mot · GE02A266 · 1991-01-25 00:00:00 — En sådan verksamhet börockså kunna bedrivas med hjälp avpensionärsorganisationer, fackliga organisationer och andrafrivilliga krafter.6.3 SamhallSamhallkoncernen är med sina ca 35 000 anställdaSveriges i storlek femte industriföretag. fyller enväsentlig funktion att bereda handikappade arbete.Placering vid är i en del fall den bästa lösningenför en handikappad, men i många fall kan en anställningmed lönebidrag vara att föredra. Fördelen medlönebidragsanställning är att de handikappade arbetar påvanliga arbetsplatser och har icke handikappadearbetskamrater. Detta ger möjligheter till ett integreratarbetsliv och socialt liv i övrigt. Fördelen med arbete vid ettSamhallföretag är att det har lokaler och utrustning som ärspeciellt anpassade för handikappade och att arbetsledandepersonal är väl förtrogen med de handikappades problem.Anställning vid Samhallföretagen bör i första handerbjudas dem som har störst behov av de särskilda tekniskaoch personella resurserna. Det är därför positivt attrekryteringen numera i större utsträckning än tidigare skerfrån grupper med grava handikapp. Det är också positivt attSamhallföretagens resurser i större utsträckning än tidigarekommer att kunna användas för rehabilitering ochförebyggande verksamhet genom att sälja tjänster inomområdena rehabilitering och kunskaps- ochpersonalutveckling.Utslussningen av anställda i till den öppnaarbetsmarknaden har trots en osedvanligt gynnsamkonjunktur och markant brist på arbetskraft varit någotsämre . Genom införandet av ett individuellt,flexibelt lönebidrag bör ansträngningarna kunna ge bättreresultat.Det är positivt att prövar olika former förverkstäderna och fortsätter att öka antalet inbyggdaverkstäder och entreprenader. Detta ger de anställda bättremöjligheter att finna sig tillrätta på denreguljära arbetsmarknaden.För att inte skapa onödiga inlåsningseffekter är detangeläget att lönestrukturen vid verkstäderanpassas så att lönenivån inte överstiger den som gäller pårespektive ort. Det måste finnas också ett ekonomisktincitament att övergå från skyddat arbete till arbete på denreguljära arbetsmarknaden, vilket bör beaktas vidkommande avtalsförhandlingar.Gruppen missbrukare vid verkstäder är,framför allt i storstäderna, stor. I många fall är dessaarbetsplatser mindre lämpliga för rehabilitering avmissbrukare. Inte minst föreligger det risk för att mångamissbrukare på en och samma arbetsplats kan leda till enmissbrukskultur, som kan uppfattas som negativ av såvälandra anställda som av omvärlden. Verkstäderna har iallmänhet inte tillräckliga möjligheter att ge det omfattandestöd som missbrukare behöver och som inte begränsar sigtill arbetsplatsen. Kommunernas socialtjänst måste här haett övergripande ansvar. Möjligheterna att samarbeta medenskilda, ideella organisationer bör också tas tillvara.Samhall har av statsmakterna tilldelats en viktig roll isyfte att ge arbetshandikappade arbete. Målen att såväl gearbetshandikappade meningsfullt och utvecklande arbeteoch förbättra deras möjligheter att komma ut på denreguljära arbetsmarknaden som att bedriva verksamhetenenligt företagsekonomiska principer med en godresultatutveckling kan emellertid uppfattas sommotstridiga. som har funnits, hardet inte heller varit möjligt att reducera det statligalönekostnadsbidraget till , vilket borde vara ettekonomiskt minimikrav. Under dessa år har emellertidverksamheten utvecklats i betydande grad och spelarobestridligen en viktig roll i ansträngningarna att skapa entillvaro för handikappade som i största möjliga utsträckningär likvärdig med icke handikappades.Det finns emellertid en risk om en riksomfattandeverksamhet av det här slaget blir alltför stor. Förekomstenav en stor organisation för skyddat arbete kan utgöra enursäkt för många arbetsgivare att inte själva anställahandikappade. På det sättet kan en alltför omfattandeorganisation för skyddat arbete för handikappade motverkade handikappades möjligheter till arbete på vanligaarbetsplatser. Det finns risk för en segregeradarbetsmarknad för handikappade.Det finns av bl.a. dessa skäl anledning att se öververksamhetsformerna för den skyddade sysselsättningen.Samhalls styrelse har på eget initiativ föreslagit enomvandling till aktiebolag. Det bör prövas om inte Samhallborde bedrivas som en koncern med självständigadotterbolag. Därvid bör också möjligheterna för ett ökatengagemang från näringslivets sida undersökas. Det tordeförutsätta ett minskat politiskt inflytande i verksamhetensbedrivande. Samarbetet med andra företag bör kunnautvecklas ytterligare.Organisationsformerna också i övrigt bör ses över. Detbör t.ex. prövas om möjligheter inte bör skapas för enavknoppning av verksamheter till anställda som önskarbedriva egen verksamhet.Det är därför positivt att regeringen nu tillsätter enutredare som skall ge underlag för överväganden omSamhalls fortsatta verksamhet. I avvaktan på resultatet avutredningen bör några större förändringar av villkoren förverksamhetens bedrivande inte göras.6.4 GalaxenFör rehabilitering och sysselsättning av arbetslösa ellerarbetsskadade byggnadsarbetare har inrättats en särskildorganisation -- Galaxen. Statsbidrag för s.k. strukturstöd åtbyggnadsarbetare utgår av lönekostnaden.En del av dem som sysselsätts inom Galaxen, ingick tidigarei AMS:s egenregiverksamhet, andra har överförts frånbyggnadsföretagen.Utslagningen från byggnadsbranschen är i hög gradberoende på dess särskilda arbets- och avtalsförhållanden.Genom större uppmärksamhet på arbetsmiljön och merförebyggande insatser, borde förhållandena kunnaförbättras.Det borde vara möjligt för branschen att själv ta ettstörre ansvar för de byggnadsarbetare som ådrar sig skadoreller som på grund av ålder inte orkar med ett hårt tempo.Utslagningen från branschen förstärks av den oförutsebararyckighet som präglat statsmakternasbyggpolitik.Konsistenta spelregler för byggbranschen och detflexibla lönebidraget skulle göra det möjligt för många avde aktuella byggnadsarbetarna att i ökande utsträckningdirekt få arbete på arbetsmarknaden utan att gå vägen överGalaxen. Någon särskild organisation eller stödform försysselsättning och rehabilitering av byggnadsarbetare ärinte erforderlig.Regeringen har anslutit sig till vårt synsätt och avserför framtiden -- efter utvärdering -- inordna en eventuelltfortsatt verksamhet vid Galaxen i det ordinariearbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet.7. Arbete åt invandrareDet finns över 200 000 utländska medborgare påden svenska arbetsmarknaden. Av dessa är nära 80 000finländska medborgare. Därtill kommer de invandrare somerhållit svenskt medborgarskap.nTabell 1 Arbetsmarknadsdata om utländskamedborgare i 1989MänKvinnorSamtligaAntal arbetslösautländska medborg.4 4003 7008 200Antal utländska . i arbete103 00082 500185 400Antal sysselsatta utländska medborgare121 700107 100228 800Antal utländska medborgare i arbetskraften126 100110 800237 000Relativa arbetslöshetstal förutländska medborgare3.53.43.4Källa: arbetskraftsundersökningar1989Sysselsättningsintensiteten är lägre än för svenskamedborgare. Den stora skillnaden gäller kvinnor -- särskiltutomnordiska kvinnor har en markant lägresysselsättningsintensitet än svenska kvinnor.Det är viktigt att hålla i minnet att den helt dominerandedelen av de utländska medborgarna är förvärvsarbetande.De fördomar riktade mot invandrare som får näring utifrånenstaka exempel finner således inget stöd när man ser pågruppen utländska medborgare som helhet.Ur arbetsmarknadspolitisk synvinkel finns anledning attuppmärksamma de högre arbetslöshetstalen. Det äruppenbart att invandrare möter speciella problem påarbetsmarknaden som avspeglar sig i att arbetslöshetstalenäven under en högkonjunktur är högre än för svenskar.Ett avgörande hinder för invandrares förmåga attkomma in på arbetsmarknaden är språket. Utan ordentligamöjligheter att kommunicera med arbetsledning ocharbetskamrater blir utbudet av arbeten mycket begränsat.Invandrarmyndigheter och arbetsförmedling måsteintensifiera sina ansträngningar att få arbetslösa invandraremed dåliga kunskaper i svenska att inse att goda kunskaperofta är en nödvändig förutsättning för att få en fast fot påden svenska arbetsmarknaden.Det finns ofta en tendens att betrakta alla invandraresom personer med likartade problem. Det är viktigt attkomma ihåg att personer från olika delar av världen möterolika svårigheter och olika attityder när de försöker finnasig tillrätta i Sverige.En annan aspekt som ofta glöms är förekomsten av ettstort antal välutbildade invandrare. En del av dessa harkommit som flyktingar till . Högutbildade flyktingarfrån europeiska länder har förhållandevis snabbtaccepterats i det svenska samhället och gör stora ochuppmärksammade insatser inom forskning, näringsliv ochkultur. Utan dessa män och kvinnor skulle det svenskasamhället varit betydligt fattigare i flera avseenden.För de flyktingar som anlänt förefallerdet vara betydligt svårare att assimileras.Den grupp invandrare som fått sin utbildning ihemlandet möter ofta bland svenskar en tvivlandeinställning till kvaliteten och användbarheten i derasutbildning. Det beror delvis på att universitetsutbildningeni flera utvecklingsländer är grundad på andra traditioner ände som förekommer i den industrialiserade världen och attkunskaperna därmed ibland inte är relevanta elleranvändbara i det svenska samhället.De försök som görs att utvärdera och jämförautbildningar i olika länder möter stora svårigheter. Det ärdärför tillfredställande att UHÄ har erhållit mer resurserför detta arbete. Det är emellertid inte realistiskt att man pådenna väg helt skall kunna lösa problemen medarbetsgivarens bristande tilltro till okända läroanstalter.Ansträngningarna att komma fram till ekvivaleringsreglerär dock viktiga inte minst med tanke på kontakterna medmer välrenommerade utländska universitet.Det vore också värdefullt om man gav invandraremöjlighet att genom objektiva tester visa sina kunskaper.Arbetsmarknadsverket och bör undersökaförutsättningar för ett sådant system med tester. Imöjligaste mån bör existerande utländska tester, utnyttjasför att minska kostnaderna för att bygga upp ett helttestsystem i olika ämnen.En arbetslös utländsk akademiker måste få hjälp att höjasin trovärdighet inför potentiella arbetsgivare ocharbetskamrater. Även här är dåliga språkkunskaper etthandikapp. Dålig språkbehandling gör att en personbetraktas som lägre utbildad än hon eller han egentligen är.I detta fall är det ofta fråga om personer som i sig kankommunicera på svenska men som behöver hjälp att göradetta mera felfritt.Många arbetsgivare anser sig behöva tid att bedöma enpersons kunskaper och förmåga. Vi har tidigare föreslagitatt provanställningstiden bl.a. för svårplacerade ungdomarskall utökas till . I de fall där arbetsförmedlingentillstyrker, bör provanställningstiden kunna utökas till ett åräven för långtidsarbetslösa invandrare.De flyktingar som anlänt till har fått tillbringalång tid i väntan på att deras asylansökan färdigbehandlas.Orimligt lång väntetid är psykiskt och moralisktnedbrytande för den asylsökande. är hannämligen förhindrad att arbeta och är hänvisad till att levapå statens bekostnad.Vi har i andra sammanhang föreslagit att asylsökande iväntan på besked skall kunna beviljas temporärtarbetstillstånd. Dessutom är det givet att de asylsökande istörsta möjliga utsträckning skall medverka i det praktiskaarbetet i förläggningarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för en väl fungerandearbetsmarknad och om arbetsmarknadspolitikensinriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående lönebildningens betydelseför utvecklingen på arbetsmarknaden,3. att hos regeringen begär en utredning avarbetsmarknadsverkets verksamhet och ledning i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att beslutar att uppsäga ILO-konventionennr. 96 i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att beslutar om sådan ändring i lagen(1935:113) med vissa bestämmelser om arbetsförmedling attenskilda arbetsförmedlingar kan etableras i enlighet medvad som anförts i motionen6. att beslutar att upphäva lagen (1976:157) omskyldighet att anmäla ledig plats till den offentligaarbetsförmedlingen fr.o.m. ,7. att hos regeringen begär en redovisning avresultatet av den förändrade budgetprocessen beträffandeverksamhet som tidigare stötts genomarbetsmarknadspolitiska insatser i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att hjälpa ungaarbetslösa,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angåendearbetsmarknadsutbildning,10. att hos regeringen begär en utvärdering avstödformen utbildning i företag,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag tillsysselsättningsskapande åtgärder,12. att hos regeringen begär utredning om enallmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring i enlighet medvad som anförts i motionen,13. att beslutar att sänka ersättningen iarbetslöshetsförsäkringen till av tidigare lön underden första till åttionionde ersättningsdagen i enlighet medvad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om verksamheten vid ,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om strukturstöd förbyggnadsarbetare,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om äldre arbetslösa,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att underlätta förarbetslösa invandrare.