mot · GE02So492 · 1991-01-25 00:00:00 — Etik och prioriteringar i hälso- och sjukvård Den dominerande frågan i samhället är hur en rättvisprioritering av resurserna ska göras i en situation då allabehov och önskemål inte kan tillgodoses.Frågan gäller inte minst hälso- och sjukvården.Prioriteringar har alltid gjorts, medvetet elleromedvetet. Varje budgetbeslut t.ex. innebär i sig enprioritering -- man väljer att driva vissa verksamheter ochgöra vissa investeringar (bygga upp ny verksamhet, anställapersonal, bygga lokaler, anskaffa inventarier) och väljerdärmed bort andra alternativ.På samma sätt har professionen i hälso- och sjukvårdenalltid gjort prioriteringar mellan olika möjligheter attbehandla eller vårda människor. Nytt är att det nu krävsmer övergripande prioriteringar som gäller i ett längretidsperspektiv. Prioriteringar måste göras synliga ochtillgängliga för en allmän diskussion. De är inte längre enangelägenhet för de professionella inom hälso- ochsjukvården eller för politiker enbart.Oberoende av om sjukvården kommer att tillförasytterligare resurser så kan troligtvis inte alla behovtillgodoses. Det beror bl.a. på de tekniska och medicinskalandvinningarna, de ökade medicinska och rehabiliterandemöjligheterna och den förskjutning i ålderssammansättningsom sker i befolkningen -- antalet mycket gamla medökande vårdbehov ökar och antalet unga som kan vilja väljavård som yrke minskar.Landstingen är väl medvetna om detta.Exempel på vad som görs i SverigeStatens Medicinskt Etiska Råd har diskuteratprioriteringar på etiska grunder och har försökt inventeravad som görs på olika nivåer i landet.Många landsting försöker finna former för attsystematiskt bena upp vad frågorna gäller och vilkaprinciper som ska vara rättesnören vidprioriteringsdiskussioner. Men processen blir oftasvårhanterlig beroende på att de rätta redskapen saknas föratt föra en gemensam diskussion som innehåller sävälmedicinska, ekonomiska som etiska delar.Landstingen har kommit olika långt, alltifrån något därvarje klinik har diskuterat prioriteringsfrågor i ett etisktperspektiv till landsting som ännu inte startat diskussioner.Slående är medicinska- och verksamhetsföreträdaresuppfattningar att det politiska intresset förprioriteringsdiskussioner är svagt. Skälen gissar man kanvara t.ex. att ''man ska inte prioritera i hälso- och sjukvård --mer resurser löser problemen'',''det är professionens sak attprioritera'',''rädsla för opinionsbildning genommassmedia'', ''bristande lojalitet mellan olika parter'',''dåligt underbyggda argument för på vilka grunder enprioritering kan göras''. Till dessa synpunkter kommerovanan att överhuvudtaget behöva prioritera.Landstingsförbundet presenterar ett referat från sinkonferens om etik och prioriteringar . Manhåller på att inventera hur långt enskilda landsting harkommit i att starta politiskt förankrade grupper med ansvarför etiska frågor. Ett erfarenhetsutbyte planeras undervåren. Man kommer också att begära uppgifter frånlandstingen om ''etiskt ansvarig'' kontaktman.Socialstyrelsen planerar en debattbok som publiceras ijanuari 1991. planerar en hearing undervåren 1991. har satt till en särskild gruppför att belysa prioriteringsfrågor och andra organisationerhar också olika pågående projekt om etiska prioriteringar.Den norska prioriteringsutredningenI tillsatte regeringen en utredning meduppdrag att behandla prioriteringar inom hälso- ochsjukvården. Uppdraget innebar att lägga fast vissagrundläggande principer från vilka de fortsattaprioriteringsdiskussionerna kunde utgå. Utredningen skullebeakta att förslagen utformades så att patientsäkerhetengaranterades och befolkningens rätt till en ''nödvändig''sjukvård säkrades även för de svagaste och mest utsattagrupperna.Utredningens betänkande (Retningslinjer forprioriteringar innen norsk helsetjenste NOU 1987:23) lösteinte prioriteringsfrågorna men gav de enskildasjukvårdshuvudmännen en gemensam plattform från vilkendiskussioner kan föras.Den norska modellen kan inte kopieras. Men sättet attangripa problemen manar till eftertanke. har liksomSverige ett decentraliserat ansvar för hälso- och sjukvården.Länderna har också en likartad värdegemenskap kringgrundläggande trygghetsfrågor liksom behoven av att göratydlig en gemensam värdebas för prioriteringsdiskussionersom inte enbart har ekonomiska förtecken.En svensk modell bör tas framKlyftan ökar mellan vad vi kan göra och vad vi bör göraoch vad vi har råd att göra. Detta kan leda till att den som''skriker högst'' i massmedia också får mest.För att kunna genomföra prioriteringar där även etiskaöverväganden ingår så måste etiken göras synlig. Enutredning som har till syfte att skärskåda och lyfta fram degrundläggande etiska principerna för hälso- och sjukvårdeni ett längre perspektiv bör genomföras. Särskilt motbakgrund av de arbeten som pågår. En sådan utredningskulle ge verktyg för att garantera en utveckling där etiskavärden styr utvecklingen och inte kortsiktiga ekonomiska,politiska och professionella intressen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag att genomföraen utredning som kan vara underlag för etiska prioriteringari hälso- och sjukvården.