofil i GATT-förhandlingarnaMiljöpartiet menar att i GATT-förhandlingarnamåstesatsa på en radikal profil vad gäller miljöhänsyn ochhushållning med naturresurser. Vår syn på GATT-förhandlingarnautvecklar vi i en särskild motion. Ett grundläggande kraväratt samma villkor måste ställas på importerade som påsvenskaprodukter, även när det gäller produktionsmetoderna.Det skainte vara möjligt att t.ex. förbjuda en kemikalie av miljöskäloch sedan importera jordbruksprodukter som är odlademed hjälpav den kemikalien. Ett sådant agerande leder inte till enbättre miljöpolitik utan bara till att miljöproblemenexporteras. bör inte i GATT-förhandlingarna drivaenaktiv linje för att omvandla gränsskydd till tullar.Gränsskydd ger ett bättre skydd mot importeftersomgränsskyddets storlek är beroende avvärldsmarknadspriserna.En övergång till tullar kan leda till att svensklivsmedelsproduktion får allt svårare att hävda sig.Livsmedelkan komma att importeras från andra länder medanjordbruksmarkläggs ned i . Detta innebär en nackdel urmiljösynpunkteftersom högre skördar måste pressas ur en mindreåkerareal.Det svenska gränsskyddet ska vara så högt att iprincip en självförsörjning av baslivsmedel tryggas.ÖvergångsåtgärderMiljöpartiet de Gröna anser inte att en stor nedläggningavjordbruksmark är förenlig med bra resurshushållning ochbramiljöpolitik. Den s.k. överskottsproduktionen av livsmedeliSverige ger oss en möjlighet att övergå till ett merekologiskt fungerande jordbruk, med lägre skördar somföljd.Vi anser därför i princip inte att någon speciell betalningska utgå bara för att sluta odla jordbruksgrödor(omställningsstöd). I det jordbrukspolitiska beslutet ingårett omställningsbidrag omfattande i genomsnitt 9000 krperha för jordbruksmark som ansluts till systemet /92. Omställningsstödet är utformat som ettvillkorslån med en årlig avskrivning med en femtedel /96. Om marken tas i bruk innanomställningsperioden är slut måste en återbetalning ske avettbelopp motsvarande den årliga avskrivningen av lånet förde årdå marken brukats.Ett arealbaserat inkomststöd ger lantbrukarnastörremöjligheter att själva välja hur de vill göra förändringar isin produktion i samband med den interna avregleringen.Detkan t.ex. användas för en övergång till ekologiskt lantbruk.Inkomststödet kan t.ex. användas för en övergång tillekologiskt lantbruk.Miljöpartiet föreslår därför ett högre inkomststöd än detriksdagen beslutade om . Stödet bör betalas utunderen femårsperiod.1991/. per ha1992/. per ha1993/. per ha1994/. per ha1995/. per haEftersom förslag med miljöavgifter som isinhelhet återförs till lantbrukarna inte kan vara genomfördatill /92 föreslår vi ändå att ett bidragbetalas ut för mark som in används för produktion avprisreglerande grödor för att undvika en kraftigöverproduktion. Bidraget bör vara lika stort som den del avomställningsstödet som avskrivs 1991/92 dvs. 1/5 av detgenomsnittliga beloppet per ha , 1800 kr.Vårt förslag skulle innebära att det skapades enjordbankomfattande 300 000 ha under 1991.Miljöpartiet anser att det finns utrymme för ettanläggningsstöd till lövskog, energiskog och våtmarkerävenmed den förändrade jordbrukspolitik som vi föreslår. Menbidrag till anläggning av lövskog bör endast utgå i slättbygd.Dessutom anser vi att anläggningsstödet till lövskog ochenergiskog ska begränsas till 100000 hektar.Plantering av ädellövskog bör stimuleras speciellt, medtanke på bl. a. den artrikedom som finns i dessa skogar.Medhänsyn till detta bör ett högre anläggningsstöd betalas uttill ädellövskog än till annan lövskogsplantering.Till detta kommer ett arealbaserat belopp somkommerfrån den höjda kväveavgiften. Det motsvarar ca 1000kronorper hektar och år.OljehotetI de Grönas Miljöprogram 88 beskrivssituationen för på följande sätt:Oljeutsläpp från hamnar och fartyg har lett till en långradkatastrofer för sjöfågel, strandlevande organismer, livet påhavsbottnar och stränder. Oljan fördärvar fåglarnasfjäderdräkt, är giftig, kan förstöra viktigahäckningsområdenför fågel och skada kräftdjur och alger.Utsläppen är ofta olagliga och som regel helt onödiga.Särskilt allvarliga är utsläpp inne i Östersjön.Oljeutsläppen i bedöms till 10--kommafrånolyckor och illegala utsläpp. Ungefär hälften av de50000--olja som tillförs områdetantaskomma med floderna (SNV, 1987) och av detta kommertroligen del från luftföroreningar. Oljehalten i sedimenten ökarstadigt. Det är därför angeläget att även alla de mindreutsläppen till luft och vatten kraftigt begränsas.OljeprospekteringenEtt stort hot utgörs av den pågåendeoljeprospekteringenutanför . Regeringen har tillåtit oljeprospekteringutanför Gotland.Nu uppstår den självklara frågan om regeringen och alladess miljöorgan med lagar och förordningar i ryggen kangarantera att de oundvikliga oljeutsläppen inte äroskadliga?Om så inte är fallet vore det av intresse att få ta del av degrunder på vilka regeringen har givit tillstånd till attprospektera olja i Östersjön.Få låter sig luras av att det bara rör sig omprospektering, det vore naivt.