mot · GE02U504 · 1991-01-25 00:00:00 — kan sedaninträda som fullvärdig medlem i EG /95.Det är mot bakgrund av den ovan angivna tidsplanenviktigt att arbetet med grundlagsändringarna inleds.5.3 till EuropaparlamentetI väljs representanter till Europaparlamentetför nära 350 miljoner européer inom . Medallra största sannolikhet kommer detta parlament att ha enstarkare ställning än dagens Europaparlament. Detkommer att vara det centrala organet i det europeiskasamarbetet.Av formella skäl kommer sannolikt inte attkunna delta i Europaparlamentsvalet . I ställetkommer troligen samma förfarande att tillämpas som närSpanien och inträdde som fullvärdiga medlemmarden . Då fick de nationella parlamenten utseEuropaparlamentariker för återstoden av mandatperioden.Även Europaparlamentariker bör vara direktvalda av befolkningen.Detta bör ske genom ett särskilt val i samband med valetden . Ledamöterna blir inte formelltvalda till utan kommer attbehöva konfirmera deras mandat. Under förutsättning avatt den anordnade folkomröstningen leder till ettbifall till svenskt medlemskap bör de svenskaEuropaparlamentarikerna kunna inträda i församlingenomedelbart efter det att det svenska medlemskapet vinnergiltighet, troligen /95.Under förutsättning av att parlamentets storlek ellerandra representationsregler inte ändras före nästa val kanman räkna med att kommer att erhålla 20--24mandat.Europa håller på att utvecklas till ett regionernasEuropa. Inom ramen för nationerna blir regionerna alltviktigare. I de flesta skapar man möjlighet tillregional representation i genom enindelning av landet i flera olika valkretsar. Så bör även skei Sverige.Riket bör indelas i 4--5 valkretsar. VidEuropaparlamentsvalet, liksom vid riksdagsval, bör detfinnas utjämningsmandat. Om t.ex. 15 av mandatenfördelas på valkretsar och återstående 7 ärutjämningsmandat kan även små partier erhålla mandat iEuropaparlamentet.5.4 Svenskt förberedelsearbeteDet svenska arbetet på medverkan i det europeiskasamarbetet har varit ensidigt inriktat på EEA-förhandlingarna. Det krävs nu ett ordentligtförberedelsearbete inför ett svenskt EG-medlemskap.5.4.1 Parlamentarisk arbetsgruppFörberedelsearbetet bör löpande följas av enparlamentarisk arbetsgrupp.En överväldigande riksdagsmajoritet bestående av defyra största partierna har enats om att ge regeringen mandatatt inlämna en medlemsansökan. Moderata Samlingspartiethar jämte i en reservation (1990/91:UU8)understrukit nödvändigheten av att en medlemsansökaninlämnas under innevarande år.Förhandlingarna kring villkoren för det svenska inträdeti EG måste förberedas ordentligt. Det är också nödvändigtmed en ordentlig analys av vilka politiska åtgärder som ärnödvändiga i samband med inträde i EG. En delav detta förberedelsearbete har redan skett i samband medEEA-förhandlingarna, men mycket återstår.Genom en parlamentarisk arbetsgrupp kanrepresentanter för partierna följa förberedelserna inför ochförhandlingar kring medlemskap i . Därigenom kan detskapas kontinuitet och samstämmighet i frågan bland departier som utgör den riksdagsmajoritet som stöder ettsvenskt medlemskap i av svenska lagar och reglerDen socialdemokratiska regeringen har tyvärr under ettstort antal år uppvisat en negativ inställning till Sverigesmedverkan i EG. har partiet till synes ändratuppfattning. återstår det dock för regeringenatt i praktisk handling omsätta partiets nya uppfattning.Ett viktigt område där det ännu återstår mycket gällerden nödvändiga anpassningen till EG-regler inom olikaområden. Det finns i de allra flesta fall ingen anledning attinvänta några EEA- eller medlemskapsförhandlingar. EG:sregler är kända och dessa kommer förr eller senare attpåverka även oss svenskar. Därför är det viktigt att detbedrivs ett konkret och målinriktat arbete på att inträde iEG skall kunna ske så snabbt och konfliktfritt som möjligt.Hittills har arbetet gått alltför långsamt.Arbetets omfattning och inriktning bör successivtredovisas för den ovannämnda arbetsgruppen.5.4.3 Parlamentarisk grundlagskommittéEn parlamentarisk grundlagskommitté bör utvärderadels de konstitutionella aspekterna av ett svenskt inträde iEG, dels regler kring val till . Den böräven lägga förslag till ändringar i riksdagsordningen somsyftar till att skapa goda förutsättningar förriksdagsledamöterna att följa arbetet i EG och upprätthållagoda kontakter med de svenska ledamöterna iEuropaparlamentet.5.5 EEA-förhandlingarnaFörhandlingarna kring ett har pågått iöver . Som vi ovan framhållit ser ModerataSamlingspartiet ett som ett steg på vägen tillmedlemskap. Genom ett kan delar av de s.k.fyra friheterna, som EG avser att uppnå genom att skapaden gemensamma inre marknaden, även komma Sverigeoch andra EFTA-länder till del redan 1993.Som långsiktig lösning är däremot ett EEA-avtalotillfredsställande, dels eftersom det aldrig kan ge sammapraktiska fördelar som medlemskap, dels därför att deEEA-länder som står utanför EG aldrig kommer att kunnafå ett reellt inflytande på beslutsprocessen.För svensk del är det därför viktigt att EEA-förhandlingarna slutförs snabbt i syfte att ge EFTA-ländernas medborgare och företag en så god möjlighet sommöjligt att medverka på den inre marknaden.De länder inom EFTA som skulle komma att bestämmasig för att även stå utanför EG men som påspecifika områden önskar särskilda samarbetsformer måstetroligen lösa en del av dessa frågor på bilateral bas med EG.De nu pågående EEA-förhandlingarna kan inte lösa alla deproblem som ett långsiktigt samarbete inrymmer.6. roll för EG:s framtida utvecklingModerata Samlingspartiet hyser tillförsikt att vidmitten av skall bli fullvärdig medlem av denEuropeiska Gemenskapen. Då kommer Sverigesmedborgare att ha rösträtt i Europa.Den svenska debatten om EG har nästan enbarthandlat om huruvida skall söka medlemskap i ej. är det tid att diskutera hur och desvenska partierna skall agera inom ramen för EG. Hur skallEG utvecklas? Vilka områden skall omfattas avsamarbetet? Vilka externa relationer skall EG utveckla?6.1 Mångfaldens baserad påsubsidiaritetsprincipenVi vill medverka till skapandet ett mångfaldens Europa.Inom ramen för den Europeiska Gemenskapen skallindivider och grupper kunna förverkliga olika idéer ochtankar. EG betyder inte krav på konformitet -- tvärtom börEG ge möjlighet att på enskild, lokal eller regional nivåbryta med existerande nationella konformitetskrav.I framtidens skall olika regioner kunna utvecklasefter sina förutsättningar och befolkningens preferenser.En grundprincip för samarbetet inom EG måste varasubsidiaritetsprincipen, vilken har alla skäl att slåvakt om.Enligt denna skall politiska beslut fattas på lägstaeffektiva nivå. Det innebär att en överväldigande del av depolitiska besluten kommer att fattas på nationell, regionaloch lokal nivå.Inom ett och samma politiska område kan det finnsfrågor som bör avgöras på europeisk nivå, som detfinns andra frågor som mest effektivt regleras på regionaleller nationell nivå. EG kommer troligen att fastställaövergripande minimiregler, medan nationer eller regionersedan kan utveckla egna lagar efter sina egnaförutsättningar.Moderata Samlingspartiet anser attsubsidiaritetssynsättet också måste prägla omfattningen avpolitiska beslut. Det politiska beslutsfattandet skallinskränkas till det absolut nödvändiga. Individer, familjeroch andra institutioner i samhället skall själva avgöra alla defrågor som bäst sköts utanför den politiska sfären.6.2 Medborgarnas vill förverkliga tanken på ettmedborgarnas , där alla EG-medborgare garanterasvissa europeiska rättigheter. Dit hör rättssäkerhet ochnäringsfrihet, men också rätten att fritt resa, arbeta ochstudera i hela EG.Till detta kommer viktiga sociala stadganden. EG kaninte detaljreglera detta, men organisationen måste ställaupp riktlinjer och minimikrav för t.ex.utbildningsmöjligheter, socialt försäkringsskydd,arbetsmiljö och likabehandling mellan könen. Olika länderoch regioner måste få möjlighet att lösa dessa frågor påolika sätt, men i princip skall en EG-medborgare kunnakänna samma trygghet i alla medlemsländer.6.3 Fria marknader inom EGEG är en sammanslutning av marknadsekonomier. Ibegynnelsen av det europeiska samarbetet inom ramen förEG fanns åtskilliga inslag av regleringar av olika näringar.Efter hand har dessa avvecklats och EG är en klarförkämpe för en marknadsekonomi med fri konkurrens.Tanken bakom den gemensamma inre marknaden är just atttillåta fri konkurrens utan hänsyn till nationellt ursprunginom praktiskt taget alla områden. Detta är nu på väg attförverkligas.Därför avvecklas nu en rad olika regleringar i de olikaEG-länderna. Arbetet i medkonkurrensfrågor är viktigt -- genom ett tydligt regelsystemkan den fria konkurrensen främjas.Praktiskt taget alla länder har kompliceraderegleringsmekanismer för jordbrukssektorn. En av EG:stidiga framgångar har varit den gemensammajordbruksregleringen. Nationell acceptans vanns dock tillpriset av ett mycket komplicerat regleringssystem och enhög subventionsgrad.Livsmedelspriserna är lägre i EG än i och deandra nordiska EFTA-länderna. Detta beror till stor del pålägre skattetryck och kostnadsläge. Ett medlemskap i pressa livsmedelspriserna.Det finns anledning för att aktivtverka för att EG:s jordbrukspolitik utvecklas i riktning motfärre regleringar och minskad stödnivå.6.4 Frihandel i världshandelnModerata Samlingpartiet är entydig anhängare avfrihandel. Genom frihandel utnyttjas jordens resurser påbästa möjliga sätt till gagn för alla.Såsom medlem av EG kan ett land i princip inte föra enegen handelspolitik. Därför är det viktigt att klarttar ställning för att EG skall föra en frihandelspolitik. EGsom helhet gynnas lika litet som ett enskilt land i längden avprotektionism.Därför måste frihandelsprinciperna utvecklas vidare.Oavsett hur de nu pågående GATT-förhandlingarnaavslutas krävs det fler insatser för internationell frihandel.EG måste aktivt arbeta för detta.Det är viktigt att industriländerna löser sinahandelspolitiska motsättningar. Konsekvenserna förvärldsekonomin av ett s.k. handelskrig mellan de storahandelsblocken, , och medSydostasien, kan lätt bli förödande. Alla parter skulle tjänapå fri konkurrens. Inom kretsen av bordetanken på de fyra friheterna -- den fria rörligheten av varor,tjänster, kapital och människor -- kunna förverkligas.Frihandel är ännu viktigare för utvecklingsländerna. Demåste få tillgång till marknader för sina produkter. Utanfrihandel kan inte utvecklingsländerna utvecklas. EG hargenom det s.k. Lomé-fördraget givit förmånlig behandlingtill många produkter från utvecklingsländerna.Moderata Samlingspartiet har länge kritiserat despeciella kvantitativa restriktionerna för export avtekoprodukter från , de s.k. multifiberavtalen.Sverige kommer, i enlighet med vårt förslag, inte längre attsluta några nya multifiberavtal. Inom EG vill manfortfarande använda multifiberavtalen för att hålla nereimporten av billiga teko-produkter. bör inom EGarbeta för att multifiberavtal och andra inskränkningar avfrihandelsprinciperna upphör.6.5 Valutaunion för stabilitet och effektivitetErfarenheterna i flera europeiska länder visar att ennationellt kontrollerad valuta leder till hög inflationstaktoch återkommande spekulationer om förekommandeväxelkursförändringar.Inflation skadar ekonomin genom att demarknadsmässigt motiverade prisförändringarna skyms avden allmänna prisstyrningen. Inte ens med ett sofistikeratindexeringssystem är det möjligt att helt undvika att vissapersoner eller grupper konsekvent förlorar på inflationen.Endast ett fåtal länder har visat förmåga att kontrollerainflationen. Gemensamt för dessa har varit en försiktigfinanspolitik och en stram penningpolitik, styrd av ensjälvständig centralbank.För att en gemensam europeisk valuta skall kunnaförverkligas är det viktigt att alla medverkande länderålägger sig finanspolitisk disciplin. Ett land som förstörstatsfinanserna genom en dålig politik kan inte förvänta sighjälp från de övriga länderna. Finansiering av de enskildaländernas budgetunderskott ''genom sedelpressarna''förhindras automatiskt genom att en gemensamcentralbank inrättas. Samma krav måste givetvis ställasäven vad gäller EG:s centrala budget. Därtill bör ett landnormalt endast lånefinansiera i en utsträckning som högstmotsvarar de offentliga investeringarna.Den gemensamma måste få en friståendeställning.Det finns många vinster med en gemensam europeiskvaluta. Osäkerheten vid handel med andra delar av EGminskar och transaktionskostnaderna för att växla pengarförsvinner i princip. Genom en gemensam europeisk valutaskapas dessutom en ny stark reservvaluta i värlshandeln --en valuta som troligen blir viktigare än dollar och yen. Detkan öka stabiliteten på valutamarknaderna.Beräkningar tyder på att välfärdsvinsterna på grund avminskade transaktionskostnader inom EG kan uppgå tillmellan 100 och . Vinsterna ärproportionellt sett större för små länder med storutrikeshandel.Men den allra viktigaste vinsten är att en enskildregering kan agera kortsiktigt och föra en politiksom leder till inflation.Det är i första hand företag som handlar med utlandetsom kommer att märka fördelarna med en gemensamvaluta. För huvuddelen av medborgarna innebär engemensam valuta också en praktisk fördel vid utlandsresor.Moderata Samlingspartiet anser att valutasamarbetetinom EG bör leda till en gemensam valuta som ersätter denuvarande nationella valutorna.Sverige bör aktivt arbeta för att valutaunionen snarastmöjligt förverkligas.6.6 Aktiv europeisk miljöpolitikSedan miljöfrågorna stadgemässigt infogades i EG:sverksamhetsområde 1987 har det skett en snabb ochdynamisk utveckling i miljövänlig riktning. Därför finns detanledning att hysa stor tilltro till att EG kan göragrundläggande insatser för miljön i . Om Sverigeoch andra EFTA-länder blir medlemmar av EG kan dearbeta för att ytterligare aktivera miljöpolitiken inom EG.Det bör vara en viktig uppgift för att driva dessafrågor.Genom EG kan vara med om att fastställamiljöregler för mer än 350 miljoner européer. Givetvis är imånga fall sådana viktigare för miljön än särskilda svenskaregler, som bara omfattar 8,5 miljoner människor i Sverige.Miljöproblemen gör inte halt vid nationsgränserna.Vissa frågor, t.ex. kring klimatförändringarna, måsteangripas på global basis. EG kan såsom ett tungt block avländer spela en betydelsefull roll i det internationellamiljöarbetet. EG har t.ex. utarbetat en gemensamklimatvårdsstrategi.Luftföroreningar måste oftast bekämpas påinternationell nivå. I ett avgränsat geografiskt område somEuropa är det mycket möjligt att utsläpp i ett landförorsakar skador i grannländerna. Samma förhållandegäller beträffande föroreningar i havet. Inom dessaområden är därför EG-regler särskilt viktiga.EG:s miljökrav fungerar som en miniminivå. Ländersom vill införa strängare miljökrav har rätt att göra det.Sverige bör arbeta för att minimikraven successivt skärps.För att förstärka miljöskyddet har EG bestämt attobligatoriska miljökonsekvensbedömningar och väldefinierade kvalitetsnormer för vatten och luft skall införas.I pågår utredningar.EG-samarbetet tvingar en del medlemsländer att skärpamiljökraven. vägrade till exempel att skrivaunder det s.k. svavelprotokollet angående minskningar avsvavelutsläppen. EG som helhet har dock skrivit undersvavelprotokollet, vilket innebär att därmedockså tvingas att följa överenskommelsen.Ett EG-medlemskap skulle därför bland annat kunnaleda till att tvingas följa till exempel om skydd för utrotningshotade växter ochdjur.För att EG effektivt skall kunna angripa miljöproblemenkrävs en gemensam miljötillsynsmyndighet. I mars 1990enades EG:s miljöministrar om att inrätta en europeiskmiljöbyrå, . Den skallskapa ett europeiskt nätverk för miljöinformation ochobservation och kan få en betydelsefull roll vad gällerkunskapsuppbyggnad. Enligt vår mening måste förstärkas och även få i uppgift attdirekt kontrollera hur de olika medlemsländerna uppfyllerEG:s miljödirektiv.6.7 Ansvar för Central- och ÖsteuropaAlla demokratiska europeiska länder som harfungerande marknadsekonomier måste kunna delta i deteuropeiska samarbetet. När tiden är mogen skall därför allasådana länder vara välkomna som fullvärdiga medlemmar iEG.EG kommer under det närmaste decenniet att ha ettsärskilt ansvar för de nya demokratierna i . Fördessa länder i är det viktigt med ettstarkt Västeuropa.I första hand måste EG ge dessa länder möjlighet tillfrihandel med Västeuropa.EG måste också hjälpa dessa länder att få utländskainvesteringar. I vissa fall kommer det att bli nödvändigt medrent ekonomiskt stöd.6.8 Nordiskt samarbeteDe nordiska länderna utgör i många stycken ettgemensamt kulturområde tvärs över nationsgränserna. Deskandinaviska språken står varandra så nära att danskar,norrmän och svenskar oftast utan problem kan tala medvarandra på sina hemspråk. Den folkliga kulturen uppvisarstora likheter i alla de fem nordiska länderna. Men Nordenär , såväl kulturellt som ekonomiskt, en del avEuropa.Varje enskilt nordiskt land måste utifrån sina egnaförutsättningar finna former för det europeiska samarbetet.Men inget land kan i sina överväganden bortse från denstyrka ett samlat i EG skulle innebära eller denförsvagning som en ny splittring av skulle innebära.Moderata Samlingspartiet anser att det vore till fördel förNorden och det nordiska samarbetet om de nordiskaländerna vore medlemmar av EG.Det finns redan sedan det en traditionav samarbete bland de nordiska länderna. Det finns nu ennordisk passunion, en gemensam arbetsmarknad och ettnordiskt socialförsäkringsavtal.Danmark har både varit medlemav EG och medverkat i det nordiska samarbetet.Medlemskap i för flera nordiska länder germöjligheter att ytterligare utveckla det nordiskasamarbetet. Enskilda EG-medlemmar kan aktivt samarbetaäven utanför EG:s institutioner. När gränskontrollerna förindivider nu skall tas bort mellan sex av skerdet inom ramen för den s.k. Schengen-gruppen.De nuvarande nordiska institutionerna kan utgöra basenför ett fördjupat samarbete på många områden. den gamla tanken på gemensam nordisk lagstiftningåter prövas. På kulturområdet finns också stora möjlighetertill fruktbringande samarbete.Men redan nu bör det tas steg för utvidga det nordiskasamarbetet inför de vidare europeiska uppgifterna. EttNordiskt Politiskt Samarbete (NPS) enligt samma mönsteroch liknande inriktning som det nuvarande EPS-samarbetetinom EG bör övervägas.Genom NPS skulle de nordiska länderna kunna ageramed större tyngd i olika europeiska utrikespolitiska frågor.7. Europeiskt inflytande på svensk politikEtt medlemskap i kommer även att förändra svenskpolitik och samhällsdebatt.När välfärdssystemen i jämförs med andravästeuropeiska lösningar kommer behovet av förändring attbli än mera uppenbart. Svenskar kommer inte att accepteravårdköer när andra västeuropéer inte gör det. När svensktskol- och universitetsväsende direkt jämförs med andraländers kommer viktiga förändringsimpulser att spridas iSverige. När svenskar direkt, ecu för ecu, kan jämföralöner, skatter och priser i olika europeiska länder kommerkraven på sänkt skattetryck och högre effektivitet att resasig än starkare.Politiska och ekonomiska förändringar skulle gjort siggällande i även om vi inte hade haft möjligheten attmedverka i det europeiska samarbetet. Inget land kan levaavskuret från impulser utifrån, men närmande tilloch framtida medlemskap i kommer snabbt att ökamedvetandet om behov och möjligheter till förändringar.Den politik lägger fram underdenna motionsperiod innehåller förslag till nödvändigaförändringar på praktiskt taget alla samhällsområden.Härigenom vill vi också lägga en god grund för Sverigesframtida roll i . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör inlämna enmedlemskapsansökan i EG under innevarande år,2. att hos regeringen begär tillsättandet av enparlamentarisk arbetsgrupp i enlighet med vad som imotionen anförts,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående förberedelser inför val avsvenska representanter i ,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående EEA-förhandlingarna,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angåendesubsidiaritetsprincipen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående framtida europeisktvalutasamarbete,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående frihandelsprincipen,3]4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om .