mot · GE02T610 · 1991-01-25 00:00:00 — Sjöfart och fritidsbåtar m.m. Detta är de grönas partimotion om sjöfartm.m.Vi anser att sjöfarten utgör en mycket viktig del avsvenskt transportväsende. Den kännetecknas av att i höggrad vara internationell och att omgärdas medförhållandevis få regler.1. EnergiSjöfart är ofta ett mycket energisnålt transportsätt närdet gäller godstransporter, men mer tveksamt när det gällerpersontransporter. Detta framgår av tabellerna nedan.TABELL 1. Energieffektivitet för persontrafikMed hjälp av energiekvivalenter redovisas nedanenergiförbrukningen i kWh/personkilometer vid olikatransportalternativ.TransportmedelEnergiekvivalentFjärrtåg-- vattenkraft0,11 kWh/personkilometer-- oljekondenskraft0,31 kWh/personkilometerPendeltåg-- vattenkraft0,13 kWh/personkilometer-- oljekondenskraft0,37 kWh/personkilometerPersonfärja0,56 kWh/personkilometerFlygbåt/Svävare1,96 kWh/personkilometer(Siffrorna för färja och båt för --)TABELL 2. Energiekvivalenter för godstrafikDen specifika energiåtgången, räknat ikWh/tonkilometer, för olika transportslag, har beräknatsvara:TransportmedelEnergiekvivalentJärnväg-- vattenkraft0,08 kWh/tonkilometer-- oljekondenskraft0,24 kWh/tonkilometerLastbil med släp0,26 kWh/tonkilometerOljetanker (28 000 tdw)0,01 kWh/tonkilometerBulkfartyg0,05 kWh/tonkilometerDanlink0,45 kWh/tonkilometer(Med bulkfartyg avses stora fartyg som är mest lämpade förgodstransporter över långa distanser och som har engenomsnittshastighet på --. Uppgifterna i tabellenbygger i huvudsak på uppgifter från VTI, i något fall pådirekt uppgift från näringen. )För att få en rättvisande bild av den faktiskaenergiåtgången för en viss godstransport måstetransporternas alla delar räknas. Många godstransporter ärkombinationer av flera transportsätt, och omlastningar ärenergikrävande. Godstransporterna ska ofta gå från enfabrik till en annan, och avgörande kan då vara tillgångentill eget järnvägsspår, egen hamn etc.2. MiljöOm sjöfarten har stora fördelar ur energisynpunkt såborde den ha stora fördelar ur miljösynpunkt. Men så ärdessvärre inte alltid fallet. Utsläppen av luftföroreningarsom kolväten, svaveldioxid och kväveoxider är oftabetydande -- någon avgasrening förekommer knappast ej,och bränslekvalitéerna är ofta dåliga. står sjöfarten för av de totalautsläppen av såväl svaveldioxid som kväveoxider i landet.Sjöfarten ger också upphov till såväl avsiktliga somoavsiktliga utsläpp rakt ut i vattnet. Det kanske mestberyktade miljöproblemet är katastrofala oljeutsläpp fråntankerfartyg. Dessa oljeutsläpp har en direkt förödandeeffekt på praktiskt taget allt levande i havet och på strändersom drabbas. Men de många små oljeutsläppen som deflesta fartyg gör sig skyldiga till, torde sammantaget varalika allvarliga. Även andra utsläpp, allt från latrin ochvanligt hushållsavfall, till dumpning av miljöfarliga ämnenoch gifter, utgör sammantaget ett stort miljöproblem.Märkligt nog har sjöfarten länge undantagits från meringående miljökrav från ansvariga politiker ochmyndigheter. Det måste bli en snar ändring av dettamissförhållande! Sjöfarten ska omfattas av sammalångtgående avgaskrav som andra trafikslag. I ett första stegska mindre miljöskadliga bränslen användas. Till senast1995 bör avgaskraven vara motsvarande de som då gällerför lastbilar. Kontrollen av och reglerna försjötransporter av miljöfarligt gods måste skärpas medutökat lotstvång, säkrare förvaring ombord och förbud motvissa särskilt farliga ämnen och transporter om de inte ärnödvändiga eller bättre alternativ finns. Olja bör märkasså att utsläppskällan kan identifieras. Tankbåtar för trafik iÖstersjön bör begränsas till max 50 000 tons oljelast.Oljetankrar måste också förses med särskildasäkerhetsanordningar som t.ex. dubbla bottnar ochmöjlighet att med undertryck kvarhålla olja i en skadadtank, allt för att förhindra eller minimera oljeutsläpp ävenom olyckan skulle vara framme. måste ta intiativtill och aktivt driva långtgående miljökrav på sjöfarteninternationellt. Det första steget borde vara att ställa striktautsläppskrav för färjor i inter-nordisk trafik. Det andrasteget borde vara en europeisk överenskommelse förnärsjöfarten. Och bör hela världens sjöfart omfattasav samma långtgående regler. Regeringen bör omgåendeta initiativ till förhandlingar med våra grannar i Östersjönoch för att få till stånd en regionalkonvention som begränsar svavelinnehållet i bränsle somanvänds i färjor mellan länderna till maximalt . Pånågra års sikt bör svavelhalten kunna sänkas till maximalt0,. Självklart ska alla fartyg gå över tillsvavelfattiga oljor -- vilket sannolikt kräver envärldsomspännande konvention.3. Sjöfartens allmänna utvecklingSverige kan betraktas som en ö i transportsammanhang.Vi är starkt beroende av sjöfarten för våra internationellatransporter. av allt gods som importeras tillSverige kommer på fartyg.Med hänsyn till detta och behovet att minskaenergianvändningen av miljöskäl, och då i synnerhetförbrukningen av fossila bränslen, vill vi befrämjasjöfartens utveckling på landsvägstrafikens bekostnad. Vårbedömning är att det finns goda möjligheter att utöka såvälkustsjöfarten som den internationella sjöfarten.Det nuvarande sjöfartspolitiska stödet för fjärrsjöfart,som i princip innebär att den svenske redaren får tillbakaarbetsgivareavgifterna och därmed i detta avseendeekonomiskt likställs med andra länders redare, finner vivara tillfredsställande. Vi har också stött dess införande.Med anledning av att detta skedde bara , ochvi redan ser en positiv trend mot ökad inflaggning av fartyg,ser vi nu inget skäl för ytterligare stöd eller förändringar vadgäller fjärrsjöfarten.Närsjöfarten och kustsjöfarten borde dock kunnautvecklas mer. Vi menar att möjligheten att transportera påsjön bör tas i beaktande när miljökonsekvensanalyser görsav större industriprojekt, vägprojekt etc. En sådantrafikmässig miljöprövning ska naturligtvis också omfattajärnvägen som alternativ. Den lösning som ger det bästasamhällsekonomiska resultatet, med fullt beaktande avmiljökostnaden, bör normalt få företräde.4. FritidsbåtarFritidsbåtar blir allt vanligare, och den senare tidensutveckling mot motorstarka båtar som går fort och bullrarmycket har gett upphov till betydande störningar för såvälmiljön som för många människors livskvalité.Idag finns inget krav på utbildning eller kompetens föratt få framföra mindre fritidsbåtar. Det finns ingenstraffbarhetsgräns för alkoholpåverkan hos den somframför båten. Det finns inte ens krav på attsjötrafikföreskrifterna ska finnas med i båten. Dettabetyder sammantaget att något av anarki råder på sjön förnärvarande.För att råda bot på det föreslår vi: att sammastraffbarhetsgräns för sjöonykterhet ska gälla som förrattonykterhet i biltrafiken,att lämplig utbildning ochbehörighet ska krävas för att få framföra fartyg som är minst7 meter långt, eller är maskindrivet och då har en maximalhastighet på ,att såvälsjötrafikföreskrifterna som ''kort A'' (symboler ochförkortningar för svenska sjökort) ska medföras på fartygsom framdrivs av maskineri eller segel.Sjötrafikföreskrifterna behöver också ses över ochförbättras bl.a. med hänsyn till den ökandefritidsbåtstrafiken. En kanotist bör sålunda kunna gessamma rätt som en liten motorbåt med stark motor.Hänsynen till varandra behöver förstärkas. Vi föreslår attregeringen tillsätter en kommitté som ser över dessaföreskrifter.Vi föreslår också att fritidsbåtsregistret ska begränsas tillatt enbart omfatta fritidsfartyg som är minst 7 meter långaeller som är maskindrivna och då har en maximal hastighetöver . Detta betyder att de minsta båtarna befriasfrån registreringsskyldighet.Sjösäkerhetsrådets årliga rapporter har endast iundantagsfall innehållit uppgifter om personskador andraän dödsfall. Det innebär att statistiken för olyckor till sjössär ofullständig. Detta är en brist som bör åtgärdasomgående.Vid ovarsamhet eller vårdslöshet till sjöss kan ävenfritidsbåtar utgöra stor fara för alla inblandade. Exempel påvårdslöst beteende kan vara brott mot sjöväjningsreglerna,fortkörning, körning som i onödan vållar besvär för andrabåtar och fartyg, samt körning som i väsentlig grad störandra människor eller miljö vid strand. Det är viktigt attsådant stävjas i högre grad än vad som sker. Somstraffsanktion bör indragen behörighet för att få framförafartyget, och i grövre fall även indraget körkort för bil,kunna komma ifråga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att utveckla sjöfarten avenergiskäl,[att hos regeringen begär förslag till avgaskravoch krav på bränslekvalitet för sjöfarten att införas senastden , och att kraven därefter trappas upp föratt bli minst motsvarande de som gäller för den tungavägtrafiken,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skärpt lotstvång förmiljöfarliga sjötransporter,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta regler, samt förbud dåbättre alternativ finns, för sjötransport av miljöfarligaämnen,2][att hos regeringen begär förslag om märkningav olja för att möjliggöra identifikation vidoljeutsläpp,1]3. att beslutar att oljetankrar med en oljelastöverstigande skall förbjudas i ,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla oljetankrar som går i och i insjövattenskall ha särskilda skydd som dubbla bottnar etc.,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av internationella initiativvad gäller miljökraven på sjöfarten,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikmässigmiljökonsekvensanalys vid större industriprojekt,vägbyggen m.m. där bl.a. alternativ med sjöfart skall vägasin om så är tillämpligt,[att beslutar att samma straffbarhetsgräns försjöonykterhet skall gälla som för rattonykterhet,3]7. att beslutar att lämplig utbildning ochbehörighet skall krävas för att få framföra segelfartyg somär ,8. att beslutar att lämplig utbildning ochbehörighet skall krävas för att få framföra maskindrivetfartyg som har en maximal hastighet på ,9. att beslutar att såväl sjötrafikföreskrifternasom ''kort A'', dvs. symboler och förkortningar för svenskasjökort, skall medföras på alla fartyg som framdrivs avmaskineri eller segel,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt sjötrafikföreskrifterna bör ses över i enlighet med vadsom anförts i motionen,11. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förändra fritidsbåtsregistret så att de minstabåtarna tas ur registret, och så att registret i övrigtkompletteras med uppgift om förarintyg el. dyl.,motoreffekt m.m.,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av mer fullständigstatistik från sjösäkerhetsrådet,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av relevanta sanktionermot vårdslöshet till sjöss.