mot · GE02T83 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Ett fungerande miljövänligt transportsystemSverige behöver ett väl fungerande transportsystem.Detta går mycket väl att kombinera med en framsyntmiljöpolitik.Luftmiljöproblemen är internationella och känner ingagränser. Därför är våra relationer till den europeiskagemenskapen, EG, av dominerande betydelse inte minst dådet gäller trafik- och miljöpolitik. Den senaste tidenspositiva utveckling av arbetet med trafikens miljöeffekterinom EG förstärker denna uppfattning. börfortsättningsvis vara aktivt och pådrivande i deinternationella miljösammanhangen.Erfarenheterna visar att teknisk utveckling genererarenergisnålare och mer miljövänliga lösningar. Det gällerinte minst inom transportområdet. För att uppmuntra ochpåskynda den tekniska utvecklingen skall politiker fastställagränsvärden i stället för att i detalj binda upp besluten iolika tekniska lösningar. Via stimulanser i form av rabatter,avgifts- och skattenedsättningar kan övergången till mermiljövänlig teknik påskyndas.Den enskilt viktigaste miljöförbättrande åtgärden inomtrafiksektorn är att föryngra fordonsparken. På bilsidaninnebär varje ny bil som ersätter en gammal att utsläppenav kväveoxider, kolväten och koloxid minskar med 80--90procent. Koldioxidutsläppen minskar också tack vare nyaoch mer bränsleeffektiva motorer.Förbättrad vägstandard, byggande av kringfartslederoch fungerande underhåll minskar även avgasutsläppen.Inom kollektivtrafiken krävs en övergång tillmiljövänligare teknik samt ökad kundstyrning.Koldioxid och växthuseffektenDet finns ett direkt samband mellan bränsleförbrukningoch koldioxid(CO2)-utsläpp.Bränsleförbrukningen bland sålda personbilar i Sverigehar minskat kontinuerligt. 1978 var den genomsnittligabensinförbrukningen för nyregistrerade bilar permil. 1989 var förbrukningen . Minskningen är d.v.s. ca en procent . Nyare fordon harlägre bränsleförbrukning. har dock en lågnybilsförsäljning internationellt sett.En minskad energiförbrukning ger lägre CO2-utsläpp.Detta kan ske genom att mindre bilar används, vilket i sintur kan resultera i försämrad trafiksäkerhet. Det är viktigtatt detta samband belyses närmare.Lägre CO2-utsläpp kan uppnås genom effektivareförbränning. S.k. ''lean-burn''-teknik innebär att enmagrare bränsle/luftblandning kan användas.Bränsleåtgången kan därigenom minskas med ca 15procent. CO2-utsläppen minskas också.Förbättrad bränslekvalité ger mindre utsläpp. Dettagäller framförallt dieselfordonen. Bensinbolaget dock introducerat en bensin i södra , avseddför äldre, icke kat-renade bilar. I bensinen har inblandatsmetyltertbutyleter, som innehåller syre och därförförbättrar förbränningsprocessen, vilket leder till minskadeutsläpp. Försök med denna bensin visar att bensinensinnehåll kan förändras på ett sådant sätt att miljöeffekternaminskar.För lastbilstransporterna har minskningen avbränsleförbrukningen varit större än för personbilar. Rentallmänt ger dieseldrift mindre utsläpp av CO2 änbensindrift, eftersom dieselbränslet ger merenergi än bensinen.Framtida CO2-minskningar inom transportsektorn kankomma till stånd i första hand genom bl.a. tekniskutveckling och effektivare transporter. Ett sätt att minskaenergiförbrukningen vid godstransporter är också att tillåtahögre vagnslaster.Vi anser att koldioxidutsläppen fråntrafiksektorn, högst skall uppgå till dagens nivå. Dentekniska utvecklingen kommer att möjliggöra detta, trotsatt trafikarbetet beräknas öka.PersonbilarI , som är ett relativt glesbefolkat land, ärfungerande och individuella transporter en förutsättning föratt samhället skall fungera. Bilen utgör därvid ryggraden idet svenska transportsystemet. Åtta resor av tio sker medbil.Moderata samlingspartiet har i varitpådrivande för en snabb frivillig övergång till avgasrenadebilar, med stimulans i form av skatterabatter vid bilinköp.Riksdagsbeslutet som tillkom på bl.a. moderat initiativvar ett stort steg mot renare luft. En katalysatorförsedd bilsutsläpp av olika ämnen, däribland kväveoxider, minskarmed 80--. Luftföroreningarna från bilar kommerdärför att ha minskat kraftigt.Redan innan lagtvånget började gälla rullade närmare450 000 katalysatorbilar på vägar. Detta skedde tackvare den skatterabatt som infördes på moderat initiativ.Sedan lagstiftningen började gälla har antalet avgasrenadebilar ökat till mer än en miljon. De beräknas svara för merän av trafikarbetet.Skall vi ha framgång i miljöarbetet måste framförallt detpersonliga engagemanget uppmuntras och belönas. Endastom vi alla som individer känner ansvar och lidelse förmiljövården kan samhälleliga åtgärder ge goda resultat.Den investering i miljöförbättrande teknik som Sverigesbilister kommer att genomföra kommer attuppgå till mer än . Det är troligen den störstaenskilda ekonomiska satsningen på bättre miljö som någonenskild grupp i någonsin gjort.Följande diagram visar att utsläppsvolymerna av NOx,CO och CH redan börjat minska i och med införandet avden katalytiska avgasreningen. Minskningen är mycket stor,trots att trafikvolymen ökar kontinuerligt.Mätningar av utsläpp från begagnade,katalysatorförsedda, bilar genomförd av svensk bilpovningAB, visar att minskningarna troligen blir ännu större.Bilprovningen har avgastestat 48 personbilar som varutrustade med katalysator. Bilarna var av årsmodeller1987--88 och hade gått i genomsnitt 2 . Resultaten visar att utsläppen var mycket lägreän vad lagen stadgar. Utsläppen av t.ex. kväveoxider varenbart hälften av gränsvärdet.Även om den katalytiska avgasreningen redan börjatverka måste åtgärder inom den befintliga bilparkenuppmuntras. Ett stimulansbidrag på . utgår f.n. till åtgärder som minskar utsläppen påicke avgasrenade bilar . Detta belopp ärdock, enligt min mening, för lågt. Kostnaden föreftermontering av en katalysator är ca . Man bör därför överväga om intestimulansbidraget skall höjas till . Dessvärre föreslår regeringen attstimulansbidraget helt skall upphöra. Jag motsätter mig det.För att åstadkomma en ökad utskrotning av äldre, ejavgasrenade bilar, bör enligt min meningbilskrotningspremien tillfälligt höjas till . Varje äldre bil som ersätts med en nymedför utsläppsminskningar av skadliga ämnen med 80--90procent.Regeringen aviserar förslag om miljöklassning av nyafordon respektive ev. restriktioner mot högbränsleförbrukning. Jag vill framhålla att om ettmiljöklassningssystem skall införas kräver det EG-konformitet. Det får inte motverka nybilsförsäljning elleröka kostnadsbelastningen på vägtrafiken. Vid diskussionerom bränsleförbrukningsrestriktioner måste man beakta attutvecklingen mot allt mindre bilar ger negativatrafiksäkerhetseffekter. visar mätresultat frånSvensk att större motorer har en mycket mereffektiv avgasrening än små.Den viktigaste utvecklingen för att fåutsläppsminskningar inom trafiken är att uppmuntra ensnabbare förnyelse av bilparken. Det ger ett snabbaregenomslag för avgasreningen, men en minskadbränsleförbrukning som bl.a. ger lägre koldioxidutsläpp.Nyregistreringen av bilar i är mycket låg ijämförelse med övriga . Det är bl.a. desenaste årens ständiga skattehöjningar inom bilområdetsom medfört detta. Denna utveckling har ytterligareaccentuerats efter bensinskattehöjningen vid årsskiftet1989/90 och den beslutade bensinmomsen, vilka ökadebilisternas kostnader med ca . per liter.Den svenska bilparken har blivit allt mer ålderstigen.1980 var av bilarna eller äldre, 11 procentvar minst . har andelen bilar som är 10 åreller äldre ökat till . Andelen som är minst 15 årgamla är nu av bilparken.År 1988 såldes 344 000 nya bilar i , hadeantalet minskat till 307 000 bilar. minskade försäljningen med 25procent, d.v.s. totalt såldes ca 230 000 nya bilar.En minskad nybilsförsäljning med mer än 100 000 bilar på årsbasis ger negativa miljöeffekter på kort,men framför allt på längre sikt.Bilförsäljningen i är mycket lägre änförsäljningen i övriga . 1989 nyregistrerades 36 bilarper 1 000 svenskar. Motsvarande siffra för var 51,46, 44, och 41och i 40 nya bilar per 1 000 invånare. Under 1990har skillnaden förstärkts ytterligare.Väg och varutransporterVaru- och materialtransporterna måste fungera.Oberoende av valet av transportmedel skallhuvudmålsättningen vara att transporterna skall vara såeffektiva som möjligt. Detta ger positiva resultat inommiljövården. Järnvägs-, flyg- och vägtransporter skallkomplettera varandra så att de utnyttjas på bästa sätt.Landsvägstransporterna står för en betydande del avutsläppen. Dieselutsläppen måste nedbringas. Riksdagenhar med moderat stöd infört de s.k. USA-kraven på lättalastbilar, bussar och tunga fordon. Ett frivilligt tidigareinförande har också stimulerats.I företagen sker det en kontinuerlig effektivisering avtransporterna som i sig minskar transportsträckor och denegativa miljöeffekterna. Målsättning måste enligt vårmening vara att även fortsättningsvis införa allmäntsträngare avgaskrav på dieselmotorn innebärandepartikelfälla, katalysator etc. bör arbeta för dettainom EG.Den tekniska utvecklingen kommer även att minskautsläppen ytterligare. Det gäller såväl motorer somdrivmedel. Dieselavgasernas skadliga utsläpp minskar i taktmed att bränslekvaliteten förbättras, vilket har skettaccentuerat . Beräkningar från Scaniavisar att bränsleförbrukningen kan minskas med upp till 30procent . Dettaförutsätter dock att trafiken underlättas med hjälp av bättrevägar, åtgärder för jämn fart, förbifartsleder m.m.Åtgärder såsom förbud mot långväga lastbilstransporter,viss biltrafik, införande av s.k. områdesavgifter m.m. skulletroligen endast ge en marginell miljöeffekt. Underlättandeoch uppmuntran skall vara huvudingredienserna i enmiljövänlig transportpolitik.I regeringens miljöproposition föreslås att kommunerskall kunna förbjuda annat än mycket rena transportfordoni städerna. Förslaget medför en mängd problem. Det finnsej alternativ till dieseldrift för distributionsfordon i destorlekar som är den helt övervägande majoriteten av dessafordon. kommer svåra gränsdragningsproblematt uppstå. Hur gör man med internationellalastbilstransporter? Skall det förekomma någotdispenssystem? Frågorna är många. På detta område,liksom på de flesta andra, gäller det att tillse att det finnsfungerande alternativa vägar så att de storatransportfordonen slipper ta sig igenom känsliga områden.Att endast tillåta vissa speciella distributionsfordon itätorter är även det svårt. Bensinmotorn finns endast imindre fordon, och tankar om omlastning etc. går ej attgenomföra i praktiken -- det ger mycket längretransportsträckor, mer trängsel, minskad effektivitet --ökade kostnader/priser, ökade totala utsläpp etc. Detförutsätter även att ett stort antal mellanterminaler skapasoch att många fler chaufförer behöver anställas.Utvecklingen av renare motorer, alternativa drivmedelm.m. kan ge positiva miljöeffekter och skall underlättas.Vägar, kringfartsleder och informationssystemEn åtgärd i syfte att minska trafiken och avgasutsläppenär att tillse att trafiken inte onödigtvis tvingas vistas istäderna. Byggande av kringfartsleder ger en bättre miljö,som det blir en förbättring för trafikanterna.Miljöeffekterna i de centrala delarna blir betydande.Rapporten ''Ringleder och förbifarter i omvärlden'' frånTransportforskningsberedningen redovisar utländskaerfarenheter av kringfartsleder. Vid byggande av ringlederrunt mellanstora städer i minskade dentotala trafiken i städernas centrum och dentunga trafiken . Därutöver minskadebullernivån med 5(A). Liknande resultat skulleuppstå även i . I diskussionerna kring Österleden iStockholm beräknas trafiken genom city minskas med 20--. Den positiva miljöeffekten i form av minskadeutsläpp blir dock större. Kringfartsleders jämnare fart gerlägre utsläpp, trots en längre transportsträcka.En bättre styrning och samordning av trafiksignaler geräven det lägre utsläpp, mindre buller och färre olyckor. Medmodern trafiksignalering på gatunätet och dataprogram förtidssättning och övervakning fås avgas- ochbränsleförbrukningsminskningar med 10--perkorsning. Antalet olyckor minskar med 25procent.Jag utesluter, till skillnad mot regeringen, enbegränsning av trafiken i storstäderna genom införande avområdesavgifter, biltullar till stadscentra etc.KollektivtrafikKollektivtrafiken måste fås att fungera merkundorienterat. Med bättre service, trivsel m.m. fås flerkunder. En avmonopolisering ger snabbt positiva effekter.Infartsparkeringar m.m. behöver även byggas för attunderlätta en övergång till kollektiva färdmedel.Kollektivtrafiken i tätorter medför f.n. ettmiljöproblem, framförallt när det gäller dieseldrivnabussar. En undersökning gjord av Statens väg- ochtrafikinstitut, VTI, visar att en buss släpper ut mer än fyragånger så mycket skadliga ämnen som en avgasrenad bil,mätt per persontransportkilometer.Teknisk utveckling sker dock även på bussområdet. IUppsala och pågår, som exempel, intressantaförsök med mer miljövänliga bussar, drivna av t.ex. vätgas.I planeras naturgasdrivna bussar. har pågående försök med ett 30-tal etanoldrivnabussar. Dessa och liknande försök bör uppmuntras. Vivänder oss däremot mot regeringens förslag att öronmärkaanslag till ett visst tekniskt drivmedelsalternativ, i detta falletanoldrivna bussar.JärnvägenJärnvägens roll i det svenska transportsystemet har inteförstärkts . På sträckor över är dockjärnvägstransport av gods ett miljövänligarealternativ än godstransporter på landsväg. andelav godstransporterna är ca 35 procent.Järnvägen behöver ges goda utvecklingsmöjligheter.Planerna för järnvägarna i EG är mycket omfattande.Höghastighetståg, tågtunnel under engelska kanalen m.m.är några exempel. är, vid eldrift under nuvarandeenergiproduktionsförhållanden, en miljövänligtransportform.Beslutet att separera ''affärs-SJ'' och var bra,och ett gammalt moderat krav. Mer marknadsorienteringger SJ och järnvägstrafiken goda möjligheter. Satsningen påsnabbtåg och nya serviceformer ser ut att bli lyckadesatsningar.För att utveckla SJ och kunna bygga ut infrastrukturenkrävs nya arbets- och finansieringsformer. Exploatering avSJ:s olika markområden, samfinansiering med övrigaintressenter, byggandet av m.m. gör detmöjligt att underlätta tågtrafikens utveckling. Även destatliga investeringsbidragen behöver förstärkas. Moderatasamlingspartiet har därför föreslagit att gesökade anslag under /92.Långväga godstransporter på järnväg riskerar att minskaom inte kan förhandla på samma villkor i Europasom -- kötiderna i tenderar attannars bli för långa. beslut om ett framtida EG-medlemskap är därför glädjande och underlättar de svenskaförhandlingarna, och därmed den svenska järnvägensutveckling.LuftfartenFlygets negativa effekter på miljön är relativt sett små,men måste minimeras. Utvecklingen går dock i rättriktning. Nya motorer minskar utsläpp och buller. Glykoloch Urea tas om hand med nya metoder.Det nuvarande s.k. miljöavgiftssystemet fungerar intetillfredsställande, utan behöver ändras så att de influtnamedlen används för att stimulera utveckling ochanvändande av ny teknik med mindre negativamiljöeffekter.Sverige bör verka internationellt för att utsläppen frånde internationella flygturerna minskas. Regeringen föreslåri sin proposition ett intensifierat internationellt samarbete.Det är glädjande. ges också i uppdrag attutreda och lämna förslag till ekonomiska styrmedelbeträffande inrikesflyget. I detta arbete bör enligt minmening ingå att revidera miljöavgiftssystemet.Regeringens förslag avseende bullerrestriktioner ochflygplan certifierade enligt kapitel 2 tillstyrks. Jag vill dockbetona att i större utsträckning skalltillgripa sanktioner mot dem som bryter mot anvisadeflygvägar m.m.ÖvrigtEnligt propositionen skall tillämpningen av trafikenskostnadsansvar ses över. I detta arbete är det viktigt attäven trafikens olika indirekta intäkter medräknas. I ensådan beräkning skall värdet av en ökad rörlighet, socialsamvaro, frihet och de positiva regionalpolitiska effekternam.m. medräknas.En fortsatt satsning på hastighetsövervakning föreslåsske. Liv kan räddas med ett effektivt trafiksäkerhetsarbete.Den senaste tidens utveckling har dock dominerats av enhastighetsfixering, vilket är olyckligt. Ett allsidigt ochframgångsrikt trafiksäkerhetsarbete kräver bredd iinsatserna.Anställda i kommunala trafikföretag skall, enligtregeringen, kunna förordas som parkeringsvakter. Vimotsätter oss detta tillsammans med bl.a. . Objektivitetskravet är ett avhuvudargumenten mot regeringens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mindre bilars trafiksäkerhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eftermontering av katalysatorer,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjning av skrotningspremien till1500 kr.,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöklassning av nyafordon,1xy][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om restriktioner mot högbränsleförbrukning,1xy][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbete inom EG vad avsersträngare krav på dieselmotorn,1xy]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om underlättande och uppmuntran ien miljövänlig transportpolitik,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot transportochdistributionsfordon i städerna,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av renare motoreroch alternativa drivmedel,2xy]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att underlätta övergång tillkollektivtrafiken,[att beslutar avslå regeringens förslag omöronmärkta bidrag till etanoldrivna bussar,1xy]6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om revidering avmiljöavgiftssystemet inom luftfarten,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanktioner mot dem som brytermot anvisade flygvägar,8. att beslutar avslå regeringens förslag om attanställda i kommunala trafikföretag skall kunna förordnassom parkeringsvakter.