ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Kr211 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom utredningen ledd närradio har detföreslagits att den föreningsdrivna radion skallvidmakthållas och förstärkas. Det har också givits klarasignaler till närradioföreningarna om att de erbjuds ta ettstörre ansvar i t.ex. arbetet med schemaläggning etc.Det har däremot inte meddelats hur föreningarna skallklara sina kostnader för radioproduktion, när konkurrenseni mediet ökar, framför allt i storstäderna. I direktiven förnärradioutredningen fanns detta inte upptaget blanduppgifterna. Detta trots att närradions finansiering är ettofta diskuterat problem bland dem som arbetar mednärradio.Närradion brottas med ytterligare ett problem. FörStockholms del handlar det om skillnader mellan de mindreföreningarnas försök att med små medel göra en bra radio,och de större organisationernas radioproduktion, där manmed större resurser konkurrerar med lokalradions utbud.En allt större trängsel har också uppstått isändningsscheman på grund av att närradion har blivit ettallt mer uppskattat medium.Former för den etablerade närradions arbetsmetoderoch alternativa tillvägagångssätt måste finnas, för attåstadkomma en kvalitativt bra radiomiljö, där bådeföreningarnas budskap och lyssnarnas önskemål tas tillvara.Det är av dessa skäl angeläget att precisera närradionsroll för . Det är också viktigt attförstärka närradion som föreningsradio, bl.a. med förslagenligt närradioutredningen. Detta gör att en översyn börgöras för att ta ställning till om närradiolagen behöverförändras, om försökskoncessioner i mån avfrekvensutrymme kan ges till vissa organisationer, samthuruvida finansieringsproblemen kan lösas på ettacceptabelt sätt. Exempel på hur man kan gå till väga börstå att finna i de övriga nordiska länderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av närradions villkor.
mot · GE02Kr213 · 1991-01-25 00:00:00 — Statliga bidrag till teatergruppen Den samiska teatergruppen bildades på frivilligväg 1971 och har alltsedan dess fått mycket obetydligastatliga bidrag till sin verksamhet. Det statliga anslagetuppgick till 0,5 milj.kr. Teatergruppen haft stor betydelse för stärkandet av den samiskaidentiteten och har dessutom utgjort ett viktigt inslag isvenskt kulturliv. De har på ett föredömligt sätt rest runtoch givit föreställningar i övre Norrland.Teatergruppen har ett vidsträckt område attverka i med , och somverksamhetsfält men ingen egen fast scen.Det är angeläget att staten tar sitt ansvar och medverkartill att kraftfulla åtgärder vidtas för att stärka den samiskanationen och dess kultur. Detta skulle naturligt kunna skegenom att inom ramen för de statliga kulturanslagenteatergruppen ges ökade bidrag till sin verksamhetoch därigenom ge dem möjlighet att bygga ut sinverksamhet.Som jämförelse kan nämnas att i finns ett samisktkulturcentrum med en fast samisk teater i Kantokeimo.Den stödde denna verksamhet 1989 med 5,7milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga bidrag till teatergruppenDalvadis.
mot · GE02Kr214 · 1991-01-25 00:00:00 — har gått sedan fastställde de åttakulturpolitiska målen. Kravet på att kulturen skall nå ut tillalla människor kvarstår. Även om kommunikationer harförbättrats och TV erbjuder ett större utbud avkulturprogram kvarstår behovet av att sprida kultur i olikaformer.Det är viktigt att den kultur som sprids är av god kvalitet.Inte minst på musikområdet är detta betydelsefullt. Atthöra och uppleva god levande musik är en upplevelse somborde vara möjlig för alla.Av alla konsertföreningar tar det största regionala ansvaret. Genom ettuppbyggt nät av konsertbussar har abonnemangskonsertergjorts tillgängliga för befolkningen inom ett stort område iMalmöhus, , och län.Konsertsalen med drygt 900 platser är genomsnittligt belagdtill 80--. Ungefär hälften av konsertbesökarna är intehemmahörande i . Orkestern genomförregelbundet 23--25 regionala konserter och tar även iövrigt ett stort regionalt ansvar genom skol-, förskole- ochkammarkonserter. För den regionala verksamheten hadeHelsingborgs konsertförening fram till budgetåret 89/90 ettsärskilt statligt tilläggsanslag.Att orkesterns konstnärliga nivå är mycket hög ärallmänt känt. Detta framfördes också i utredningen:''Symfonierna och samhället''. I utredningen ''Kultur i helaLandet'' (DsU 1989:36) föreslog utredaren 150 nyagrundbelopp till orkesterområdet. I budgetpropositionen1990/91 skar regeringen ner dessa till totalt 125 varav 50skulle gå till musikdramatiska orkestrar. Av de återstående75 grundbeloppen erhöll Helsingborgs konsertföreningendast 4, i praktiken bara 3 eftersom det regionalatilläggsanslaget tagits bort. För det kommande budgetåretaviserades 4 nya grundbelopp.I den nu föreliggande budgetpropositionen föreslås inganya grundbelopp. Vi har förståelse för att detstatsfinansiella läget medverkat till återhållsamhet påanslagsområdet. Att detta särskilt hårt skall drabba denorkesterförening som i högsta grad strävar efter spridningav sin verksamhet finner vi däremot felaktigt. Helsingborgssymfoniorkester kommer att tvingas att begränsa detutåtriktade arbetet och därmed motverka sin önskan attsprida musik både geografiskt och till nya grupper.Av de 37 grundbelopp som frigjorts genom Skådebanansi konkurs bör därför 5 grundbelopp anvisas tillHelsingborgs konsertförening. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att i enlighet med vad i motionenanförts anslå fem nya grundbelopp till .
mot · GE02Kr215 · 1991-01-25 00:00:00 — Vissa radio- och TV-frågor Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K404 hemställs1. att beslutar att kommersiell reklam ävenframdeles inte skall vara tillåten i radioochTV-sändningar,2. att beslutar avveckla närradionämnden ienlighet med vad som i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det fortsatta beredningsarbetet beträffande SverigesRadios organisation och ställning inriktas mot attkoncernens moderbolag avskaffas och separataprogrambolag inrättas i enlighet med vad som i motionenanförts.
mot · GE02Kr217 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslaget till fria teater-, dans- och musikgrupper I budgetpropositionen /91 föreslogkulturministern att ovanstående anslag skulle ökas medtotalt 10 milj. kr , varav 5 milj.kravsågs för /92. Detta blev också riksdagensbeslut.I budgetpropositionen /92 har ökningen avbidraget till fria grupper ändrats till 2 milj.kr. De 2miljonerna ''är ett uttryck för ambitionen att förbättravillkoren för konstnärerna inom detta område'', skriverBengt . Vi vill påpeka att utredaren i sitt förslagtill förbättringar för verksamma inom fria grupper föreslogatt anslaget skulle öka med 4 milj.kr.Teatergrupperna svarar för av landets totala utbud och står för av barn- och ungdomsteatern. De turnerar landet runtoch har ett utvecklat samarbete med arrangörerna.Ökningen av anslaget har i realiteten ej motsvaratkostnadsökningarna. har situationen ytterligareförvärrats då arrangörerna (kommunerna) ej kunnat täckaökade kostnader för bl.a. hotellmoms, energiskatt ochstigande bensinpriser. Detta får till följd att arrangörernaköper färre föreställningar, vilket allvarligt drabbarbarnpubliken, och grupperna får allt svårare att klara sinekonomi. Det statliga bidraget får därför allt störrebetydelse för gruppernas fortsatta existens.Teatergrupperna arbetar i överensstämmelse med de avriksdagen 1974 fastställda kulturpolitiska målen.Teatergrupperna utgör en viktig del av svenskt teaterliv ochtill en jämförelsevis blygsam kostnad. Gruppernas fortsattakonstnärliga verksamhet kan utvecklas och ny publik nås.Detta förutsätter statligt ansvar i form av anständiga bidragtill fria teater-, dans- och musikgrupper.Vänsterpartiet anser att det tidigare givna löftet om attanslaget till fria teater-, dans- och musikgrupper /92ökas med 5 milj.kr skall stå fast och fatta beslut ienlighet med detta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till fria teater-, dans- och musikgrupper /92 anslår 5 milj.kr.
mot · GE02Kr221 · 1991-01-25 00:00:00 — En del av naturens och människornas historia liksom denlokala historien finns bevarade i ortnamnen. Under desenaste 20 åren har många motioner väckts i omortnamn och dess skydd. Motivet för dessa har varitentydigt: ortnamnen är en viktig och omistlig del av vårtkulturarv men skyddet är sämre än för andra kulturminnen.Riksdagen har vid flertal tillfällen under årens loppfastslagit att ortnamnen är viktiga kulturminnen som skallskyddas och bevaras som en del av vårt kulturarv. Detdirekta ansvaret har lagts på () ochdet till verket knutna . LMV har enligtgällande riksdagsbeslut en samordnande funktion ochOrtnamnsrådet skall samråda med olika organisationer ochmyndigheter i syfte att tillgodose behovet avortnamnsskydd.Gällande riktlinjer för ortnamnsskyddet innebäremellertid att det område där förändringar i ortnamnen ärmest frekvent, dvs vid ny fastighetsbildning ochsammanläggningar av fastigheter, inte har beaktatseftersom denna verksamhet aldrig kommer underOrtnamnsrådets granskning.Ortnamnsrådet lägger stor vikt vid ortnamnens språkligadel och ortnamnen som avskiljande symboler. Mindre viktsynes läggas vid det som en stor del av svenska folket anservärdefullt, nämligen ortnamnens sociala ochkulturhistoriska värden. De myndigheter som ute i landetbär ansvaret för kulturminnen -- länsstyrelser ochlänsmuseer -- är inte ens företrädda i Ortnamnsrådet.Kommunerna har en representant för Kommunförbundet.Enligt vår mening kommer aldrig ett centraltortnamnsråd att kunna fylla uppgiften att ge ett braunderlag för ortnamnsvården där skydd garanteras fördenna del av vårt kulturarv. Vi anser därför att det bordeinföras ett länsvis verkande kontrollorgan förortnamnsvårdande granskning.Det är mycket angeläget att tillfälle tillortnamnsvårdande granskning kan ske föresammanläggning eller nybildning av fastigheter och innanfastighetsbildnings- och fastighetsregistreringsmyndigheterna fastställer traktnamn. En sådan granskningsmöjlighetsaknas och bör enligt vår mening införas, vilket ävenföreslagits från ansvariga för ortnamnsverksamheten.Vi anser även att uttalande om att samarbetemellan myndigheter ska vara tillräckligt skydd förortnamnen, saknar värde eftersom det inte är tvingande.Enskilda personer, organisationer och myndigheter harkonstaterat att det inte räcker. för Hembygdsvård har påtalat detta. Demest angelägna frågorna kommer aldrig till Ortnamnsrådetskännedom och granskning.Vi föreslår mot denna bakgrund att de av riksdagenangivna riktlinjerna för ortnamnsskyddet bör lagfästas.Regeringen bör återkomma till med ett förslag tilllag om ortnamnsskydd utifrån de riktlinjer som riksdagentidigare angett, motiverade utifrån ortnamnens betydelsesom kulturminnen och vikten av att ta hänsyn till detta vidförändringar av ortnamnen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lag omskydd för ortnamn enligt de riktlinjer som förordas imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ortnamnsvårdandegranskning på länsnivå.
mot · GE02Kr224 · 1991-01-25 00:00:00 — I fyller folkbiblioteksväsendet centrala uppgifterför vårt svenska kultur- och samhällsliv. Folkbibliotekenutgör en av de viktigaste kommunala kulturinstitutionerna,och det kommunala huvudmannaskapet har också inneburitatt bokutlåningen och bokbestånden ökat kraftigt.Biblioteken är en viktig tillgång för information, kunskapoch upplevelser, och en förstärkning av bibliotekenslångsiktiga roll som informations- och kunskapskällor ärinte bara en utan även en nationellangelägenhet. Det finns i samhället nu allt starkare signalerom att kommuner avser att belägga den kommunalabokutlåningen med avgifter eller att lämna ut den påentreprenad.Avgifter på boklån måste avvisas, inte minst avdemokratiska skäl, då det skulle kunna leda till att endastde resursstarka i samhället kan fortsätta att nyttjabiblioteken. En sådan utveckling står i bestämd strid motsjälva grundtanken för biblioteksverksamheten.Om utvecklingen skulle visa att avgifter införs i mångakommuner bör man överväga att införa en särskildbibliotekslag där avgiftsfri bokutlåning garanteras.De kulturpolitiska målen får inte ställas mot deekonomiska och andra kommersiella intressen som kankomma i en förlängning av en privatisering av biblioteken.För att vi skall kunna upprätthålla en öppen debatt ochopinionsbildning är det ett grundläggande krav att vi har enfri tillgång till information. Folkbibliotekens tjänster skalldärför vara avgiftsfria och tillgängliga för alla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att folkbibliotekens bokutlåningskall vara avgiftsfri.
mot · GE02Kr226 · 1991-01-25 00:00:00 — STVs har tilldelats hela Nordkalottensom bevakningsområde. Detta är till ytan lika stort somhela Sverige.Norrbottendistriktet har obetydligt större budget änvardera av de övriga åtta distrikten att disponera, vilket fårtill följd att bevakningen av vad som händer i Norrbottenoch på missgynnas starkt. Avstånden ärbetydande, vilket innebär att resorna blir både långa ochdyra.Så gott som alla TV2:s svenska program produceras avdistrikten, som också lägger ut produktionerna på friafilmare och produktionsbolag. De olika distrikten profilerarsig olika; Luleåredaktionen inriktar sig på samhälle, barnoch kultur samt även på programutbud på samiska.Miljösituationen och den militärstrategiska utvecklingenpå är två synnerligen viktiga områden sommåste bevakas bättre. börjar alltmer öppnasina gränser. Flyglinje har etablerats mellan ochMurmansk.Miljösituationen är svår på och kommer attbli än värre eftersom den kommer att utsättasför ytterligare hård exploatering. Oljeprospekteringkommer sannolikt att börja bedrivas i det känsliga Barentshav. Kärnvapensprängningarna har återupptagits påNovaja Semlja.Samtidigt ger de kraftigt utökade kontakterna mellanSovjet och med avseende på näringsliv, kulturoch turism betydelsefulla öppningar för att kunna bevakaoch skildra vad som händer i det omedelbara närområdet.Ett annat område som är en vit fläck på kartan för svenskTV-publik är Nordfinland och och vad somhänder där. Handel och kultur har sedan gammalt följtälvdalarna. Det är viktigt att även TV följer med och ger livoch impulser åt dessa gamla kulturstråk.På finska sidan, i , finns sedan århundradenen svensktalande befolkning. På motsvarande sätt ärTornedalen också ett unikt kulturhistoriskt område påvilket finsk, samisk och svensk befolkning möts. Även härfinns vita fläckar för svensk TV-publik. Nyhetsbevakningpå t ex är tämligen obefintlig. Nordnytt måste få enförstärkning av sin personal.Det behövs också ett utvecklat samarbete mellan de fyragrannländernas Nordkalotten-TV-regioner.Nyhetsbevakningen är undermålig. I området bor dock caett par miljoner invånare. Dessutom bör det samiskaprogramarbetet också utvecklas mellan alla fyra länderna.Många program skulle kunna samproduceras om resurserskjuts till för att bygga upp en sådan verksamhet.Den tekniska apparaturen på TV2 är ålderdomligoch behöver förnyas. Bättre lokaler behöver anskaffas.Norrbottendistriktet har t ex landets minsta studio, endast78 kvadratmeter.Mot bakgrund av ovanstående är det rimligt attNorrbottendistriktet klassas som ett dubbel- ellerspecialdistrikt och ges dubblerade ekonomiska resurser föratt åstadkomma en acceptabel bevakning av helaNordkalotten med tyngdpunkt på dokumentärer inomsektorerna miljö, natur, kultur samt på ett utvidgatsamarbete på TV-medieområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förstärkta resurser tillSTVs för att få till stånd en acceptabelbevakning av .
mot · GE02Kr227 · 1991-01-25 00:00:00 — Norska och danska språken i svensk TV 1986/87 genomfördes en kartläggning i syfte att främjasträvandena att skapa en hemmamarknad för nordiskakulturyttringar inom teater, bildkonst, litteratur, musik,radio och TV och andra elektroniska medier samt annankulturell verksamhet.En viktig del i det nordiska kultursamarbetet är att ökaspråkförståelsen av grannspråk. Genomgränsöverskridande TV-utsändningar har de nordiskaländernas medborgare kunnat se grannlandets TV om debott nära gränsen. Detta har visat sig utgöra ett utmärktmedel för att lära och förstå grannlandets har rekommenderat de nordiskaregeringarnas länder att vidta åtgärder med anledning avantagningen av programmet om en nordisk kulturellhemmamarknad. Det bör då vara självklart att intervjuer iSveriges television med personer från och Danmarkinte översätts som sker. Intervjuer och liknande inslagbör sändas in extenso på respektive språk utan att de tonasner till förmån för referat eller översättning. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behandlingen av norska ochdanska i .
mot · GE02Kr228 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalradions rätt att vidaresända program från Riksradion Enligt de regler, som styrelsen för , skall lokalradiostationerna fylla ut den tid de inteanvänder för egna sändningar med riksradioprogram.Att vidaresända program, s.k. tappning, avriksradioprogram i FM 4-nätet får ske enligt följanderegler:Mellan kl. ca 06.00 och ca 19.00 får tappning skeur P 1Mellan kl. ca 19.00 och ca 24.00 får tappning ske urP 2Mellan kl. ca 24.00 och ca 06.00 får tappning ske ur P3Reglerna för tappningsrätten är tvingande förlokalradiostationerna.Kulturutskottets av godkända uttalande ,i vilket förutsattes att ''ledig'' lokalradiotid inte skulledomineras av P 3, har därmed beaktats av Radio.Regleringen av tappningsrätten har emellertid fåttkonsekvenser som inte är rimliga. Lokalradiostationernasaknar möjlighet att tappa riksradioprogram medlänsanknytning än den angivna.Stationernas möjlighet att skapa en för lyssnarna intressantkanal med lokal inriktning begränsas av tappningsreglerna.Lyssnarnas uppskattning av programsättningen har intevarit överväldigande; programbyte är vanligt närlokalradions egna sändningar upphör. Med vetskap omlyssnarnas beteende kan man med fog ifrågasätta omriksdagens kulturpolitiska ambition i detta fall gett önskadeffekt.Lokalradiostationerna har en långtgåendesjälvständighet i fråga om det egna programutbudet. Ikonsekvens därmed bör varje lokalradiostation få rätt attfritt välja tappningsprogram.Vi anser därför att bör ompröva sitt tidigareuttalande om tappningsrätten inför den nya avtalsperioden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten för lokalradiostationernaatt vidaresända program från Riksradion.
mot · GE02Kr229 · 1991-01-25 00:00:00 — En regions eller en bygds kultur bärs inte enbart avkulturinstitutioner och kulturverksamheter ikulturpolitikens mening. Kulturlandskap ochbebyggelsemiljöer som formats under generationersnäringsverksamhet och bosättning är viktiga delar av enregions kultur och bärare av dess identitet och egenart.En aktiv kulturverksamhet i en bygd eller region är avbetydelse på flera sätt. Den stärker självkänslan ochidentifikationen med regionen, skapar uttrycksmedel ikonst, teater, musik, dans m.m., lockar till sig nyayrkesgrupper och tillför därigenom kompetens av nytt slagtill orten.I alla politiska sammanhang, inte minst när det gällersatsningar inom regionalpolitiken, framhålls kulturen ochkulturmiljöns värden som viktiga för etableringar av nyföretagsamhet och rekrytering av arbetskraft.Därför företas såväl av kommunerna som avlänsstyrelsernas kulturmiljöenheter inventeringar ochkartläggningar av byars historia och byggnadstraditioner.Utmärkta insatser görs för att bevara gamla kulturmiljöervilka också ger rikare boendemiljöer.I regionalpolitiska utredningens betänkande (SOU1989:55) framhålls kulturlandskapets utveckling som enviktig faktor för att stimulera nyföretagande och rekryteringav arbetskraft.I samma andetag som riksdag, statligamyndigheter, landsting och kommuner är överens omkulturens roll i ett expansivt samhälle, går postverket till nyattack för att utradera de gamla gårds- och byanamnen ipostadresserna.Postverkets förslag till ny namn- och nummersättning pålandsbygden som ersättning för de gamla postlådorna är etthot mot ortnamnen och ett levande kulturarv. Förslagetstrider mot uttalanden att kulturlandskapetsbevarande är av vikt för den regionala utvecklingen.Förslaget ställer krav på kommunerna att sätta uppvägskyltar på såväl alla allmänna som enskilda vägar pålandsbygden. Kommunerna skall svara för kostnaderna ochunderhållet. Några kostnadsberäkningar finns inte menkostnaderna kan uppskattas till . Därtillkommer den trafikrisk som uppstår när trafikanter på 90-och 70-vägar skall läsa skyltar som är avpassade förtätbebyggelse med betydligt lägre farter.Ett av postverkets motiv för förslaget är attriksskatteverket kräver en unik adress till varje hus. Vidkontakt med uppges att nuvarande ordningtillgodoser behov.De gamla ortnamnen har stor social betydelse. Namnenskapar känsla för bygden och därför är ett bevarande ochanvändande av ortnamnen även i postverkets verksamheten kulturtradition som måste bevaras.Riksdagen bör därför ge regeringen till känna vad imotionen anförts om bevarandet och användandet av såvälgamla byanamn som gårdsnamn i postverkets verksamhet.Riksdagen bör också ge regeringen i uppdrag attåterkomma till med förslag som gör det möjligtatt införa skydd för ortnamnen i kulturmiljölagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till skydd förortnamnen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användandet av såväl gamlabyanamn som gårdsnamn i postverkets verksamhet.1]
mot · GE02Kr231 · 1991-01-25 00:00:00 — Alkoholattityd i TVs programutbud, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So239 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en alltför alkoholliberalsamhällsattityd som blir följden av TVs programutbud sominte på något sätt speglar de svenska hemmensalkoholvanor i allmänhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mer medveten ochkoncentrerad information i radio och TV under bästasändningstid.
mot · GE02Kr232 · 1991-01-25 00:00:00 — har lagt upp en långsiktigplanering för att få en heltäckande repertoar.52 musiker är ett absolut minimum för ensymfoniorkester, vilket framgår av flera olika utredningar.Uppbyggnaden av har gjortsutifrån målsättningen att man skall bli en komplett orkestermed 60 musiker.Förhandlingar har skett med ,och kommun och man har klarat av ensamfinansiering av ytterligare 10 musiker, från 42 som idagtill 52. Det förutsätter att och kommunfinansierar av kostnaden och staten eller 115 000kr per grundbelopp. har garanterat att trädain och ta del under en treårsperiod.Framtiden för är numycket oviss. Eftersom hela lösningen bygger på ensamfinansiering kan man inte heller anta att anslag från deövriga parterna kommer att kvarstå.En viktig del i socialdemokraternas valmanifest 1988 varen storsatsning på kulturen med 300 miljoner kronorfördelat på en treårsperiod med per år.Detta har hållits fram till , då 100 miljoner stryks urbudgeten. Alla planeringar kullkastas på detta sätt, vilket viifrån sida kallar svek. Med hänvisning till det anförda hemställsatt anslår ytterligare 10 grundbelopp tillGävleborgs symfoniorkester för /92.