ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02K72 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor Både den parlamentariska radio- och TV-beredningensbetänkande och regeringens proposition om radio och TV-frågor är otydligt formulerade. Risken är att i det nyaradiobolag som skall bildas efter sammanslagningen avriksradion och lokalradion de nuvarandelokalradiostationerna inte får behålla den självständighetsom de nu har.Det finns 25 lokala radiokanaler och dessa beräknas1991 svara . Lokalradion når igenomsnitt av befolkningen på vardagar.Lyssnarsiffrorna varierar mellan (). Lokalradions budget för uppgår till 429Mkr.Det finns 25 lokala radiostationer med 45 bemannadelokalredaktioner. Produktionskostnaderna för lokalradionär mycket låga. Flexibilitet och god service kännetecknarverksamheten. Varje lokalradiostation drivs medprogrammässig och organisatorisk självständighet. Denorganisatoriska självständigheten gäller såväl personal ochteknik som ekonomi.Lokalradions publika framgång, långa erfarenhet ochprofessionalism borde vara tillräckliga argument för attsatsa på lokalradion. Erfarenhet från andra länder talardessutom för att lyssnarna föredrar en lokal radio. Denservice och flexibilitet, som lokalradion kan ställa upp medär unik. Inget annat medium kan som lokalradionomgående ställa om sin verksamhet för att snabbt hjälpaden lokala befolkningen med den service och de nyhetersom direkt berör dem.Radio har på ett föredömligt sätt tagit uppkulturfrågor i sin programverksamhet t.ex. genom attintroducera unga artister och konstnärer.När det nya radiobolaget bildas är det således viktigt attlokalradions verksamhet kan bestå. Det förutsätter att 1. Varje lokalstation skall disponera en egen kanal.Således ej begränsas av inlagda riksprogram eller hänvisastill ''fönster''.2. På varje lokalstation skall det finnas en självständigredaktion för lokala sändningar.3. En sådan redaktion skall ha såväl programmässig somorganisatorisk och ekonomisk självständighet.4. Styrelserna för Riksradio och lokalradion böri sitt arbete inför ett nytt avtal få i uppdrag att utredamöjligheten att göra de lokala radiostationerna heltfristående och självständiga.5. Verksamheten vid nuvarande Riksradions distrikt börefter sammanslagningen kunna spridas till flera lokalaradiostationer.Innehållet i dessa punkter skall inkluderas i det avtal somkommer att träffas mellan staten och det nya radiobolaget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om innehållet i ett nytt avtal mellanstaten och det nya radiobolaget.
mot · GE02K76 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor I regeringens proposition om radio- och TV-frågor finnsdet oklarheter om lokalradions framtid. Detta har skapatoro för att det nya radiobolaget kommer att tolkaskrivningarna som att det föreligger en möjlighet att lägganed dagens lokalradiostationer. Propositionen ger såledesinte några garantier för lokalradions fortsatta verksamhet.Vi vill framhålla, att en lokalradio som på egen hand ochinom så pass som , lyckats få upp till ca entredjedel av publiken, och på vissa håll i landet över 50procent, inte får läggas ned.Det finns många argument för att göra satsningar pålokalradion. Denna radio har publika framgångar, långerfarenhet och kännetecknas av professionalism. Därtillfinns det erfarenheter från andra länder som talar för attlyssnarna föredrar en lokal radio. Lokalradion kan ocksåställa upp med en service och flexibilitet som får bedömassom unik. Inget annat medium kan som lokalradion ställaom sin verksamhet för att snabbt hjälpa den lokalabefolkningen med den service, de nyheter, den kultur samtden politiska debatt som direkt berör dem.I propositionen sägs att satsningar skall ske på regionaloch lokal produktion. Det sägs dock inget om lokalutsändning, vilket är en förutsättning för lokalradion.Det anges vidare att det nya radiobolaget skall ha fyrarikstäckande nät och inte att det som skall vara trerikstäckande och 25 lokalradiokanaler.Även ett nytt radiobolag måste slå vakt om denframgångsrika verksamhet för den lokala befolkningen somlokalradion har. Det måste ges möjlighet till lokaltinflytande och lokal demokrati, vilket lokalradion står för.Lokalradion är det mest effektiva och rationellamedium som vi har i vårt land. Det måste därför ligga i dennya radiobolagsledningens ansvar att inte endast bevara detlokala uppdraget och de lokala sändningarna, utan ävengöra en satsning på och förstärka detta.Som en förutsättning för detta gäller att lokalradionmåste få behålla den egna kanalen och den självständigaprogramsättningen. Därtill kommer att lokalradion ocksåbör ges två programmässiga uppdrag, i första hand ett lokaltmen även ett nationellt.Av riktlinjer bör det framgå att lokalradionsrationella organisation, arbetsmetoder och styrsystem haratt tillvaratas och vidareutvecklas. Vidare bör det anges attstrukturförändringarna inom skall syfta tillatt förstärka resurserna för lokal radioproduktion och lokalutsändning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalradions fortbestånd.
mot · GE02K77 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor Regeringen föreslår i propositionen att en ny marksändoch reklamfinansierad tredje TV-kanal skall etableras.Kanalen föreslås drivas av ett företag utanför SverigesRadio-koncernen.Uppbyggnaden av den tredje marksända kanalen är ejännu påbörjad. Jag anser därför att det nu finns en unikmöjlighet att förlägga denna till en plats utanför Stockholm.Detta inte minst för att söka utveckla programproduktioneni hela landet. är det ostridigt på det sättet att händelseri får en oproportionerligt stor andel avdet tillgängliga mediautrymmet.Utan särskilda merkostnader eller andra olägenheterkan man nu placera den nya kanalen på en ort utanförStockholm.Jag vill därför föreslå som en lämpligetableringsort för den nya kanalen. Detta eftersom Karlstadhar en rad fördelar som talar för en sådan etablering och jagvill ange några av dessa fördelar:Enligt en undersökningi angavs som den klart ledande imediasammanhang bland de större städerna i Sverige.Det finns en bra mediastruktur med bl.a. flera länstidningarsom har huvudkontor i , bl.a. störstalandsortstidning. Där finns också regional TV, ett av landetsstörsta riksradiodistrikt samt lokalradio.Karlstad är imånga avseenden centralt beläget med godakommunikationer. har ju bl.a. av Stockholmshandelskammare beskrivits som rikets andra huvudstadmed en differentierad arbetsmarknad, godautbildningsmöjligheter med bl.a. högskolansjournalistutbildning och en i övrigt god service.Redanidag har en väl utbyggd kompetens förprogramproduktion. Produktionsbolag finns också redanetablerade i . T.ex. naturprogramsom produceras för . Ett annat exempel är Delta Mediamed mångårig verksamhet från programproduktion åtkunder i hela . Även Sebrafilm i har långerfarenhet av både nationell och internationell produktion.I framtiden kommer det med all sannolikhet att ske ettutökat nordiskt och skandinaviskt produktionssamarbetepå TV-sidan. Med tanke på geografiska läge mednärhet till så är även detta något som talar till Karlstadsfördel som etableringsort för den nya kanalen. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attden nya markbundna kanalen skall placeras i .
mot · GE02K83 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor Den uppgörelse som gjorts på TV-området kommer attleda till starkt höjda TV-avgifter eller ett försämrat TV-utbud. Jag beklagar därför att linje i TV-beredningen blockerades.Enligt min mening är det viktigt att TV-avgiften kanhållas låg, detta speciellt i ett läge där allmänkonjunkturutveckling och skatteomläggningensfinansiering hårt drabbar 100 000-tals människor med redantidigare svag ekonomi.Sedan förslag om reklam i och i en fristående kanal blockerats i samband med dengjorda partiuppgörelsen bör ytterligare ett förslag kunnadiskuteras.Mitt förslag innebär att blir den enda avgiftsfinansierade kanalen och att denregionalt inriktade TV 2-kanalen säljs ut och blir den ''markbundna''reklamkanalen.Förslaget leder till att medborgarna får låga TV-avgifteristället för stegvis höjda. Förslaget leder också till att enmarkbaserad Sverige-heltäckande reklamkanal omgåendekan startas upp.Förslaget leder också till att en reklamfri och enreklamkanal var för sig får så stora resurser att hög kvalitéoch konkurrens främjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på proposition 1990/91:149 idenna del hos regeringen begär en utredning med direktivatt skyndsamt lägga förslag om framtida organisation ochfinansiering av TV-utbudet i och TV ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02K84 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor och svenskt kulturutbud äroerhört centraliserat till främst stockholmsområdet.Förslaget om att inordna lokalradion under denstockholmscentraliserade riksradion är därför mycketoroande av flera skäl.Lokalradion har kunnat tilldra sig ett allt störreåhörarintresse genom att den tillgodoser nyheter om lokalaaktiviteter och händelser samt ger uttryck åt lokala röster.Lokalradion betyder också mycket för det lokalakulturlivet, sport, m.m.Lokalradion klarar också av att producera program förriksradion på ett rationellare och effektivare sätt än ettstockholmsstyrt riksradiobolag.Enligt min mening bör det vara möjligt att rationaliserariksradion utan att inordna lokalradion i riksradion. kunna övervägas om inte den landsortsbaseraderiksradion kan överföras till lokalradion och att riksradionistället köper sin nuvarande regionala produktion avlokalradion. Riksradion kunde dessutom också med fördelköpa en del av dagens stockholmsbaserade utbud från delokala radiostationerna.Riksdagen måste slå fast att lokalradion även ifortsättningen måste ha uppdraget att producera lokal radioi egen kanal och att verksamheten måste vidareutvecklas.Riksdagen bör också besluta att utreda frågan om vissreklamfinansiering av lokalradion.Avslutningsvis vill jag framhålla att de regionalpolitiskaeffekterna för sysselsättning, kulturliv m.m. ej haranalyserats i regeringsförslaget. Detta är en stor brist.Riksdagen måste enligt min mening ta ett övergripandeansvar för hela landet i dessa frågor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition 1990/91:149 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalradions organisation ochverksamhet,2. att hos regeringen begär en utredning meddirektiv att lägga förslag om att riksradion skall köpa sinaregionala inslag och sitt regionala programutbud frånlokalradiostationerna i enlighet med vad i motionenanförts,3. att hos regeringen begär en skyndsamutredning för att pröva förutsättningarna för endelfinansiering med reklam av lokalradion ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02K86 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor Lokalradion har sedan sändningarna startade 1977bidragit till att ge landets befolkning lokal information,lokala nyhetssändningar, lokal kultur och musik.Lokalradion har genom sin verksamhet stärkt den lokalaidentiteten i varje län.Lokalradion har , efter införandet av den egnakanalen, en publik som motsvarar av landets innevånare . Publikenbestår i första hand av lågutbildade och är till övervägandedel kvinnlig. I PUB:s publikmätning (Radions publiknov/) konstateras att Lokalradions publik ägnarmest tid åt sin kanal, i genomsnitt per dag.En förutsättning för att lokalradion skall kunnabibehålla sin profil och sin publika förankring är möjlighettill fortsatt egen lokal produktion av program, ochmöjlighet till egna lokala sändningar i egen kanal (P 4).Det är av stor vikt att den organisationsförändring somgenomförs med en sammanläggning av och inte leder till attlokalradions karaktär av lokal radioverksamhet för en lokalpublik försämras.Riksdagen bör därför markera att frånlokalradiostationerna skall sända lokalt produceradeprogram i egen kanal P 4). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalt producerade och sändaradioprogram.
mot · GE02K89 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV-frågor I propositionen framläggs förslag om en nyreklamfinansierad tredje TV-kanal. Vidare föreslås attSveriges Radios nuvarande avtal med staten förlängs till utgången av . Vissa riktlinjer för dennya avtalsperioden presenteras emellertid redan nu.I propositionen talas om den betydelse radion ochtelevisionen har för möjligheter att utnyttjayttrandefriheten. Möjligheten att sända television är enbegränsad nationell tillgång. Därför ses det som naturligt attden som får tillgång till denna möjlighet också tar på sig ettansvar för hur möjligheterna används.De villkor som gällt för svensk televisionsammanfattas i rubrikerna ''Geografisk rättvisa'',''Redaktionellt oberoende'', ''Mångfald och balans'' och''Ett omväxlande programutbud av god kvalitet''.En förutsättning för att kunna motsvara dessa krav ärenligt vår mening, att tre TV-kanaler förläggs tillolika delar av landet.I propositionen framhålls att ''genom att ett nyttprogramföretag kan verka under full redaktionell ochprogrammässig självständighet möjliggörs ökad mångfald.Händelser och skeenden kan belysas från nya synvinklar. ''Vi anser också att det är mycket viktigt att ökamångfalden och att händelser belyses från olika synvinklar.Men det är dessutom viktigt att det inte bara är händelserfrån horisont som anses angelägna att belysa itelevisionen.Nu när ska besluta om en ny TV-kanal är detdärför ett lämpligt tillfälle att se till att den förläggs utanförStockholm. Detta bör således ingå i förutsättningar för dennya kanalen. Lämpligen borde det nya programföretagetlokaliseras till Göteborg.I finns goda förutsättningar för att starta en nyTV-kanal. är centrum för västra vadgäller såväl massmedia och kultur som näringsliv. Medtanke på integrationen i och därmed ökat regionaltsamarbete kan också komma att spela en viktigroll för relationerna i Norden.Riksdagen bör således uttala att en förutsättning för detnya reklamfinansierade TV-företaget är att det lokaliserasutanför och lämpligen till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det nya reklamfinansieradeTV-företaget bör lokaliseras till .
mot · GE02K91 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor Radio/TV-sändningar på minoritets- och invandrarspråkEtt politiskt beslut har fattats om en omorganisation inför nästa avtalsperiod. Uppdraget attsända radio- och TV-program i allmänhetens tjänst äroförändrat. Detta innebär att den kommande Radio/kommer att ansvara för invandrar- ochminoritetsprogrammen.I samband med att Lokalradion och Riksradion förssamman borde det finnas möjligheter att utöka resurser förde finskspråkiga radioprogrammen. Möjligheter bordeockså finnas att föra radiosändningar till sammakanal utan att den regionala bevakningen äventyras. Definskspråkiga programmen i /TV har ju ensärställning som ett ''inhemskt'' och nordiskt språk enligtriksdagens beslut. Frågan om samordning gäller även deandra invandrarprogrammen.I den parlamentariska beredningen och den påföljandedebatten har invandrar- och minoritetsprogrammen heltglömts bort. I propositionen nämns dessa dock, men utannågot ställningstagande. Invandrar- ochminoritetsprogrammens roll och organisationen böruppmärksammas inför samordning och den kommandeavtalsperioden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandrar- ochminoritetsprogrammen i /TV.
mot · GE02K92 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor I propositionen anger regeringen att tre bolag i kommer bildas för att ansvara förprogramverksamheten. Ett bolag vardera förutbildningsradion, ljudradion samt TV.Detta kan innebära att lokalradions självständighet vadgäller sändning och program krymper. Detta skulle varaolyckligt. Därför är det av största vikt att lokalradion äveni framtiden garanteras frihet i såväl programutbud somsändningstid.Lokalradion har i sin nuvarande utformning ett stortberättigande, och detta får inte reduceras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalradions självständighet vadgäller programutbud och sändningstid.
mot · GE02K94 · 1991-04-23 00:00:00 — med anledning av skr. 1990/91:148 Pensionärernas medinflytande Regeringen har gett möjlighet att ta del av enskrivelse om pensionärernas medinflytande.Genom skrivelsen gör regeringen sig till åtlöje.Statsrådet skriver att regeringen tänker skapa en kommittémed representanter för regeringen och vad regeringenkallar pensionärsorganisationerna. Vad syftet med dennakommitté är klargörs inte riktigt, utan regeringen nämnerbara vagt att kommittén skall träffas föröverläggningar.Själva tanken med en särskild kommitté för justpensionärer är fullkomligt absurd. Varför just pensionärerskall ha rätt att överlägga om t.ex. pensioner, färdtjänst ochboendefrågor med regeringen är höljt i dunkel.Konsekvensen av regeringens förslag blir att barn iframtiden via en särskild barnkommitté bör få träffaregeringen för överläggningar om barnbidrag ochbarnomsorg. Vidare bör väl även hundägare få en särskildkommitté, likaså begravningsentreprenörer, katoliker,poliser och handbollsspelare bara för att nämna några andra''kollektiv'' som också bör få rätt att träffa regeringenkontinuerligt för överläggningar i olika spörsmål.Pensionärer utgör inte en enhetlig grupp. Somregeringen också konstaterar finns drygt 1,5 miljonerålderspensionärer i . Det betyder 1,5 miljonerindivider med olika behov och önskemål. Att tro sig kunnagenomföra överläggningar på detta sätt har bara ett endasyfte och det är att centralisera och fördjupa den politiskamakten på de enskilda människornas bekostnad, samtidigtsom man tror sig kunna hävda att demokratin fördjupas.Detta är inte värdigt ett pluralistiskt och frihetligt samhälle.I stället borde skrivelsen innehållit reformer och förslag somökat de enskilda pensionärernas valfrihet och välfärdgenom bland annat sänkt skattetryck. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attde tankegångar som presenteras i regeringens skrivelse1990/91:148 inte bör föranleda några åtgärder.
mot · GE02K95 · 1991-04-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:170 En lag om sjukavdrag för statsråden m.m. I propositionen lägger regeringen fram förslag till en lagom sjukavdrag för statsråden. Propositionen innehålleremellertid inga förslag gällande samordning av arvoden förriksdagsledamöter och statsråd.Ett enhälligt konstitutionsutskott uttalade den 6december 1990 (1990/91 KU 18) följande:Olika principer gäller för fastställandet av arvoden förriksdagsledamöterna och för statsråden. Som endaundantag gäller att talmannens arvode skall motsvaraarvodet för statsministern. Utskottet instämmer i vad somuttalas i motion K 13 att starka skäl talar för att ensamordning sker mellan fastställande av arvoden förstatsråd och för riksdagsledamöter. Det kan också resasprincipiella invändningar mot att en regeringen underställdmyndighet -- statsrådslönenämnden -- bestämmerstatsrådens arvoden. Hur kopplingen skall ske mellanstatsrådens och riksdagsmännens arvoden bör vara engemensam angelägenhet för riksdag och regering. Därvidbör riksdagsmannaarvodet tjäna som utgångspunkt.Utskottet förordar att frågan om en sådan samordning, somförutsätter att systemet med en automatisk uppräkningbibehålls, prövas möjligt.I nu aktuell proposition anför regeringen att den haransett det vara av stort värde att ha en ordning som innebäratt regeringen inte själv bestämmer sina arvoden. Enligtregeringens bedömning bör man också i fortsättningen haen ordning med den innebörden. En konsekvens härav äratt regeringen inte heller för framtiden anser sig böraredovisa någon uppfattning om på vilka grunder statsrådensarvoden bör fastställas.För vår del vill vi framföra följande. Vi finner det motbakgrund av klara uttalandeförvånande att regeringen inte presenterar något förslaggällande samordning av arvoden för statsråden ochriksdagsledamöterna. I detta läge ankommer det påriksdagen att fatta beslut som leder till den eftersträvadesamordningen. Det kan ske genom att bestämmelser omstatsråds och riksdagsledamöters arvoden, pensioner,sjukavdrag m.m. bestäms i en och samma lag.Riksdagsmannaarvodet bör tjäna som utgångspunkt vidbestämmande av statsrådens arvoden.Med en sådan ordning kommer inte längre en regeringenunderställd myndighet att bestämma statsrådens arvoden.Samtidigt uppnås -- i enlighet med regeringens önskemål --att regeringen inte själv bestämmer sina arvoden.Bestämmelserna i det förslag till lag om sjukavdrag förstatsråden som föreslås i propositionen bör mot dennabakgrund inarbetas i den nya lag om statsrådens ochriksdagsledamöternas arvoden med mera, vilken viefterlyser. Lagen bör träda i kraft den 1 juli 1991.Det bör ankomma på vederbörande utskott att utformaerforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt -- med avslag på propositionens lagförslag --beslutar att en samordning skall ske mellan fastställande avarvoden m.m. för statsråd och för riksdagsledamöter, ochatt riksdagsmannaarvodet därvid bör tjäna somutgångspunkt i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GE02K96 · 1991-04-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:170 En lag om sjukavdrag för statråden m.m. I propositionen föreslås besluta om en lag omsjukavdrag för statsråden innebärande att statsrådensarvoden vid sjukdom reduceras som för löntagare iallmänhet. accepterar förslaget i denna del.Konstitutionsutskottet har i ett betänkande(1990/91:KU18) aktualiserat behovet av en samordning avberäkningsgrunderna för och fastställandet av arvoden tillriksdagsledamöter och statsråd. Enligt utskottet börriksdagsmannaarvodet tjäna som utgångspunkt vid dessaberäkningar. följde utskottet.I anledning av skrivelse (rskr. 1990/91:88) iärendet anför nu regeringen i föreliggande proposition attnågon regeringens åsikt rörande fastställande av statsrådensarvoden inte bör presenteras. Regeringen avser därmed attlämna skrivelse utan vidare åtgärd.Vad regeringen anför bör rimligen tolkas så attregeringen -- utan särskilda synpunkter i sakfrågan --överlåter åt att ta de initiativ som erfordras i syfteatt uppnå en ökad samordning mellanriksdagsmannaarvodet och statsrådens arvoden.Enligt uppfattning finns det goda skäl som talarför en förenkling och samordning av beräkningsgrundernaför dessa arvoden. Den nu gällande beräkningsgrunden förriksdagsmannaarvoden bör även framgent kunna tjäna somutgångspunkt. Till skillnad från bör dock statsrådens,liksom statsministerns och talmannens, arvoden fastställasmed utgångspunkt från riksdagsmannaarvodet.Det bör ankomma på förvaltningsstyrelse attpresentera förslag till reglering såväl rörande grunder förarvodenas beräkning som former för fastställande avdesamma.Vårt förslag medför att den nuvarandestatsrådslönenämnden avskaffas. motsatte sig avprincipiella skäl inrättandet av nämnden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att av riksdagensförvaltningsstyrelse begära förslag till reglering rörandeberäkningsgrunder och former för fastställande av arvodentill riksdagsledamöter och statsråd,2. att beslutar att statsrådslönenämndenavskaffas.