mot · GE02Ub109 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning InledningDen bildningsverksamhet som växte fram urfolkrörelserna innebar ett omfattande ideellt arbete.Studier blev tillgängliga för alla på ett nytt sätt. Viljan tillförkovran krävde omfattande personliga insatser.I dag är det självklart att alla skall nås av en utbildningsom förbereder för arbetslivet och som medverkar till enpersonlig utveckling.Behovet av vuxenutbildning tillgodoses på många sätt:genom det offentliga utbildningssystemet, ipersonalutbildning och i den form som erbjuds avfolkbildningen. Folkbildningen har professionaliserats ochhar betydande resurser till sitt förfogande.Folkbildningen utgör ett värdefullt alternativ för demsom söker utbildning i annan form än denkursplanebundna utbildning som ges i det allmännaskolväsendet. Vidare bedrivs inom ramen förfolkbildningen en omfattande kulturverksamhet.Folkhögskolornas kvalitet måste värnas så att kortautbildningar inte tränger ut de allmänna kurserna som återmåste bli huvuddelen i verksamheten.2. Regeringens förslagI propositionen föreslås att folkbildningens anordnaresjälva skall lägga fast målen för verksamheten, medanregering och riksdag lägger fast målen för bidragsgivningen.De regler som gäller för statsbidrag till studieförbund ochfolkhögskolor föreslås upphöra i och med utgången /91. Vidare föreslås att folkbildningen självgenom ett folkbildningsråd skall ta ansvar för fördelning avstatsbidrag, administration, organisation och uppföljning avverksamheten.Riksdag och regering skall fastställa övergripande måloch motiv som skall ligga till grund för att bevilja statsbidragför den samlade folkbildningen. Varje studieförbundförutsätts ge uttryck för en egen profil, som är präglad avhuvudmannens ideologiska eller politiska värderingar. Denutbildning som bedrivs inom folkbildningen förutsätts tillform och arbetssätt tydligt skilja sig från utbildning inomdet offentliga skolväsendet och högskolan.Motivet för statliga bidrag till folkbildningen är enligtregeringen att verksamheten bidrar till en demokratiskgrundsyn och utveckling av samhället. Regeringen anförvidare att det tydligare än bör markeras att deresurser det allmänna ställer till förfogande förstudieförbundens och folkhögskolornas verksamhet främstskall användas för att nå ut till och aktivera grupper som avolika skäl har begränsade möjligheter att delta i studier ochkulturverksamhet.3. BakgrundFolkbildningens särart ligger i att den är ''fri ochfrivillig''. Verksamheten skall vara skild från samhälletsläroplansstyrda utbildning och personalutbildning.Deltagarna förutsätts själva välja ämne och arbetsformer.Egna erfarenheter och behov skall styra studierna.För studieförbundens del innebär detta att det vuxit framett mycket varierat utbud av studiecirklar ochkulturgrupper. Verksamheten är inte formelltkompetensgivande men ger givetvis kunskaper. Den angesvara ''icke kommersiell'' men ger utkomst åt ett stort antalanställda. Deltagarna erlägger vanligen en avgift.Studieförbund och folkhögskolor förvaltar betydandevärden i form av fastigheter, kursgårdar, och andra fastatillgångar. Inslagen av uppdragsutbildning är betydandegenom den omfattande fackliga utbildningen.Verksamheten är decentraliserad, och möjligheterna attdelta i studier och kulturaktiviteter är goda i hela landet.Den kommunala vuxenutbildningen är givetvis också frioch frivillig, dock i en annan bemärkelse. Det är frivilligt attdelta, och detta är inte förenat med några kostnader för denenskilde. Den kommunala vuxenutbildningen utgör en delav det allmänna skolväsendet. Innehållet ansluter tillgrundskolans och gymnasieskolans kursplaner, ochutbildningen ger formell kompetens. Inslagen avuppdragsutbildning inom den kommunalavuxenutbildningen ökar.Folkbildningen har således sin särart i att den kan getillfälle till deltagarstyrda studier med traditionellämnesinriktning. Den kan därutöver erbjuda möjligheteratt i organiserad form ge kunskaper och färdigheter i snartsagt varje annat ämne.Folkbildningen har givetvis starka kommersiella inslag ioch med att den skall ge utkomst, och helst också resurserför fortsatt utveckling, för organisation och anställda.4. Våra förslagModerat politik har som mål att skapa förutsättningarför den tillväxt som är nödvändig om skall kunnabehålla sin position bland de utvecklade länderna. Dettaförutsätter en stram ekonomisk politik men också en politiksom långsiktigt stöder kunskapsspridning ochkunskapsutveckling.4.1 StudieförbundenModerata samlingspartiet anser att det är en viktigprincip att olika utbildningsanordnare får tillfälle att verkaunder lika villkor. Så är inte fallet i dag.Den kompetensgivande utbildningen får inte bedrivas avstudieförbunden, vilket leder till att dessa söker sig till enrad andra verksamheter. Många av dessa ger kunskaper ochfärdigheter som är av stort värde för den enskilde och församhället.Oavsett var en viss kurs lästs in är det möjligt attgenomgå särskild prövning och därigenom erhålla betyg förutbildning på alla nivåer. Det är den väg som ståröppen för den som deltagit i studiecirklar och som vill habetyg.Vuxna bör på likvärdiga villkor ha möjlighet att väljamellan offentliga och enskilda anordnare av utbildning.Däremot måste prövningen av de studerandes kompetensförbehållas dem som står under direkt statlig tillsyn, d.v.sdet offentliga skolväsendet eller högskolan.4.1.1 MålDet kan framstå som motsägelsefullt att folkbildningensorganisationer, enligt regeringen själva skall ange målen försin verksamhet, som staten beslutar om motiv förbidragsgivningen. Det är däremot rimligt att folkbildningeni sin ambition att utan restriktioner bedriva en fri ochfrivillig verksamhet strävar efter att verka inom så friaramar som möjligt.Det kan emellertid ifrågasättas om en sådan frihet ledertill en önskvärd utveckling. Studieförbunden har i sinsträvan att behålla marknadsandelar och helst ävenexpandera verksamheten valt att söka sig till områden somknappast kan anses behöva stöd i form av statliga ellerkommunala bidrag.Som exempel kan anföras att studieförbunden i sinaprogram erbjuder sig att skapa bidragsberättigadestudiecirklar av allehanda verksamheter. Följandeformulering finns med små variationer i mångastudieförbunds program: ''Är Ni minst fem personer(vänner, personal, föreningsaktiva) som skall göra en resaeller ett studiebesök tillsammans eller vill lära er någotspeciellt. Starta en studiecirkel...''De mål som på ett övergripande plan gällt förfolkbildningen och som syftar till kunskapssökande, vilja attpåverka, främjande av demokratiska värderingar ochfortsatt utveckling av vår kultur bör rimligen gälla även ifortsättningen.Vi finner heller ingen motsättning mellan de mål sombeslutas av och de mål somfolkbildningsorganisationerna själva antar. De motsvarasav de centralt antagna mål som gäller för skolan, vilkasamtidigt förutsätter att det sker en lokal profilering avverksamheten.4.1.2 Motiv för bidragCentralt fastlagda mål utgör i realiteten också motiv förden statliga bidragsgivningen. Så länge huvudmännen förfolkbildningen inte tillåts bedriva formelltkompetensgivande utbildning består nuvarande ordning.Därigenom begränsas också motiven för statligt stöd tillverksamheten.Människor väljer att på sin fritid ägna sig åt en mängdverksamheter, ofta enskilt eller tillsammans med sinanärmaste, men också i organiserad form i föreningslivet.Allt, från att samla på något, läsa en bok, lyssna på musikeller utöva en idrott ger ett personligt utbyte och leder tillpersonlig utveckling. Mycket av detta sker utan något somhelst stöd från det allmännas sida.Detta är också, från moderata utgångspunkter, sunt ochriktigt; det är den enskilda människan som skall välja vadhon eller han vill engagera sig i. Det offentliga skall avståfrån att genom styrande bidrag ingripa i människors val avfritidsaktiviteter.Hela den moderata politiken syftar till att återgemänniskor rätten och möjligheten att själva välja och styraöver sina liv. Staten skall framför allt svara för sådant somstaten oundgängligen måste ta ett ansvar för:Grundläggande trygghet, rättsfrågor etc.Studieförbunden står inför ett vägval. Antingen väljerman att verka för att även bedriva kompetensgivandeutbildning eller också sätts andra mål i centrum. Motivenför offentligt stöd till verksamheten måste då analyseras ochdebatteras. Det är därvid svårt att undvika att göra engradering av olika verksamheter: Om det ligger ettoffentligt intresse i att stödja dem, eller om det i första handär en fråga för den enskilde och som kan bedrivas utan stödfrån det allmänna.Det är, enligt vår mening, möjligt att bättre utnyttja ochutveckla studieförbundens potential för att dessa med sittfinmaskiga nät skall kunna bidra till en kvalificeradutbildnings- och bildningsverksamhet. För detta krävsemellertid att studieförbunden själva tar ställning till vilkauppgifter som skall prioriteras.Dessa frågor har inte belysts tillräckligt i den debatt somföregått regeringens proposition.4.1.3 skall enligt förslaget årligenutvärdera verksamheten. Därutöver skall regeringen varttredje år svara för en fördjupad utvärdering.Det är naturligt att fortlöpande utvärdera all verksamheti syfte att finna vägar att åstadkomma förbättringar. Dettaligger i de ansvarigas eget intresse. Till detta kommerbehovet att se hur verksamheten stämmer överens med deövergripande målen. Det är därvid angeläget attutvärderingen inte begränsas till lätt mätbara data, utan attden även inriktas på kvalitetsfrågor.I propositionen anges att produktivitetskrav skall ställaspå folkbildningen från och med /93.Regeringen säger sig avse att återkomma till idenna fråga.Vi hävdar i andra sammanhang att myndighetsutövningoch utvärdering bör vara klart åtskilda. Vi har därförföreslagit att en organisation för en fristående utvärderingskapas för såväl skola som lärarutbildning.På motsvarande sätt anser vi att det för den verksamhetsom bedrivs inom folkbildningen bör skapas en litenfristående enhet för uppföljning och kontroll.4.2 FolkhögskolanBasen i folkhögskolan skall enligt vår uppfattning beståav allmänna kurser. utgör eleverna i de långa kursernamindre än av antalet deltagare. Regeringenanger att de allmänna kurserna skall uppgå till minst 15procent av verksamheten. Enligt vår uppfattning kan en sålåg ambitionsnivå inte accepteras.Om så sker kommer folkhögskolorna att inom kortförvandlas från olönsamma bildningsinstitutioner tillvinstgivande kursgårdar som administrerar en mängd kortakurser, företrädesvis i form av facklig utbildning.Den allmänna kursen bör, enligt vår mening, preciserastill att gälla en utbildning omfattande minst och 20 deltagare. Samtliga folkhögskolor böruppfylla detta krav senast /93. Utan att angepreciserade krav på den allmänna kursens omfattning kanäven kortare utbildningar komma att rubriceras somallmänna kurser.Beträffande de korta kurserna och de s.ksamverkanskurserna utgör dessa nu huvuddelen avverksamheten när man ser till antalet deltagare. Antaletelevveckor är enligt vår mening inte ett bra mått för attbeskriva verksamheten. De korta kurserna är i de flesta fallmed avseende på innehåll och deltagare närmast att ansesom en form av uppdragsutbildning som genomorganisationsformen ger grund för utbetalning av bidrag.Vi anser att en omprövning bör ske av verksamheten såatt den i de delar som i realiteten är en form avuppdragsutbildning finansieras via folkrörelsernas egnabidrag eller andra medel.Regeringen avser att återkomma med förslag rörandepåbyggnadsutbildning för personer medfritidsledarutbildning, fritidspedagogutbildning ellermotsvarande utbildningar. Även sådan utbildning är enligtvår mening närmast att anse som uppdragsutbildning.Beträffande fortbildningen av folkhögskolans lärareframhåller regeringen att detta är huvudmännens ansvar. Videlar denna uppfattning, men vill framhålla att lärare vidfolkhögskolor på samma sätt som övriga lärarkategoriermåste ges möjligheter till fördjupade studier i sina ämnen.Enligt regeringens förslag skall till allmän kurs kunnaantas den som fyllt . Vidare föreslås att det skall varamöjligt att anta en elev som genomgår ett individuelltprogram i gymnasieskolan eller som skall delta i en kurs sominte har sin motsvarighet i det offentliga skolväsendet.Utbildning vid folkhögskola kan vara en bra lösning förden som söker en alternativ utbildning eller den speciellaarbetsform som folkhögskolan kan erbjuda. Vi anser attfolkhögskolan skall ses som ett fullvärdigt alternativ somskall stå öppet för alla som fyllt 16år.Moderata samlingspartiet anser att landstingenshuvuduppgift bör renodlas till att gälla frågor rörande vård.Övriga uppgifter bör avvecklas. I konsekvens härmed börsträvan vara att överföra de landstingsägda folkhögskolornatill annan huvudman. Av samma anledning bör varje skolaha sin egen styrelse.4.2.1 Studieomdöme -- normeringElever som genomgår folkhögskola får ettstudieomdöme. Vid ansökan till högre utbildning utgörelever från folkhögskola en egen kvotgrupp. För att skapamöjligheter till jämförelser finns det så kalladefolkhögskoleprovet.Allt fler folkhögskolor avstår från att använda dettaprov. Någon normering av provet har inte heller ägt rumunder senare tid. Regeringen hävdar att provet kan utgå,eftersom allt fler väljer att söka in på högskolan medhögskoleprov som grund. Utvecklingen leder till attstudieomdömena får allt mindre betydelse.Vi kan inte acceptera en sådan utveckling. För eleversom vill studera vidare är det av största vikt att få sinakunskaper bedömda i relation till de krav som ställs inomdet allmänna skolväsendet.Indelningen i kvotgrupper vid urval till högre utbildningkan leda till att personer utan tillräckliga förkunskaperantas till utbildning. Med nuvarande bestämmelser kan manförutse att allt fler kommer att antas till högre utbildning pågrundval av utförda högskoleprov.Det viktigaste är emellertid att den som antas till en vissutbildning har tillräckliga förkunskaper för att medframgång klara av utbildningen i fråga och därmedförhindra senare utslagning.5. FolkbildningsrådetVi finner tanken att låta folkbildningen varasjälvstyrande riktig. Att de berörda själva bildar desamarbetsorgan som behövs förhindrar framväxten avonödig byråkrati.Samtidigt kan den föreslagna ordningen innebäraproblem för minoritetsintressen och försvåra nyetablering.Förslaget om ett folkbildningsråd innebär emellertid attregeringen skapar ytterligare en central organisation förfolkbildningen. är väl etablerat ochkan med små förändringar vara det forum som fårförtroendet att handlägga de föreslagna uppgifterna.6. LänsbildningsförbundenEnligt förslaget skall länsbildningsförbunden få sinaresurser via . Länsbildningsförbundensamarbetar nära med den övriga folkbildningen ochfungerar som ett slags regionala serviceorgan. De är ocksårepresenterade i Folkbildningsförbundet.Länsbildningsförbunden bör, enligt vår mening, ocksåorganisatoriskt sammanföras med den övrigafolkbildningen och få sina anslag via samma kanaler.Därigenom undviks ett ''dubbelt huvudmannaskap'' inomfolkbildningen.De av regeringen föreslagna medlen, , bör således inte anvisas över Statenskulturråd utan ingå i det samlade bidrag som fördelas viaFolkbildningsförbundet.7. ForskningForskningens frihet måste värnas. Inomvetenskapligakriterier skall i största möjliga utsträckning styraforskningen. Införandet av en rad sektorsorgan hotarfriheten. Forskarnas intresse riskeras att styras mer avpenningströmmar än av de problem som behöver studeras.Forskningens samhällskritiska funktion hotas.Vi har därför föreslagit att en väsentlig del av de medelsom avser sektorsforskning i stället skall anvisas direkt tilluniversiteten över fakultetsanslagen eller viaforskningsråden för fördelning.I konsekvens härmed avvisar vi förslaget attfolkbildningen skall erhålla egna medel för forskning. Detaktuella beloppet -- ca -- bör i ställetanvisas det humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet.8. AnslagsfrågorSveriges ekonomiska läge kräver stor återhållsamhetmed utgifter. Därför nödgas vi göra omprioriteringar ävenvad gäller bidragen till folkbildningen. erinrar viom att de besparingar vi föreslår skall användas tillskattesänkningar. Med mer pengar kvar efter skatt kan denenskilde själv bestämma om en del av den privatakonsumtionen skall läggas inom det breda utbud avaktiviteter som erbjuds inom folkbildningen.Vi har i vår motion 1990/91:Ub824, redovisatprinciperna för hur vi anser att de samlade bidragen tillstudieförbundens verksamhet kan beräknas. Metodensyftar till att ge en besparing utan att styra bidragen till vissverksamhet eller vissa studieförbund. Besparingen blir mednu föreliggande uppgifter 242 miljoner kronor.Några tilläggsbidrag bör inte utgå utan studieförbundenskall vara fria att själva besluta om hur de vill disponera sinabidragsmedel.Våra förslag innebär sammantaget att anslagetBidrag till folkbildningen skall ökas med avseende länsbildningsförbundensverksamhet. Vidare minskas anslaget med 242 miljonerkronor enligt ovan samt med de somanvisas det humanistisk--samhällsvetenskapligaforskningsrådet. Det totala medelsbehovet uppgår därmedenligt vårt förslag till 1 910 648 000 kronor.Regeringen föreslår att av vuxenutbildningsavgiften skall användasför att delvis finansiera anslaget Folkbildning. Vividhåller vårt tidigare förslag att ytterligare av dessa medel skall användas för dettaändamål. Dessa medel bör tas från anslagetVuxenstudiestöd m.m.Från anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet,m.m. finansieras löntagarorganisationernas centralakursverksamhet. Regeringen föreslår att anvisas till denna kursverksamhet. Medlenfinansieras via vuxenutbildningsavgiften. Vi anser attorganisationerna själva bör svara för sina kostnader.Anslaget bör därför avvecklas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om motiven för statliga bidrag tillfolkbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna att inomfolkbildningen bedriva utbildning som leder till formellkompetens,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en fristående utvärdering avfolkbildningen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omfattningen av folkhögskolansallmänna kurser,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkhögskolornas korta kurser,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att antas som elev vidfolkhögskola,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överföring av de landstingsägdafolkhögskolorna till annan huvudman,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att varje folkhögskola bör ha sinegen styrelse,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämförbar bedömning avkunskaper i folkhögskolan,10. att beslutar att avslå regeringens förslag omatt bilda ett folkbildningsråd,[att beslutar att länsbildningsförbunden skallvara en del av folkbildningen och erhålla medel på sammasätt som övriga folkbildningsorganisationer,1]11. att beslutar att forskning rörandefolkbildning kanaliseras via ,12. att beslutar att anslaget tilllänsbildningsförbunden i stället anvisas över anslagetBidrag till folkbildningen,1]13. att för /92 tillFolkbildning anvisar ett förslagsanslag av ,14. att godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /92 användsför att delvis finansiera anslaget Bidrag tillfolkbildningen,15. att avslår regeringens förslag att tillBidrag till viss central kursverksamhet för budgetåret1991/92 anvisa .