mot · GE02N249 · 1991-01-25 00:00:00 — Antalet konkurser i är osedvanligt högt i ettinternationellt perspektiv. Bara som ett mått kan nämnasatt antalet konkurser i landet ökade från 6 400 1988 till 11 400 1990. I många av dessa konkurser döljer sig enavancerad ekonomisk brottslighet. Och konkursernas antalfortsätter att öka. Många nystartade företag saknar oftafinansiell uthållighet och har startats på alltför osäkrakalkyler. Enligt en undersökning avkreditupplysningsföretaget är avlandets samtliga aktiebolag inte kreditvärdiga.Under 1988 uppgick företagskonkursernas antal till hela87% av totalantalet konkurser. De oprioriteradefordringsägarna förlorar mellan fem och sex miljarderkronor i konkurser. '''' (SIND 1985:7) angav attkonkursutvecklingen främst beror på interna förhållandeni företagskunnandet. Orsaken till att företagen kommer påobestånd kan t.ex. vara att företagsledaren inte hafttillräcklig erfarenhet av företagande, att han/hon saknartillräckliga kunskaper eller förmåga att planera och följaupp företagets ekonomi, brister i marknadsföringen etc.Flera undersökningar konstaterar också en klarsamvariation mellan den kraftigt ökande nyetableringen avföretag och den ökande konkursfrekvensen. Och att bristeri kunskap på olika sätt påverkat företagens möjligheter attutvecklas har visat sig gälla i stor utsträckning för månganystartade företag, vilka gått i konkurs just på grund av attföretagsledaren varit oerfaren.Det har vidare konstaterats att konkursantalet ökatkraftigt i branscher med större nettoökning avföretagsbeståndet, t.ex. service och detaljhandel, branschersom är lätta att etablera sig i och som inte kräver särskiltstort startkapital. Från bl.a. bankhåll har framhållits att denmarkanta ökningen av nyetableringen 1982/83 gett utslag ikonkurser 1985.Enligt SIND:s utredning har man också på olika sättkunnat konstatera att kreditmarknadens utveckling bidragittill konkursökningen. Det är framför allt konkurrensen påden starkt expanderande småföretagsmarknaden sombidragit till att många personer med alltför bristfälligaaffärsidéer erhållit krediter för att starta företag.En annan iakttagelse när det gäller förhållanden sompåverkat konkursutvecklingen är en samhällsförändringsom gått mot större inslag av tjänsteproduktion, vilketockså inneburit en ny typ av företag och företagare. Detframgår allt tydligare att såväl företagare som kreditgivaregrovt underskattat behovet av kompetens för att leda ochutveckla ett serviceföretag.Även uppgifter från Ackordcentralen tyder på att det äralltför lätt att starta företag i . Vi harindustrivärldens kanske mest liberala regler när det gällerkrav på start/etableringskapital.Mycket har gjorts och mera kan säkert göras när detgäller rådgivnings- och utbildningskampanjer förmänniskor som står i begrepp att starta företag.Utvecklingen har emellertid klart och entydigt visat attkraven på kompetens och utbildning måste skärpas hospersoner som tänker etablera sig som företagare.Vi finner det närmast självklart att vissa yrkesgruppersom t.ex. advokater, revisorer och mäklare skall ha fåttnågon form av auktorisation för att få tillstånd att utöva sinyrkesverksamhet. Även om det kan vara svårt att fastställanågra generella kompetenskrav för företagare, är det ändåinte orimligt att kräva att personer som startarbokföringspliktig verksamhet måste kvalificera sig somföretagare genom att åtminstone genomgå elementärakurser i bokföring och företagsekonomi.Vid näringsutskottets behandling av frågan ometableringskontroll (1989/90:NU7) efterlyser utskottet enkonkretisering vad gäller exempel på branscher inom vilkadet är särskilt angeläget att skärpa uppmärksamheten i härnämnda avseenden. Enligt vår uppfattning är restaurang-,transport-, bygg- och städbranscherna tydliga exempel påsådana verksamheter.Utskottet gör med anledning av motioner med krav påetableringskontroll o.dyl ett tillkännagivande medinnebörden att regeringen bör anmodas att föranstalta omen utredning ''av det slag som utskottet nu angett''.Det är emellertid oklart vilka frågor en sådan utredningkommer att behandla. Några anvisningar om justkompetenskrav på företagare har enligt vad vi erfarit integivits. Till yttermera visso har den tilltänkta utredningenännu inte inlett sitt arbete.Mot denna bakgrund finner vi det angeläget att ånyoförorda ett kompetensbevis -- ''företagarkörkort''-- dvs. engrundläggande utbildning och examen för dem som villstarta företag i . börauktorisationsförfarandet utvidgas till att omfatta fleraverksamheter . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kompetensbevis förföretagare och utvidgat auktorisationsförfarande.