mot · GE02So602 · 1991-01-25 00:00:00 — Kristna förskolor och skolor I de flesta västländer är det självklart att föräldrar skallkunna välja en förskola med inriktning eller enkristen skola för sina barn. Det finns också många sjukhemeller vårdhem med en inriktning.I är motsvarande möjligheter utomordentligtbegränsade. Vi har under en följd av år föreslagit betydandeförbättringar i detta avseende utan att någon förbättring harskett. Vi återkommer därför med förslag som är ägnade attavsevärt förbättra möjligheterna att driva kristna förskolor,skolor eller sjukhem utan att det blir dyrare för denenskilde.Kristna förskolor får inte missgynnasSamfund, ideella organisationer och föräldrakooperativkan numera få statsbidrag för sin förskoleverksamhet underförutsättning att den finns med i den kommunalabarnomsorgsplanen, att förskolan är öppen minst åttatimmar och att den inte drivs av församlingar.Det innebär att katolska församlingar, mosaiskatrosbekännare, frikyrkor och ideella organisationer i övrigtkan få statsbidrag för heltidsförskolor. Svenska kyrkansförskolor är däremot helt undantagna från möjligheten tillstatsbidrag till såväl hel- som deltidsförskolor.Det är enligt vår mening också orimligt attdeltidsförskolor endast skall kunna få statsbidrag om dedrivs av kommunen, däremot inte av t ex kristnaorganisationer. Många föräldrar har en stark önskan attderas barn skall få del av förskoleverksamhet medlek, ansvarstagande, gemenskap, bön och andakt. Vi harsvårt att se varför inte en församling skall få anordna sådanutan diskriminerande statsbidragsregler. Nuvarande reglerinnebär ju att hela kostnaden för deltidsförskolan (förSvenska kyrkan också för heltidsförskolan) faller påförsamlingen, som dess medlemmar får vara medatt betala kommunala deltidsförskolor.Kyrkomötet har l986 hemställt hosregeringen om sådana förändringar av gällande lagstiftningatt statsbidrag skall kunna utbetalas för barnomsorgbedriven av . Inget förslag i denna fråga hardock lagts fram av regeringen.Vår inställning är att hela barnomsorgsstödet börfölja barnet och att specialdestinerade statsbidrag skallersättas av statsbidrag som tar hänsyn till bl a skattekraftoch befolkningsstruktur.Så länge specialdestinerade statsbidrag utgår tillförskoleverksamheten bör de utformas på ett rättvist ochvalfritt sätt. Vi föreslår därför att även deltidsförskolor somdrivs av eller annan huvudman skall få rätttill statsbidrag. Deltidsförskolor bör dessutom få sammaandel av de verkliga kostnaderna täckta genom statsbidragsom heltidsförskolorna.Vidare bör även heltidsförskolor som drivs av få samma rätt till statsbidrag som andraheltidsförskolor.Underlätta bildandet av kristna friskolorSverige har ett mycket litet antal fristående skolor.Ändå är fristående skolor en del av de förpliktelser Sverigeåtagit sig inom ramen för internationella konventioner. Viär för vår del övertygade om att fristående skolor skulleverka vitaliserande på hela skolväsendet.Regeringen föreslår i årets budgetproposition attbidragen för de fristående skolorna skall höjas. Beloppetför fristående skola på grundskolenivå föreslås bli 13 000 krper elev oberoende av skolstadium. På gymnasienivåinnebär regeringens förslag en genomsnittlig höjning med per elev vid de skolor som har de lägstabidragen. Den praxis som inneburit att en fristående skolaskall ha haft verksamhet innan bidrag beviljasupphör och bidrag skall i stället kunna utbetalas för samtligaelever vid skola som blivit godkänd.Regeringens förslag går i rätt riktning. Emellertidåterstår en betydande skillnad mellan statsbidragen förelever vid fristående skolor och statens kostnad för en elevi det allmänna skolväsendet som på grundskolenivå uppgårtill ca per elev.Regeringen ser fortfarande de fristående skolorna somett undantag och inte som en tillgång. Vi anser att friståendeskolor skapar en dynamik och en utveckling som är entillgång för skolan som helhet. Det är också föräldrarnasoch elevernas önskemål och krav som måste utgörautgångspunkten. Statsbidrag måste också utgå till kristnaoch andra fristående gymnasieskolor.Detta blir möjligt om de statliga och kommunalabidragen för utbildning läggs om så att de följer elevernasval av skola. Denna rätt till bidrag skall gälla oavsett omvalet avser en fristående skola eller en skola inom detoffentliga skolsystemet.Mångfald inom sjukhemsvårdenFör den som långvarigt är bunden vid sjuksängen ochinte längre kan stanna kvar i sitt eget hem är det särskiltviktigt att kunna påverka vårdens utformning ochinriktning. Detta är dock få förunnat. Patientenanvisas i allmänhet en plats av eller hänvisas hiteller dit. Mycket få har ekonomiska möjligheter att självavälja sjuk- eller vårdhem.Sjuk- och vårdhemmen betalas med landstingsskatt. Deenskilda sjukhem soms finns lever ofta farligt även ompatienterna trivs och de normalt kostar väsentligt mindre ände landstingsdrivna. De är nämligen helt beroende avlandstingens större eller mindre välvilja. Många enskildasjukhem har fått uppleva att kontrakten med landstingensägs upp eller endast förnyas i taget. Under sådanaförhållanden ter det sig knappast möjligt att öppna enskildaeller rörelsedrivna sjukhem med viss inriktning, även omdet finns ett stort intresse för detta.Vi vet att det skulle betyda mycket för människorstrygghet och livskvalitet om möjligheter i stället öppnadesför de långtidssjuka att på lika villkor välja mellan mångaolika sjukhem med olika utformning eller inriktning. Ocksåsjukhem med t ex en inriktning skulle säkerligen tillkommaliksom för invandrare med annan trosuppfattning där deraseget språk talas och deras egen religion utövas.Detta bör ske genom en utbyggnad av den allmänna ochobligatoriska sjukförsäkringen till en sjukvårdsförsäkring.Väljer patienten sjukhem tillfallersjukvårdsförsäkringen kassa. Väljer patienteni stället ett enskilt eller rörelsedrivet sjukhem, kanske inågon församlings regi, följer sjukvårdsförsäkringen medpatienten dit. Patientens egen avgift skulle i båda fallen blidensamma. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att svenska kyrkansdeltidsförskolor och andra deltidsförskolor som drivs avannan huvudman än kommunen skall få samma statsbidragsom de kommunala deltidsförskolorna,2. att beslutar att även svenska kyrkansheltidsförskolor skall få samma statsbidrag som dekommunala heltidsförskolorna,[att hos regeringen begär förslag till nyastatsbidragsbestämmelser till kristna och andra friståendegrundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om attstöd skall utgå på samma sätt som stöd utgår till skolor ioffentlig regi,1][att hos regeringen begär förslag till en allmänoch obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringenföljer patienten också vid val av alternativa sjukhem medt.ex.