mot · GE02Ub132 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen InnehållSammanfattning5 1.Historisk bakgrund6 1.1Gymnasieutredningen6 1.2Gymnasiepropositionen6 1.3Gymnasieutbildning för alla6 1.4Stoffträngsel7 2.Utgångspunkter för den framtida gymnasieskolan7 2.1Ny ungdom -- ny lärarroll7 2.2Identitetsarbete7 2.3Erfarenheter från USA8 2.4Existentiella frågor8 2.5Självinsikt8 2.6Göra skolan verklig8 3.Den framtida gymnasieskolan9 3.1Allmänt9 3.2Pedagogisk revolution9 3.3Traditionell pedagogik9 3.4Kunskapssynen9 3.5Eleven i centrum10 3.6Etapper och gruppundervisning10 3.7Baskurser10 3.8Praktik ute i arbetslivet10 3.9Lärlingsutbildningen11 3.10Konsekvensanalys11 3.11Ansvar11 3.12Inflytande11 3.13Individuella program12 3.14Andra möjligheter och öppningar12 3.15Miljökunskap i de nationella programmen12 3.16Ekologi i samhället13 3.17Geografi13 3.18Miljö för framtida beslutsfattare13 3.19Livsvetenskapligt program13 3.20Provkarta för friare studier14 4.Vuxenutbildningen14 4.1Flexibilitet14 4.2Interkommunal ersättning14 4.3Elevpeng15 4.4Distansutbildning -- statens skolor för vuxna15 4.5Fördelar med distansutbildning15 4.6Samarbete -- komvux och SSV15 4.7Utredning16 4.8SSVH-hörsel16 4.9Individualintegrering16 5.Övergång16 5.1Fortbildning och lärarroll16 5.2SYO16 5.3Timplaner17 5.4Gymnasieskolans längd 2--4 år17 5.5Förkunskaper till högskolan17 5.6Läroplan17 5.7Kostnader och finansiering18Hemställan18SammanfattningÅldersgräns på komvux tas bort för att ettverkligt samarbete mellan olika skolor och kurser skallkunna skapas.Eleven får lagfäst rätt att välja individuelltprogram.Etappstudier och årskurslöshet möjliggörmaximalt utrymme för eleven att skapa sin egenstudiegång.Ett livsvetenskapligt program erbjuds, därmiljö- och framtidsfrågor uppvärderas.De nationellaprogrammen övergår successivt till individuella program.Internationalisering innebär att studier utomlandsräknas.Obligatoriet avslås, i stället införs rätt tilltreårig utbildning på gymnasienivå.Rätt till utbildningbör ej upphöra . Varje person bör ha rätt viss mängd utbildning som kan tas ut när man vill.Samarbete mellan olika skolformer möjliggörs genom nyaöppningar. Statens skolor för vuxna -- kompletterarkomvux.Fördjupad kunskapssyn och annat arbetssättsamt vägledning kräver fortbildning av lärare och SYO-personal.Inflytande och ansvar blir verkligt genom detegna studievalet och självstyrande skolor.Konsekvensanalys krävs för att redovisa effekterna avregeringens förslag; timplaner, kostnadstäckning m.m.Högskoleprovet utvecklas så att undervisningen pågymnasiet stimulerar ett annat arbetssätt där sökprocessoch problemlösning stimuleras.Existensiella frågorbetonas för att utveckla eleven till självinsikt och enharmonisk människa.Studieavbrott för att gå ut iarbetslivet närhelst man vill möjliggörs.Distansutbildningen utvecklas istället för att avvecklas.1. Historisk bakgrundDagens gymnasieskola bygger bl a på principbeslut vid1968 års riksdag. De tre dåvarande formerna fackskola,gymnasium och yrkesskola skulle ersättas av en endaskolform.För yrkesutbildningens del innebar besluten omgymnasieskolans utbildningar som tidigare fanns inomyrkesskolan eller företagen att den fick en enhetlig form -- iregel grundläggande gymnasieskola.1.1. som tillsattes 1976 och somlämnade sitt slutbetänkande 1981 framhöll kravetfrån näringslivet på breda och djupa kunskaper.Utbildningen måste bli flexibel och dynamisk både i frågaom innehåll och organisation. Då samhällsbehoven ändrasmåste utbildningen följa med. Detta påpekas i prop1983/84:116. I utredningen om Livslångt lärande påpekasdet att åtskillnaderna mellan teoretiska och yrkesinriktadeutbildningar varken svarar mot arbetslivets krav eller motden syn på livslångt lärande som skolan skall ge.Åtskillnaden leder också till svårigheter för elever som villändra studieinriktning och till rekrytering tillgymnasieskolan. Detta avspeglar sig såväl i samhälletssocialgruppsmönster som dess könsrollsmönster. Fleraskolforskare har visat att strävan att få en mer jämlikgymnasieskola har, , misslyckats. De gamlaskolsystemen lever fortfarande kvar, sida vid sida i dagensgymnasieskola.1.2. GymnasiepropositionenGymnasiepropositionen som föreligger är ett steg irätt riktning men vi vill gå ännu längre i flexibilitet. Genometappuppdelning av ämnena och årskurslöshet skallmaximal valfrihet ges såväl i fråga om innehåll somarbetstakt. En möjlighet vore att acceptera de nationellaprogrammen, (dock ej treårigt obligatorium), som den justnu möjliga utvecklingen av gymnasieskolan, men samtidigtarbeta för att det individuella programmet nr 17 får blommaut i just den riktning som har skisserats här nedan. På så visskulle, parallellt med ett mer känt och vedertaget system,den nya gymnasieskolan få växa fram och successivt ta över.Övergången skulle gå smidigare och förändringen skullehinna bli förankrad innan den blivit ett faktum.1.3. Gymnasieutbildning för allaDen nya gymnasieskolan skall inte innebära en 12-årigskolplikt. Ambitionen borde istället vara att utvidga,utveckla och utöka valmöjligheterna för alla ungdomar somlämnar . Särskilt viktigt är detta för ungdomarsom är i behov av särskilt stöd vid sitt val av utbildning ochyrke. Speciellt viktigt är det för ungdomar som är trötta påskolan, har bristfälliga baskunskaper och en sviktandesjälvtillit.I en situation då nästan alla ungdomar efter avslutadgrundskola fortsätter till gymnasieskolan blir en centralfråga hur denna övergång mellan skolformerna ska kunnagöras så meningsfull som möjligt för den enskilda eleven.Ett avbrott efter med praktik/arbete ute isamhället skulle kunna hjälpa eleven i valet avutbildning/yrke.1.4. StoffträngselI gymnasiepropositionen talas det mycket om vikten avinternationell förståelse. Om man verkligen vill takonsekvenserna av ett sådant påstående borde inte baraspråkprogrammet utan även ämnen som historia,religionskunskap och i synnerhet geografi förstärkas.Internationalisering innebär också rätt att studera ochlikställa studier utomlands med de svenska.2. Utgångspunkter för den framtida gymnasieskolanMiljöpartiet de gröna betonar de existentiella frågorna,överlevnaden, framtiden för barn och barnbarn där skolaningår som en viktig del i helheten. Den framtidagymnasieskolan måste se sambandet mellan skolarbete ochkunskapens användning i och utanför skolan. Demokrati ipraktisk handling, aktning för varje människas egenvärde,respekten för miljön måste vara grundläggandevärderingar. Det gäller att se tiden i ungdomsskolan i etthelhetsperspektiv. En bättre allmänbildning och utbildningoch en mer tillfredsställande personlighetsutveckling måsteaktualiseras i den reformerade gymnasieskolan. Livet ärinte konfliktfritt. Att lära förstå sig själv är en viktig lärdomför att förstå och lösa konflikter.2.1. Ny ungdom -- ny lärarrollThomas Ziehe, pedagogik- och socialpsykologiprofessori har lagt fram teser om en ''ny ungdom''. Enungdom som genom det snabbt förändrade samhället får enganska annorlunda personlighetsstruktur och därmedbehovs- och normmönster som vuxenvärlden ibland stårhelt främmande inför. Ziehe menar att den aura somtidigare omgav skolan, lärare och andra symboler förlärandet till stor del är borta . Ziehe menar att detta ären viktig indikation på att skolans företrädare inte längreska ta för givet att ungdomar är inställda på att skolan är ettställe där man skärper sig.Läraren kan alltså inte påräkna några bonuspoäng idagbara av att vara lärare. Lärare måste kvalificera sig för attfå en aura. Ziehe menar att det viktigaste för dagenspedagoger är att få läroprocessen att bli ett tillfälle där svarges på viktiga frågor som har med den enskilde individen attgöra.2.2. IdentitetsarbeteIdentitetsarbete är en helt annan sak än !Idag är inte mycket givet. Ungdomarna behöver svar påmånga frågor som för tidigare generationer inte varaktuella. Då var mycket mer givet. Att ägnauppmärksamhet åt identitetsarbetet är en viktig uppgift förgymnasieskolan. Det kräver också fortbildning och vidgadeperspektiv i lärargruppen.Om gymnasieskolan ska kunna ge ett mera positivtbidrag till identitetsutvecklingen krävs alltså attungdomarna får göra erfarenheter i skolarbetet, genomvilket de lär sig något om sig själva. Det som ungdomarnauträttar måste så mycket som möjligt ha betydelse utöversjälva inlärningssituationen. Här spelar de estetiska ämnenaen stor roll. Ex: Att regissera och administrera ett elevspexär förmodligen en betydligt mera givandeutvecklingsuppgift än att reproducera vissakunskapsmängder på lektioner.Skolan skall främja elevernas utveckling tillharmoniska människor ... (Skollagen 1§)Skolan har som uppgift att i samarbete medhemmen främja elevernas utveckling till harmoniskamänniskor. I den kommande gymnasieskolan står dennauppgift kvar med ökad tyngd och aktualitet. Det är enövergripande uppgift för skolan att ta tag i denna på ettsystematiskt och engagerat sätt. Det kan ske i form av attämnet/temat -- livskunskap -- integreras så att tid avsätts förbearbetning av frågor kring självtillit, konflikter ochsjälvkunskap.2.3. Erfarenheter från USAI har många skolor speciella program för atthjälpa lärarna att handleda eleverna i frågor kring den egnalivssituationen, t ex känslor i samband med skilsmässa elleranförvants död eller självmordstankar. I dessa materialfinns övningar för eleverna, men också för föräldrarna.Erfarenheterna visar att de klasser som arbetar med dessafrågor också ser snabba positiva resultat vad gäller närvaroi skolan, koncentration och studieresultat.2.4. Existentiella frågorGivetvis har även eleverna i svenska skolor problem ochsvårigheter att hantera och behöver handledning, hjälp ochstöd för att bearbeta dessa och komma vidare. I SOU:''Ungdom och makt'' står det om den existentiellahemlösheten,ångestens tidsålder och om hur dagens ungamåste lösa sina problem själva och skapa sig sina jagideal.Den kunskap som eleven skaffar sig på detta sätt när detgäller att ta ansvar för sitt eget liv både som ung och vuxen,kan kallas livskunskap.2.5. SjälvinsiktDet är en självklarhet att skolan måste blimycket bättre på detta område och verkligen arbeta för attfrämja elevernas utveckling till harmoniska människor.Men innan vi hjälper eleverna och ger dem handledningbehöver lärarna hjälp och handledning med sin lärarroll ochsin vuxenroll. Lärarutbildning och lärarfortbildningbehöver stora resurser.2.6. Göra skolan verkligDen internationella forskningslitteraturen innehåller enmassiv kritik av ungdomsskolan som socialisationsmiljö.Eleverna får inte ta ansvar, de kvarhålls i en passiv ochberoende roll, som dåligt kvalificerar dem för vuxenlivet. framtida gymnasieskolan är det viktigt att göra skolanmera verklig i den betydelsen att kraven som ställs påeleverna i större utsträckning motsvarar krav somställs i vuxenvärlden. Detta förutsätter en skola däreleverna är delaktiga i underhåll och drift och där skolansarbete om möjligt betyder något för det omgivandesamhället.3. Den framtida gymnasieskolan 3.1. AllmäntVi anser att de höga förväntningarna på den nyagymnasieskolan inte infriades. Det som i sägs i vackra fraserrycks senare bort i regelverk. Vi har därför försökt ta bortalla de hinder som stoppar en flexibel och elevaktivgymnasieskola. I vår framtida gymnasieskola väljer elevenfritt, i det individuella programmet de etapper i olika ämnenhon vill eller anser sig behöva ha. Skolan blir årskurslös.Årsklassindelningen ersätts av undervisningsgrupper förskilda ämnesetapper. Lärarens roll blir att handleda ochstödja eleven i arbetet. Det gemensamt redovisadeläroboksstoffet reduceras som kompetenskravenvad beträffar självständig tillämpning kraftigt ökas. Elevenkan avbryta studierna för att gå ut i arbetslivet ochåterkomma när hon vill. rätt till gymnasieutbildningkan tas ut individuellt. Åldersgränsen försvinner på komvuxför att öka flexibiliteten och samarbetet mellan gymnasietoch komvux.3.2. Pedagogisk revolutionFör att få en gymnasieskola som lär för livet, är kreativoch verklighetsanpassad, behövs det en pedagogiskrevolution både i fråga om form och innehåll d.v.s både imetodik och arbetsorganisation och vad utbildningen skallhandla om. Ett av utbildningens viktigaste mål måste varafortsatt utbildning d.v.s en ständig sökprocess. Skolan skahjälpa eleven att finna sina anlag och intressen, skall geeleven självförtroende och möjligheter att successivtvidareutveckla sina kunskaper och färdigheter och sig självsom person.3.3. Traditionell pedagogikTraditionell pedagogik innebär mestadels att eleven fårsvar på frågor som han/hon aldrig ställt. Denna pedagogiktillsammans med reproducerande kunskapskontroller (föratt trygga det relativa betygssystemet) och inflexibla kurs-och studieplaner har åstadkommit uttråkade, passiva eleversom efter skolans slut ofta har en negativ inställning tillfortsatt inlärning. Nyfikenheten har dödats.3.4. KunskapssynenKunskapssynen måste förändras så att den blir djupareoch analyserande, problemlösande. Detta fåråterverkningar på undervisningen. Inlevelse, förståelse,konkretisering, forskning, analys och helhetstänkandeingår i denna djupare kunskapssyn. Lärarnas fortbildning ärhär av stor betydelse. Vad och hur skall de mäta att elevenklarat ett kursavsnitt? Många skolor har prövat med atteleverna skriver essäer efter varje avsnitt istället för attsvara på enfaldiga, lätträttade frågor. Andra har gjortgemensamma utvärderingar, där lärare och elever hjälps åt,vilket klargör och ger svar på om kursavsnitten äravklarade.3.5. Eleven i centrumUtbildningen måste utgå helt från den enskilde eleven.Eleven måste själv ställa sina frågor och med lärarens hjälpsöka svaren. Att sätta eleven i centrum måste innebäraföljande:eleven måste själv ha kommit till insikt om vadhan/hon vill lära sig, ta eget ansvar, känna detmeningsfullt,eleven arbetar på sin nivå,eleven arbetari sin egen studietakt.För att fullt ut ta konsekvenserna av ovanstående måsteman slakta tre heliga kor inom skolväsendet:densammanhållna klassen,det nuvarande betygssystemet,de fastslagna timplanerna och årskurserna.3.6. Etappstudier och gruppundervisningDen nya gymnasieskolan är årskurslös för att varje elevskall kunna få den tid hon behöver för att nå fram till målet.Det är oerhört viktigt att eleven får tillfredsställelsen atthelt och hållet ha förstått ett avsnitt (och inte bara vagt ochtill dels som är fallet). Det stärker självkänslan ochsporrar till fortsatta studier. Eleven samlar alltså, i egentakt, ihop kurser/etapper. Sakkunnig vägledning vid elevensuppläggning och planering av studievägen är här oerhörtviktigt. Kurserna skall vara väldefinierade och begränsade iomfattning. När eleven nått målet får hon godkänt på denkursen. Blir hon underkänd får hon inte gå vidare utanmåste ägna mer tid åt kurs nr 1.3.7. BaskurserI de nationella programmen kan man tänka sig ett antalbaskurser i olika ämnen som alla skall klara av (men i sinegen takt). Därutöver väljer eleven fritt att gå vidare i någotobligatoriskt ämne (ytterligare fördjupning) eller väljernågot annat ämne. Det ska alltså finnas en stor mångfaldoch en reell valfrihet. Att nå det mål man föresatt sig attklara av ökar självtilliten och eleven kan stärkt gå vidareoch välja en ny kurs. De godkända baskurserna tillsammansmed de valfria, ger eleven ett kompetensbevis (skolan fåraldrig bli en passiviserande sorteringsapparat åt enefterkommande avnämare, vilket ofta är fallet.)3.8. Praktik ute i arbetslivetEleven ska kunna göra studieuppehåll närhelst hon villoch gå ut i arbetslivet och i den stund hon upptäcker att honbehöver mer kunskaper och färdigheter kan honåterkomma till skolan. Detta avbrott eller inledning tillgymnasiestudier kan vara avgörande för rätt studieval. (Påförsök kan praktikår prövas redan i 8:an eller 9:an. )Vi anser att den arbetsförlagda utbildningen som hittillsprövats inte uppfyllt kraven på en brayrkesutbildning. Tillgång och efterfrågan på praktikplatserhar inte överensstämt och därmed har kvaliteten fått vika.Att nu forcera fram treåriga utbildningar med allt vad dettainnebär, är en felsyn. Det är också en felsyn att tro attyrkeslinjerna får högre status genom att man förlänger democh gör dem teoretiska. Den praktiska yrkesinriktningenskall inte göras om till en andra klassens teoriskola. Detgäller istället att höja statusen för yrkesutbildningar och låtaeleven komplettera med de studier den finner bäst passar.Omvärlden, det omkringliggande samhället, måste satsaresurser på att ta emot ungdomarna ute på arbetsplatserna.Propositionens förslag med en kraftig utökning avarbetsplatsförlagd utbildning gör att kvantitet får gå förekvalitet, vilket vi motsätter oss.3.9.LärlingsutbildningenMiljöpartiet anser att lärlingsutbildning passar väl in ielevens individuella program. Eftersom vi vill slopaåldersgränsen på komvux, kan komvux och gymnasieskolanha ett fungerande samarbete och eleven kan därmed finnaegna flexibla lösningar. Lärlingsutbildning, kombineradmed komvuxstudier, är en form som skulle utvecklas ochstimuleras snarare än ''inte överges'', som det uttrycks ipropositionen.3.10. KonsekvensanalysDen treåriga utbyggnaden skall enligt propositionenfinansieras bl a genom rationalisering i kommunerna ochneddragning av antalet lärarledda lektioner. Detta fårkonskevenser på alla områden inom skolan; timplaner,lärartäthet, gruppstorlekar m.m. Ingen analys av effekternafinns i propositionen. Med anledning av detta krävermiljöpartiet en konsekvensanalys, där både negativa ochev. positiva effekter inom gymnasieskolan redovisas!3.11. Ansvar''Ansvaret för studierna skall överföras på eleven. ''Eleven väljer själv kurs men sedan valet är gjort är honförpliktigad att efter bästa förmåga försöka nå målet.Läraren driver inte på utan ska fungera som en kvaliciferadresurs som eleven har tillgång till närhelst hon behöver det.Läraren handleder, stöder och stimulerar. Det mesta avinlärningen mot det väldefinierade målet sker genomindividuellt arbete, men arbete i smågrupper ochhelgruppsundervisning kan också förekomma. Gruppenblir viktig för elevens sociala utveckling. Studierna måstevara individuellt anpassade vad beträffar studietakt ochnivå och särskild vikt läggs vid att eleven når fram till egeninsikt och kritisk eftertanke, kanske på bekostnad avmängden av faktakunskaper.3.12. InflytandeEleverna skall ha inflytande över hur deras utbildningutformas. (5 kap.2§)vill understryka elevens inflytande ipraktisk handling. I ''Makt och ungdom'' betonas desjälvstyrande skolorna. Vi upprepar vårt förslag omsjälvstyrande skolor, med styrelse på varje skola, däreleverna tillsammans med personalen får inflytande överskolans verksamhet, budget, innehåll i skolan och annatsom rör skolan och närmiljön. föreslår attstatsbidragen följer eleven, s k elevpeng, vilket innebär att en större frihet uppnås ochbudgetansvaret kan ligga på den enskilda skolan.3.13. Individuella programFormerna för de individuella programmen ärföredömligt öppna och elevinriktade. Här finns en storutvecklingsmöjlighet för gymnasieskolan. Det är bra att enplan skall upprättas för varje elev individuellt och att dettaär utgångspunkten. Det är också bra att kommunen åläggsatt informera om utbildning på individuella program. Meden tydlig och för eleverna positiv tolkning av dennamöjlighet anser vi att de individuella programmensuccessivt kan bli de program som dominerar igymnasieskolan.Det ger valfrihet både vad gällerstudietidens längd och studiernas innehåll. Denobligatoriska planen för dessa studier upprättas av elev ochlärare tillsammans och bör omfatta även hur studierna skallbedrivas. Det kan innebära handläggning ett visst antaltimmar per valt tema/ämnesområde samt hur redovisningskall ske. Specialarbete kan bli en vanlig form för dessastudier, inte endast en engångsföreteelse. I dessa programkan ett årskurslöst studium förverkligas. Tidsfaktornbehöver inte styra den enskilde elevens studier. De eleversom behöver längre respektive kan få sina behovoch möjligheter tillgodosedda. Vi anser att varje elev skallha rätt till utbildning på gymnasienivå, men att honskall kunna återuppta studier senare i livet om hon t ex barautnyttjat två år.3.14. Andra möjligheter och öppningarSkulle kommunens gymnasieskola inte klara av att geden enskilde eleven vad hon önskar bör andra skolformervara öppna för henne t ex den kommunalavuxenutbildningen, SSV, folkhögskola eller företagsskola.Detta innebär att vi motsätter oss att åldersgränsen förkomvux höjs till . Den bör istället helt slopas.3.15. Miljökunskap i de nationella programmenMiljöpartiet anser att miljökunskapen, som skallintegreras i alla utbildningar, är styvmoderligt behandlad iprogramförslagen. Vi hänvisar till tidigare yrkanden, där vibetonat att snedfördelningen mellan ämnena fysik, kemioch biologi måste rättas till. Snedfördelningen mer kemioch fysik än biologi har konserverats även i det nyagymnasiet. Naturkunskapsämnet som består av biologi,fysik, kemi och geovetenskap har minskats till hälften ochsom mest till en sjättedel av dagens timtal. Hur en utlovadökning av miljöundervisning respektive hälsa i depresenterade nationella programförslagen skall kunna ske,är en gåta!Positivt är följande förändringar i propositionen:attmiljökunskap och hälsa skall ges en framträdande rollattmiljökunskap skall studeras av samtliga eleveratteleverna får större inflytande över sin undervisningViktigt är:att undervisningen i miljökunskap gesstadga och väldefinierat innehållatt momentet hälsa skallingå i flera ämnen än idrottatt tiden måste utökas så attmiljökunskap kan inrymmasHur detta skall förverkligas saknas emellertid i förslaget.3.16. Ekologi i samhälletKunskap om samspelet i naturen och den mänskligaaktivitetens påverkan på natur och miljö är en förutsättningför att hejda de accelererande miljöproblemen regionaltoch globalt. Näringslivet har redan insett ''efterfrågan'' påmiljöns område och satsar på forskning och miljövetenskapför akuta och framtida behov. Skolan har inte hunnit med idenna snabba utveckling. Den ökade miljömedvetenhetenmåste återspeglas i undervisningen från förskola till ochmed högskola.3.17. GeografiEftersom kunskap och förståelse av detta mycketkomplexa och omfattande ämnesområde är merlivsavgörande än vissa andra kunskapsområden, börgeografi återinföras på gymnasiet och biologi och därmedsammanhängande etiska frågor, kraftigt förstärkas. Detviktigaste skälet till att geografin skall återkomma somsjälvständigt ämne är för att belysa de för framtiden såviktiga frågorna om människan på jorden; henneslivsvillkor, överlevnadsproblem, resurs- och miljöfrågorna.Ämnet har en nyckelställning också genom att det förenarnaturvetenskapligt -- biologiska aspekter medsamhällsvetenskapliga. Geografi skall kunna integreras iundervisningen och vara en del av miljökunskapen.3.18. Miljö för framtida beslutsfattareDet är inte bara viktigt att få fram fler experter inommiljöområdet utan också att våra tekniker, ekonomer,samhällsvetare, d.v.s. våra framtida belutsfattare, fårkunskap om samspelet mellan teknik, ekonomi och ekologi.Miljöpartiet menar att eleverna måste garanteras fullbehörighet om de väljer miljökunskap, speciellt de somväljer teknisk utbildning. I internationalisering ligger intebara en stärkt språkundervisning utan lika viktigt ärmiljökunskap och global förståelse.3.19. Livsvetenskapligt programRadikalt och mycket intressant är det förslag somkommit från om ettlivsvetenskapligt program. Detta program skulle bygga påbiologi och bli en koordination mellan naturvetenskap ochhumaniora under temat liv, hälsa och global överlevnad.Fysik- och kemikurserna skulle inriktas mot dessavetenskapers funktion i samhället på samma sätt sombiologin kopplar ekologi -- miljövård, fysiologi --medicinsk orientering, etc. Det finns många kopplingarmellan biologi, samhällskunskap och etik. Ett moderntgeografiämne skulle ingå och ges en samordnande uppgiftför internationalisering, resurshushållning och globalmiljövård.