mot · GE02N322 · 1991-01-25 00:00:00 — Näringslivets försörjning med riskkapital Efter ett 80-tal med en mycket expansiv kapitalmarknadoch en god tillgång på placeringsvilligt kapital tenderar 90-talet att i detta avseende bli det omvända decenniet.En dramatisk konjunkturavmattning och ett fortsatthögt ränteläge kombinerat med fortsatt betydandeutlandsinvesteringar från svenska industriföretag som intemotsvaras av utländska investeringar i bidrar till ensnabb brist på riskvilligt kapital. I en nyligen presenteradstudie redovisar Aktiefrämjandet de betydande behov avriskkapital som svenskt näringsliv kommer att behöva på90-talet.Under 80-talet är det främst de börsnoterade bolagensom via den publika aktiemarknaden haft en god tillgång påriskvilligt kapital. De icke börsnoterade bolagen och demindre företagen har däremot för sin kapitalförsörjning i allhuvudsak varit hänvisade till kreditmarknaden ochlånefinansierat kapital.I början av 80-talet inleddes under de centerleddaregeringarna ett arbete för att skapa förutsättningar för enutökad riskkapitalmarknad till att omfatta även de ickebörsnoterade bolagen. Tillkomsten avutvecklingsfonderna, gynnsammare skatteregler föraktiesparande och tillkomsten av OTC-marknaden varnågra exempel på denna politik. Efter regeringsskiftet 1982upphörde detta arbete.90-talet kommer att ställa stora krav på det svenskanäringslivets förnyelse. Trots ett expansivt 80-tal leddedevalveringspolitiken 1982 till att svensk industriskonkurrenskraft ökade. Den paradoxala effekten av dentredje vägens devalveringspolitik blev också att presumtivakrisindustrier vändes till vinstföretag.Strukturomvandlingen och förnyelsen av svensk industrisom hade påbörjats under de centerledda regeringarnaavstannade. Detta gör att den svenska industristrukturenidag framstår som exceptionellt konjunkturkänslig. Denlåga produktivitetsutvecklingen kombinerat med en alltförsnabb löne- och kostnadsutveckling leder till att svenskindustris konkurrenskraft nu snabbt försämras.Mycket tyder på att 90-talet för svenskt näringslivkommer att ställa stora krav på nyinvesteringar men ocksåen aktiv medverkan i den strukturomvandling europeiskindustri står inför. Denna strukturomvandling har redanbörjat.En avgörande fråga blir dels i vilken utsträckning vi i vårtland kommer att kunna mobilisera en riskkapitalmarknad,dels hur vi förmår öka intresset från internationelltinvesteringskapital för att medverka till svenskt näringslivskapitalförsörjning.Enligt Aktiefrämjandets beräkningar haraktiemarknaden senare del kunnat förmedlaca 10--i nytt riskkapital. Dettaska då ses mot bakgrund av en expansiv period av densvenska aktiemarknaden. Nettokapitaltillförseln förnärvarande är ca . Det totala behovetär enligt Aktiefrämjandets beräkningar ca 25--35 miljarderkronor . Bakgrunden till det ökadebehovet grundar sig främst på svenskt näringslivs betydandeföretagsförvärv utomlands som gjorts och somkan förväntas ske de närmaste åren.Med hänsyn till det kapitalbehov som dessutom kommeratt finnas bland statliga, kommunala, kooperativa företagsamt inom småföretagssektorn kan 90-talets behov av nyttriskkapital beräknas bli avsevärt större än vad dennuvarande marknadens kapacitet tillåter.80-talets goda kapitaltillgång håller nu dramatiskt på attförsämras. Konjunkturavmattningen kombinerat medbetydande investeringsbehov gör att ett ackumuleratkapitalbehov nu skapas. De redan betydandeinvesteringsinsatserna i som skett från svenskaföretag förstärks av det fortsatt höga kostnadsläget iSverige, men också att EG-marknaden utgör vårt landsstörsta exportmarknad. Med tanke på det försämradekostnadsläget i minskar svensk industrismöjligheter att tilldra sig det internationellainvesteringskapitalets intresse.Allt talar för att 90-talets riskkapitalmarknad kommeratt ha betydande svårigheter att tillgodose det svenskanäringslivets behov av kapital. I princip inträdde dennasituation . Skälen går att hänföra till delsde brister i aktiemarknadens sätt att fungera som politiskainterventioner på marknaden såsom omsättningsskattenbidragit till, dels den bristande tilltron till det allmännaekonomiska läget i den svenska ekonomin.Under 1990 bedöms svenska placerare köpa svenskaaktier för ca . 2 miljarder av dessaberäknas vara svenska återköp från utlandet. Detmotsvarar ett tillflöde motsvarande det kapitalbehov somdagens öppna behov av riskkapital, men täcker knappastdet ökade behovet under 90-talet.De svenska hushållen svarar under detta år för ca hälftenav nettokapitaltillskottet på den svenskariskkapitalmarknaden. Företrädesvis sker detta viavärdepappersplaceringar såsom allemansfonderna.För de mindre och medelstora företagen som variti all huvudsak hänvisade till kreditmarknaden bidrar nu etthögt ränteläge till dramatiskt försämrad soliditet.Den allvarliga grundorsaken till den låga andelenutländska investeringar i svenska företag går att härrörafrån att de större institutionella placerarna för sinlångsiktiga placeringspolitik känner misstro mot densvenska ekonomin, valutan, svenska aktier och denekonomiska politik som förts i landet.Den bristande tilltron gör att riskkapitalmarknadendräneras trots att de legala hindren för internationelltriskkapital att investera i svenskt näringsliv successivtavvecklas.Detta hjälper dock föga om tilltron till en fungerandeoch marknadskonform penning- och finanspolitikfortsättningsvis sviktar. För de icke börsnoterade företagenär det snarare en njugg och småföretagsfientlignäringspolitik -- i synnerhet avseendeföretagsbeskattningen -- som utgör det primära hindret förtillgången på riskkapital.Otvetydigt är frågan om hur behovet av riskkapital försvenskt näringsliv ska kunna tryggas av vitalbetydelse för den långsiktiga konkurrenskraften, tillväxtenoch förnyelsen i det svenska samhället. Förutsättningarnaför att detta ska lyckas är att kapitalbeskattningen utformasoch successivt sänks ner mot europeisk nivå så att sparandeti den svenska ekonomin stimuleras. Vidare attföretagsbeskattningen stimulerar till ökad egenfinansieringoch därmed soliditet i företagen. Här gäller det att gå vidarepå reformeringsarbetet av skattesystemet.Socialdemokratin stannar vid att konstatera denväxande bristen på riskkapital och ett negativthushållssparande. Däremot vidtas inga åtgärder för attkomma tillrätta med de grundläggande systemfelen och föratt uppnå en mera marknadskonform kapitalmarknad. Ettsådant synsätt och passivt agerande leder naturligt tillåtgärder såsom ökat statligt ingripande, ökat offentligtsparande, frisläppande av AP-fondernas placeringsrätt,statliga regionala riskkapitalbolag och ett statligtinvestmentbolag som Fortia. Alla åtgärder i en fortsattstatligt reglerad riskkapitalmarknad där antalet aktörer påmarknaden blir få och stora. Resultatet blir enriskkapitalmarknad utan dynamik, mångfald och med ettfortsatt lågt intresse från internationella placerare.Från sida förespråkar vi en annan väg sombygger på att stimulera det enskilda sparandet och därmedriskkapitalförsörjningen till näringslivet. Härigenom skapasde bästa förutsättningarna för mångfald och ett sprittägande. Det personliga ägandet -- oavsett om det gäller i detegna företaget eller i form av en aktiepost i ett störreföretag -- utgör enligt vår uppfattning drivkraften ochincitamentet för en positiv utveckling av det svenskanäringslivet. Pluralism istället för statlig eller privatmaktkoncentration minskar riskerna förmarknadsdominans och monopol. Därför måste detpersonliga ägandet i svenskt näringsliv få en starkareställning . Detta kan ske genom en fast ochkonsekvent ekonomisk politik, men också att politiskabeslut fattas som stimulerar det enskilda sparandet ochpersonliga ägandet.Förbättra företagsbeskattningenEgenföretagarna och småföretagen i övrigt är helthänvisade till sin egen kapitalbildning. För dessa utgörskattesystemets förmåga att underlätta och stimulerakapitaluppbyggnaden av helt avgörande betydelse.Det höga skattetrycket har drabbat egen-och småföretagarna speciellt hårt. Från sida har visedan länge föreslagit slopandet av beskattningen påarbetande kapital i småföretag. En åtgärd som kraftigtskulle förstärka framför allt soliditeten ochkonkurrensförmågan i småföretagen. Härigenom skullebetydande kapitaluttag undvikas för att både betala denegna lönen, skatter och sociala avgifter. Andra förslag ärbefrielse från arbetsgivaravgift det första verksamhetsåretoch införande av privata investeringsfonder.Regeringens förslag till höjt beräkningsunderlag vadgäller förmögenhetsskatten riskerar dessutom att företagtas ur publika noteringar. Detta är på väg att inträffa medflera s.k. OTC-registrerade företag.Skattereformen som trätt i kraft /91har i huvudsak lämnat egenföretagarnas skattesituationolöst. Från vår sida anser vi att arbetet nu skyndsamt måsteföras vidare för att skapa en rimlig skatte- och avgiftsnivåför egenföretagen.Socialförsäkringssystemet måste ändras så att egen- ochsmåföretagarnas avgiftsnivå svarar upp mot dess kostnaderi socialförsäkringssystemet. Detta gäller i synnerhetsjukförsäkringssystemet. Utökade avsättningsmöjligheterutöver vad skatteutjämningsreserven medger måste skapas.Detta bör ske genom att möjlighet finns att efterbeskattning i inkomstslaget näringsverksamhet medgeavsättningar eller fonderingar av vinsten utan attinkomstskatt eller sociala avgifter utfaller.Dessa huvuddrag för beskattningen av egenföretagarestämmer väl överens med det förslag till Särskildredovisningsmetod (SRM) för enskild näringsverksamhetsom presenteras i SOU 1989:94. Vi stödjer i all huvudsakprinciperna i detta förslag. Vi går dock några steg längre föratt skapa den konkurrenskraftiga skatte- och finansiellasituation för dessa företag som vi tror är nödvändig under90-talet, inte minst för att möta den internationellaintegrationen.En viktig princip för SRM-förslaget är att den enskildeföretagaren skall kunna särskilja näringsverksamheten frånsin privatekonomi ur skattesynpunkt. Det är en bra princip,men vi menar att möjligheter till en viss skattefri avsättningfrån inkomst av tjänst till företaget utan skattekonsekvenserockså bör finnas.För att stimulera kapitalbildningen i egenföretag föreslåsvidare att beskattningen av arbetande kapital slopas.Stimulera allmänheten att satsa i tillväxtföretagFörutom en gynnsammare beskattning av företagenskapitalbildning i egen- och småföretag krävs också åtgärderför att främja riskkapitalförsörjningen i s.k. tillväxtföretag.Utvecklingen av venture capital-företagen skapade temporärt en marknad för detta riskkapital.Öppna riskkapitalmarknaden för banker ochförsäkringsbolagMöjligheter bör ges för banker och försäkringsbolag attantingen direkt eller via särskilt helägt holdingbolag gå inpå riskkapitalmarknaden. En sådan möjlighet står väl iöverensstämmelse med den internationella utvecklingen pådet finansiella området och tillkomsten av de s.k. unit-linked-systemen.Utöka värdepappersfonderna till icke börsnoteradeaktierVärdepappersfondssystemet har i all huvudsak kommitatt begränsas till de börsnoterade bolagen. Nuvaranderegler för värdepappersfonder möjliggör att högst avportföljens värdepapper får vara oregistrerade elleronoterade. Resterande måste vara börsnoterade ellerregistrerade värdepapper. Efter dispens frånBankinspektionen kan andelen onoterade papper dock varahögre. Vi anser att de banker och övriga institutioner somges tillstånd att skapa värdepappersfonder/aktiefonder börvara fria att skapa den riskprofil de önskar och som spararnaefterfrågar. Det innebär t.ex. att det blir möjligt att skapafonder där andelen icke börsnoterade värdepapper är högreän med nuvarande begränsningar. Fonderna måste dockmarknadsföras som riskfonder och stå underBankinspektionens kontinuerliga kontroll ochöverinseende.Varken i det hittillsvarande skattesystemet eller iskattereformen som trätt i kraft har särskildhänsyn tagits till behovet av ökad kapitalbildning ochriskkapital i de icke börsnoterade företagen. Eftersommålsättningen om likformighet i skattesystemet varit en heltövergripande utgångspunkt i arbetet med en nyskattereform, har också styr- eller stimulansåtgärder förriskkapital i mindre och nya företag helt förbigåtts.90-talet kommer att ställa stora krav på det svenskanäringslivets förnyelse. Stora krav kommer att ställas pånyinvesteringar men också på en aktiv medverkan i denstrukturomvandling europeisk industri står inför. Behovetav nytt riskkapital kan dock beräknas bli avsevärt större änvad den nuvarande marknadens kapacitet tillåter.Avgörande för om skall lyckas eller inte med dennödvändiga strukturomvandlingen blir dels i vilkenutsträckning vi inom landet kommer att kunna mobiliseratillräckligt riskkapital, dels hur vi förmår öka intresset fråninternationellt investeringskapital för investeringar iSverige. För det senare är de förslag som aviseras ibudgetpropositionen om öppnare möjligheter för utländskaförvärv av svenska företag en utveckling i rätt riktning.Skattestimulera icke börsnoterat riskkapitalFör att åstadkomma ökade förutsättningar för en stor delav de icke börsnoterade små- och medelstora aktiebolagenatt tillgodogöra sig riskkapitalmarknaden bör en radåtgärder eller reformer övervägas. Främst gäller det att gåvidare på kapitalbeskattningens område. Här är någraexempel:1. I likhet med vad som gäller för börsnoterade bolagskulle privatpersoner exempelvis via lokala och regionalabörser kunna satsa pengar i småföretag genom köp avnyemitterade aktier. För detta krävs att börsmonopoletavskaffas. Sådant sparande i icke börsnoterade bolag måstebetraktas som ett större risktagande än placering i aktiernoterade på och bör härigenomskattemässigt gynnas. Detta kan ske genom att enavdragsrätt i inkomstdeklarationen ges för sådanaplaceringar. I första hand bör en fullständig avdragsrättgälla för ett visst högsta årligt belopp för icke börsnoteradepapper. Ett sådant system finns redan i England.2. En annan form skulle vara att ge enskilda placerareett visst skattemässigt avdrag för placeringar i särskildariskkapitalfonder. Dessa fonder bör i likhet med dagensvärdepappersfonder administreras av bankerna. Genomslopandet av dagens 10-procentsregel för icke börsnoteradevärdepapper skulle nya aktie- eller placeringsfonder kunnaerbjudas med olika riskprofil.3. Ett ytterligare komplement vore att ge möjlighet attspara i allemansfonder helt eller delvis inriktade på ickenoterade företag.4. I flera av EGs medlemsstater har skattemässigastimulanser skapats för den icke noteraderiskkapitalmarknaden. I har de s.k. venturecapital-bolagen getts en speciell skattestatus. För dessabolag gäller där en skattebefrielse från inkomstskatt ochkapitalvinstskatt om minst halva kapitalet satsas i onoteradeföretag. I motsvarande mån kan privatpersoner i Englandsom satsar i vissa venture capital-bolag ges avdragsrätt iinkomsttaxeringen.5. Ytterligare en väg är att ge enskilda aktieägare somuppburit utdelning från börsnoterade aktier full skattefrihetpå sin utdelning om den placeras i ickebörsnoterade företag. förslag omförmånligare reavinstbeskattning vid återinvestering i små-och nyföretagande är ett annat förslag som bör övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts för att stimulera tillgången påriskvilligt kapital,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts för att främja de mindre och nyaföretagens riskkapitalförsörjning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildandet av regionalaaktiebörser,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om placeringsrätt och riskprofil förvärdepappersfonder,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om företagsbeskattningen förmindre företag,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avvecklingen av skattedelen påsocialavgifterna för mindre företag,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade skatteregler försparande på riskkapitalmarknaden,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småföretagen ochförmögenhetsskatten,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den allmänna inriktningen avkapitalbeskattningen för att stimulera riskkapital,1]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bankers och försäkringsbolagsmöjligheter att verka på riskkapitalmarknaden.