mot · GE02Ub165 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Systemfelstänkandet i prop. 1990/91:85Få saker inom det svenska samhället är så mycketdiskuterat som skolan. Trots detta eller kanske beroende pådetta, så anser vi att man gör ett systemfel i det nya förslagettill gymnasieskolan.I utredning efter utredning så slår man fast attgymnasieskolan fortfarande sitter fast segregationsfällanoch att något måste göras. Så långt håller vi med, men ansersedan att man tar helt fel grepp för att komma ur problemet.Det stora segregationsproblemet finns mellan framförallt yrkesinriktade linjer och de teoretiska genom falskastatusskillnader. tror man att denna segregation skallkunna brytas genom att göra de praktiska linjerna merateoretiska, vilket vi ser som helt häpnadsväckande. Harman verkligen ett sådant förakt för den praktiskayrkesinriktningen att man måste ge den ''höjd status''genom att riskera att göra den till en andra klassensteoriskola? Sitter man fortfarande 1991 fast i attyrkesinriktningen antingen måste bli heltproduktionsinriktad för näringslivets intressen eller meragrundutbildande i de teoretiska ämnena?Har man inte insett den utvecklingspotential somyrkeskunnandet i sig kan ge om man ger det stimulansistället för att snegla åt att de teoretiska ämnenahar högre status för att de kan ge högskolekompetens?Är det så att man verkligen vill att flera elever ifrån detvååriga linjerna skall ges större möjlighet tillhögskolestudier så bör detta enligt vår mening ske genomökade möjligheter till teoretiska studier och inte genomtvång.Framtida krav på utbildningFrågan man måste ställa sig för att ta ställning till vad detär för utbildning man behöver i landet är: Vilka krav kanman förutse att morgondagens samhälle ställer påundervisning och arbete?Att högskolestudier kommer att vara viktigt i framtidenstår utom allt tvivel. Vi kommer därför inte i den härmotionen att gå in djupare på den utbildningsvägen, utankoncentrera oss på de yrkesinriktade utbildningarna.Hur ser framtiden ut, och vilka varor och tjänster ärdet vi kommer att behöva?Vår bedömning att miljö- och resursfrågorna kommeratt vara avgörande för framtiden kommer väl knappast somnågon överraskning för den som vet vad degröna står för.Resurs- och miljöfrågorna kommer att ställa stora kravpå forskning och utveckling men också enormt stora krav påkvalificerat yrkeskunnande inom olika yrkesgrenar.Verkligheten kommer förr eller senare att framtvinga ettannat förhållningssätt till varor och tjänster och därmeddelvis en annan inriktning på utbildning.Vi tror, liksom många marknadsundersökningar visar,att vårt köp- och levnadsmönster kommer att förändrasutifrån de krav naturen kommer att ställa. Kvalitetskravenpå de varor vi kommer att välja blir troligenmycket större, genom att ''slit och släng''-mentalitetentvingas undan av miljöskäl.Till och med trendmakare gör bedömningen att vikommer att välja kvalitet istället för kvantitet och att ökadekvalitetskrav också innebär ökade krav på yrkeskunskap.Tekniska lösningar inom förnyelsebar energi, byggnads-,trafik- med flera sektorer kommer att kräva många ochskickliga hantverkare. Vi är oroliga över att den svenskayrkesutbildningen inte kommer att uppfylla morgondagenskrav på kvalitet och konkurrens genom den föreslagnagymnasiepropositionen.Yrkesutbildning som klarar morgondagens behovVi menar att yrkesskicklighet i sig kommer att vara såviktig , att de som vill satsa sin yrkeskarriär inompraktiskt arbete inte behöver snegla påtraditionella högskolestudier för sin eventuella karriärsskull. Däremot skall givetvis de som vill gå ifrånyrkesutbildning till högskola beredas möjlighet till detta.Kraven på morgondagens yrkesutbildning kommerfrämst att innebära följande:1. Ett bevarande av baskunskaper inomyrkesutbildningar för att ge en trygg bas för utveckling avnya tekniker.2. Att ta vara på nya tekniska inovationer iyrkeskunnandet såsom data, laser m.m. innebär mångamöjligheter till utveckling och specialisering för dem somväljer yrkesutbildning.3. Ökade teorimöjligheter inom angränsande ämnen tilldet man valt att studera ger ofta en stor tillfredsställelse ochnyfikenhet på nya kunskaper. Vi tror att många teoretisktstudietrötta elever på yrkeslinjerna känner störremotivation och tillfredsställelse om de själva sermöjligheterna än om de tvingas till att studera vissa ämnen.Man kan nog till exempel väcka teoretiskt studieintressemycket lättare genom att ge t.ex. en fordonstekniker somdrömmer om en egen verkstad möjlighet att läsaföretagsekonomi istället för att påtvingas något annat ämnesom ger honom/henne en teoretisk utbildning som riskeraratt bli sämre än den de får som går på renodlade teorilinjer.Att ge yrkeslinjerna en högre status gör man inte genomatt i första hand snegla på teorilinjerna, utan istället skallman se på utvecklingsmöjligheterna inom det egnaområdet.När vi ser på svensk yrkesutbildnig i jämförelse medt.ex. och så blir vi oroliga för att derasyrkesutbildade kommmer att konkurrera ut de svenska omman inte erkänner yrkesutbildningen i sig som viktig och möjlighet att utvecklas. Ur konkurrenssynpunkt bördärför lärlings- och gesällsutbildningarna på nytt ses över.Ökad möjlighet för elever som väljer 2-åriga linjer attläsa in högskolekompetens.Vi ser det som centralt att verkligen beredayrkesinriktade elever tillfälle att läsa inhögskolekompetens, men att vägen för ett gott resultat gårgenom uppmuntran, inte genom tvång. Ökade möjlighetertill utökade kurser och tillval kan vara en väg, men ävenstörre flexibilitet till komvux ser vi som utvecklingsbart. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att avslå proposition 1990/91:85,2. att hos regeringen begär ett förslag somutvecklar de yrkesinriktade linjernas innehåll i enlighet medvad som anförs i motionen,3. att vid avslag på yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna att de yrkesinriktadegymnasielinjernas utvecklingspotential skall ses över så attkvaliteten inom de linjerna kan fördjupas i enlighet medvad som anförs i motionen.