ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02L3 · 1991-11-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:31 Vissa internationella åtaganden på atomansvarsområdet, m.m. Normalt gäller för företag som bedriver farligverksamhet s.k. strikt ansvar. Det betyder att den sombedriver verksamheten skall ersätta skador avverksamheten även om uppsåt eller vårdslöshet ejförelegat. Ansvaret är dessutom obegränsat, exempelvisenligt flyg- eller järnvägsansvarighetslagen.När det gäller konsekvenser av kärnkraftsolyckor är detemellertid annorlunda. Här finns ett begränsat ansvar upptill . Därefter inträder statligt ansvar förtillkommande skadestånd upp till 3.000 miljoner kronor.Över denna summa får allmänheten stå sitt eget kast.Detta är orimligt och måste ändras.Harrisburgkatastrofen har kostat mer än vad det kostade attbygga anläggningen. I Tjernobyl talar man om kostnader påöver 100 miljarder kronor.Vi inser naturligtvis att inget försäkringsbolag ellergrupp av bolag åtar sig att teckna försäkringar i denstorleksordning det kan röra sig om.Naturskyddsföreningen gör exempelvis bedömningen attkärnkraftsbolagens ansvar enligt atomansvarighetslagens17§ bör höjas till 800 miljarder kronor.Vi anser därför att det endast finns två lösningar påproblemet. Den ena är att staten tar på sig det fullaskadeståndsansvaret, den andra att staten ser till attverksamheten upphör. Marknadskrafterna måste gälla ävenkärnkraften! Vi utgår från att utskottet kan utformaerforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt atomansvarighetslagen skall ändras så att obegränsatskadeståndsansvar inträder för reaktorinnehavare,2. att -- vid avslag på yrkande 1 -- beslutar attsvenska staten vid ett eventuellt reaktorhaveri i tarpå sig det fulla skadeståndsansvaret enligt vad som sägs imotionen.
mot · GF02L5 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:55 Ändring i prisinformationslagen Det är bra att regeringen nu föreslår en ändring i denprisinformationslag som är avsedd att träda i kraft den 1januari 1992. Med ändringen, som innebär att kravet på s.k.artikelprismärkning slopas, undanröjs en detaljregleringvars kostnader för konsumenten överstiger de vinster somkan göras.I propositionen redovisas en rad viktiga argument för attslopa bestämmelsen:den skulle motverka detaljhandelnskrav på ökad effektivitetden tekniska utvecklingen skullelåsas fastprisinformationens betydelse somkonkurrensmedel skulle minskastora kostnadsökningarskulle ytterst drabba konsumenternaEnligt min uppfattning borde regeringen emellertid inteha stannat vid den nu föreslagna ändringen av lagen.Samma argumentering som används när det gäller att slopaden särskilda bestämmelsen om artikelprismärkning kan iflera avseenden användas också för lagen i övrigt. kravet på prismärkning i skyltfönster.För närvarande pågår en allmän översyn av denlagstiftning som styr prisinformationen,marknadsföringslagen. Jag anser att denna översyn ärtillräcklig och att prisinformationslagen ej bör träda i kraft.När det går att visa att marknaden ej fungerar effektivtpå egen hand och man kan visa att lagstiftning får en positiveffekt, kan det finnas skäl att reglera en verksamhet. Dettagäller emellertid inte för den nya prisinformationslagen somenligt min mening är en detaljreglering som medförbetydande kostnadsökningar för konsumenten.Ett viktigt skäl för mitt ställningstagande är att jag harstor tilltro till konsumentens förmåga -- såväl när det gälleratt ta till sig information som att reagera när den ärbristfällig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar upphäva prisinformationslagen.
mot · GF02L6 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:55 Ändring i prisinformationslagen Under /91 antog en lag omprisinformation som skulle träda i kraft den 1 januari 1992.Ett avsnitt i nämnda lag gällde krav påartikelprismärkning av varor som tillhandahålls genomsjälvbetjäning i dagligvaruhandeln.Regeringen föreslår nu i proposition 1991/92:55 attdenna del av riksdagsbeslutet skall slopas.Konsumenterna och deras organisationer har i många årkrävt ett bättre prisinformationssystem vilket bl.a. omfattarprislappar direkt på varorna. De skulle genom den undervårriksdagen antagna lagen få detta krav tillgodosett. Nusäger den borgerliga regeringen nej, något som vi uppfattarsom dålig respekt för konsumenternas önskemål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att proposition 1991/92:55 avslås.
mot · GF02L7 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:55 Ändring i prisinformationslagen beslöt att anta en prisinformationslag.I korthet innebar denna att uppgift om pris i regel skalämnas när en näringsidkare marknadsför bestämda varoroch tjänster. Bortsett från vissa undantagsfall ska prisetanges på varan eller i dess omedelbara närhet. När detgäller självbetjäningsbutiker med dagligvaror ärhuvudregeln att själva varan ska prismärkas. På en delpunkter är lagen en kodifiering av gällande praxis, på andrapunkter innebär den att frågor lagregleras där en fast praxissaknats.Vänsterpartiet stödde förslaget om prisinformationslagnär det kom och vi kan inte se att det undersommaren eller hösten framkommit några skäl att ändrariksdagens beslut. Vi yrkar därför avslag på prop.1991/92:55.Prisinformationslagen föregicks av ett utredningsarbete.Konkurrenskommitténs delbetänkande (SOU 1990:108)angav i allt väsentligt argumenten för enprisinformationslag.I remissbehandlingen och i samband medriksdagsbehandlingen av förslaget till prisinformationslagenvisade det sig att det fanns två olika uppfattningar om viktenav en sådan lag. Den ena representeradedagligvaruhandelns olika led och här var man negativ. Denandra uppfattningen, den positiva, framfördes av olikakonsumentföreträdare. Detta är naturligtvis inget attförvånas över. Det anmärkningsvärda ligger istället i att tvåriksdagspartier, moderata samlingspartiet och folkpartietliberalerna, med hull och hår köpte handelns argument ochövergav konsumenterna i deras krav på godprisinformation.Konkurrenskommittén vidhåller i sitt huvudbetänkande(SOU 1991:59) kravet på prisinformationslag och kommerockså med ett tilläggsförslag som ytterligare skulle förbättrainformationen till konsumenterna. förekommermarknadsföring som kan vilseleda i fråga om prisetsförmånlighet (s.k. extrapriser) och konkurrenskommitténmenar att om en tillfällig prisnedsättning marknadsförs somsärskilt förmånlig ska dels nedsättningen vara påtaglig iförhållande till det pris som dessförinnantillämpats, dels ska den tid anges som prisnedsättningengäller.Vänsterpartiet anser att ett tillägg tillprisinformationslagen i den riktningen är angeläget men attlagen i dess nuvarande form ska träda i kraft som beslutatden .
mot · GF02L8 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:55 Ändring i prisinformationslagen antog en ny lag omprisinformation till konsumenter. En viktig del i den nyalagen var att artikelprismärkningen skulle vara kvar, ettviktigt konsumentkrav.Prismärkning på varan har många fördelar förkonsumenten. En undersökning visar att av konsumenterna önskar ha prislappen kvar.Prismärkning underlättar för konsumenten att i lugn och rokontrollera om priset på kvittot stämmer med priset påvaran. Flera undersökningar har visat att det inte är ovanligtatt prisuppgifterna i butiken inte stämmer med de prisersom finns inmatade i butikens dator. Konsumenten kan vidinköp av ny vara också jämföra priset med den föregående,och därmed ökar prismedvetenheten.Det är svårt för konsumenten, att utanartikelprismärkning, beräkna kostnaderna för varornainnan kassan passeras. En SCB-undersökning visar att av konsumenterna regelbundet gjorde sådanaöverslagsberäkningar.Konsumentens möjlighet att göra prisjämförelser vid valav vara minskar om artikelprismärkningen försvinner. Ompriset finns på varan kan konsumenten jämföra prisetmellan likartade varor som finns placerade på olika platseri butiken eller mellan olika förpackningsstorlekar.För att ge konsumenten en god prisinformation; dvs. gekonsumenten information om varans pris, att möjliggöraförsummering och efterkontroll, är en fortsattartikelprissättning nödvändig.Handelns möjligheter till teknisk utveckling måste ocksåta hänsyn till konsumentens behov. En stor del avommärkningen beror på det stora antalet extrapriser,en faktor som handeln själv kan påverka.Sammanfattningsvis anser vi att en god prismärkning ärnödvändig för att konsumenten skall kunna välja den varasom har det bästa priset i förhållande till kvaliteten. Samtatt priset som konkurrensmedel förutsätter godprismärkning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå proposition 1991/92:55.
mot · GF02L9 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:55 Ändring i prisinformationslagen I propositionen föreslår regeringen att den särskildabestämmelsen om artikelprismärkning av dagligvaror isjälvbetjäningsbutiker slopas.Syftet med prisinformation är att ge konsumentenupplysning om hur mycket en vara kostar, att möjliggöraförsummering samt att medge efterkontroll. Kostnaden förprismärkningsförfarandet påstås vara av värdetpå varorna. För den enskilda konsumenten är kostnaden ivarje fall låg i förhållande till varornas totala pris.Konsumentintresset talar för att prismärkningen skall varakvar. Betänk bl.a. att många prisjämförelser ochefterkontroller sker i hemmen.En verklig priskonkurrens förutsätter prismärkning i allafall så länge kommunernas planmonopol pådagligvaruhandeln kvarstår. En omprövning av frågan kanbli aktuell när verklig konkurrens råder i branschen. Tilldess ska folk i på ett betryggande sätt kunnajämföra priser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår förslaget i proposition 1991/92:55 omändring i prisinformationslagen.
mot · GF02N11 · 1991-11-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:51 En ny småföretagspolitik Propositionen behandlar villkoren för små- ochnyföretagande, varvid konkurrensaspekter har enframträdade plats. Bl.a. tar regeringen ingående upp frågoravseende plan- och bygglagens konkurrensbegränsandeinslag och föreslår kompletterande bestämmelserså att näringsfrihet och effektiv konkurrens skall främjas.Med den socialistiska grundsyn som präglat densvenska modellen för hushållning med naturresurser ochplanering av bebyggelse finns ett synsätt som sättermyndigheter och politiker före ägare när det gäller attbestämma om förändringar i användning av mark ochbyggnader. Inte minst genomsyras avdetta synsätt. föreslagna förändringar får därför ses somett steg i syfte att återställa äganderättens innehåll.Den av regeringen föreslagna förändringen i 1 kap. 5 §plan- och bygglagen tillgodoser dock inte helt det ipropositionen angivna syftet. En ytterligare preciseringerfordras för att det inte skall finnas kvar ett betydandeutrymme för lokala och kanske godtyckliga tolkningar, somger utrymme för beslut som de facto har ettkonkurrensbegränsande syfte.7 § i 5 kap. bör därför kompletterasi syfte att undanröja eventuella tvivelsmål när det gällerlagstiftningens mening. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 5 kap. 7 § i plan- och bygglagenkompletteras med en sista mening med följande lydelse:''Den får ej heller användas för att begränsa fri konkurrensoch näringsfrihet.''
mot · GF02N15 · 1991-11-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:51 En ny småföretagspolitik Frifräsarrätten måste garanteras!PropositionenI propositionen föreslås en ändring i plan- och bygglageni fråga om handelsetableringar i den kommunalaplaneringen. Förslaget går ut på att näringsfrihet och eneffektiv konkurrens skall främjas vid sidan av de allmännaoch enskilda intressen som skall beaktas vid prövningenligt den lagen.Syftet enligt propositionen är att stärkakonkurrensfrågorna i planering och prövning avbygglov. Det ankommer på , heter det vidare, attinom ramen för sin allmänna uppsikt över planväsendetfölja utvecklingen och uppmärksamma regeringen påsådana inslag i den kommunala fysiska planeringen som kanhindra en effektiv konkurrens.Tveksamt förslag som inte garanterar frifräsarrättenSom Ny Demokrati framhållit är eneffektiv konkurrens i näringslivet mycket viktig. Dengynnar främst konsumenterna. Utbudet av varor ochtjänster blir bättre och priserna lägre. Valfriheten ökar.Såsom nu är utformad innebär denfaktiskt ett planmonopol -- ett monopol som dessutomanvänds på ett felaktigt sätt. Ansvaret för detta är politiskt.Det finns flera exempel på att sund konkurrens harstoppats. Så var t ex en ICA-handlare och enKonsumföreståndare som båda satt i kommunstyrelsen medom att stoppa en nyetablering. I skedde ett annatstopp, då var det en folkpartistisk röst som fälldeavgörandet.Ny Demokrati har envetet drivit frågan ometableringsfrihet för butiker, dvs att konsumenterna skallsättas före politiska eller andra oegentliga egenintressen. Idet senaste numret av rön (nr 11 1991) konstateras attprisnivån i lågprisbutiker ligger 15--lägre och attetablering av lågprisbutiker får till följd att konkurrenternasänker sina priser.Det är tveksamt om den föreslagna ändringen verkligenkommer att innebära en förbättring för frifräsare och andrasom vill etablera lågprisbutiker. För att undanröja dennatveksamhet bör lagtexten eller motivuttalanden formulerasså att frifräsare och andra som vill etablera lågprisbutikergaranteras en sådan rätt -- frifräsarrätten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i plan- ochbygglagen att de som vill etablera lågprisbutiker garanterassådan rätt.
mot · GF02N18 · 1991-11-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:69 Privatisering av statligt ägda företag m.m. Nej till försäljning av hundskolan i propositionen föreslås att (efterbolagisering) skall säljas ut helt eller delvis.Vi motsätter oss att i säljsut helt och anser att staten skall äga av aktierna.Motiven till vårt ställningstagande är följande: Samhälletsbehov av kvalificerade tjänstehundar är stort. EnligtFlygvapnets Hunddetalj som svarar för den centralaregistreringen av hundar i samhällstjänst rör det sig om 7500 hundar.Armén, flygvapnet, marinen, polisen, tullen samträddningstjänsten är exempel på områden som är i behov avkvalificerade tjänstehundar. Till detta skall läggas desynskadades behov av ledarhundar, röthundar inomteleverket samt hundar i privata vaktbolag.Erfarenheterna visar att det finns svårigheter attrekrytera fullgoda hundar ur privat uppfödning. Enutredning som gjorts av i samverkanmed visar att huvudorsakentorde vara att den privata aveln och uppfödningen ihuvudsak har en målsättning som inte sammanfaller med dekrav som ställs på tjänstehundar. De privata uppfödare somi sin verksamhet ändå strävar efter att skapa fullgodabrukshundar saknar gemensamma former föravelsvärdering, urval och avelsplanläggning.För att uthålligt upprätthålla en hundproduktion avönskad omfattning och kvalitet är det enligt vår uppfattningnödvändigt att staten äger majoriteten av aktierna i för att en eller flera privata ägare avyttrar helaverksamheten måste också tas i beaktande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljning av statenshundskola.
mot · GF02N21 · 1991-11-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:69 Privatisering av statligt ägda företag, m.m. Jag ställer mig bakom regeringens förslag ipropositionen om privatisering av statligt ägda företag. Jagutgår också från att ytterligare steg kommer att tas inomkort. Jag anser också att flera företag redan nu kunde hatagits med på listan över försäljningsobjekt. Ett sådantföretag är Apoteksbolaget.1970 avbröts, genom bildandet av Apoteksbolaget ochdärigenom i praktiken ett förstatligande avapoteksverksamheten, de självständigaapotekens historia. Följden blev en byråkratisering medåtföljande fördyrad hantering av medicindistributionen.Apotekarsocieteten garanterade genom vinstutjämningett tätt nät av apotek i landet -- även på orter där de somenheter inte var särskilt lönsamma. Jourtjänster etc. sköttesockså föredömligt av apoteken själva.Nu är det att återge apoteken deras oberoende.Bortsett från deras ensamrätt till medicindistribution är deverksamma i en konkurrensutsatt sektor med sitt övrigasortiment. En försäljning via skullekunna återupprätta den självständige apotekaren ochgenom en rationell marknadsanpassad verksamhetnedbringa både statens och kundernas/patienternaskostnader för medicin, sjukvårdsmateriel m.m. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om privatisering av Apoteksbolaget.
mot · GF02N24 · 1991-11-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:71 Upphävande av regler om utländska företagsförvärv m.m. I propositionen föreslås bl.a. att förvärvslagstiftningenför fastigheter som är avsedda för näringsverksamhetavskaffas i huvudsak. Detta innebär att lagen omtillståndsprövning för förvärv av hyresfastighet kommer attgälla för såväl utlänningars som för svenska medborgaresförvärv.Krisen inom fastighetsbranschen har avslöjat uppenbarabrister i dagens lagstiftning. Antalet tvångsförvaltningar harökat. Fler fastigheter än tidigare säljs på exekutivaauktioner. Oklara ägarförhållanden och därmed oklaraansvarsförhållanden har blivit uppenbarade.Hyresgästernas Riksförbund har i en skrivelse tillregeringen påtalat bristerna i dagens lagstiftning. Iskrivelsen redovisas en rad förslag i syfte att stärkahyresgästernas ställning.Hyresgästerna önskar bl a följande förändringar: föratt förvärvstillstånd skall kunna medges skall det krävasgodtagbar fastighetsförvaltning med långtgåendebefogenheter på den ort där fastigheten är belägen,organisation av hyresgäster skall alltid kunna begärahyresnämndens prövning när det är frågan om förvärv avhyresfastighet, det bör krävas att förvärvaren visar attdenne kan klara en långsiktig förvaltning på ett betryggandesätt och därmed bl.a. framtida behov av underhåll avfastigheten.Utan att ta ställning till de konkreta förslagen delar jaguppfattningen att utvecklingen inom fastighetsbranschenmotiverar en översyn av lagstiftningen. Regeringensproposition om utländska fastighetsförvärv understrykerytterligare behovet av denna översyn.Jag menar att lagstiftningen måste ses över för attförhindra både svenska och utländska oseriösafastighetsförvärv. Bostaden är en social rättighet, varför detställs särskilda krav på ägare av hyresfastigheter.Erfarenheterna visar tyvärr att dagens lagstiftning inte ärtillräcklig för att utestänga oseriösa intressenter frånmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avlagstiftningen om förvärv av hyresfastighet m.m.
mot · GF02N25 · 1991-11-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:71 Upphävande av regler om utländska företagsförvärv m.m. Med hänvisning till EGs bestämmelser, obalansenmellan svenska investeringar i utlandet och utländska iSverige och till en allmän strävan att bryta ekonomiskstagnation och återupprätta som en tillväxt- ochföretagarnation med stark och växande ekonomi, föreslårregeringen ett antal symbolhandlingar kring utlänningarsrätt att förvärva företag och fastigheter.Utlänningars rätt att etablera och bedrivanäringsverksamhet i regleras iFöretagsförvärvslagen.Kontroll av utlänningar, som i dessa sammanhang kallaskontrollsubjekt, sker genom utlänningsförbehåll ibolagsordningen för svenska aktiebolag. Frågan omförändringar på detta område utreds avAktiebolagskommittén, som skall varaklar med en bedömning av vilka förändringar som krävsmed hänsyn till den europeiska integrationen. Regeringenföreslår inga förändringar inom detta område.Kontroll sker också genom att tillstånd krävs föraktieförvärv i vissa sammanhang. Frågan om tillståndprövas för större företag, med mer än 100 anställda m.m.,av regeringen, och för mindre företag av länsstyrelsen.Trots att tillstånd i princip alltid ges när någon ansöker omdetta och att lagen därför inte är något hinder för utlänningatt köpa svenska företag, föreslår regeringen att lagen skallupphöra gälla. Regeringen visar sin handlingskraft genomatt slå in en öppen dörr!Inte ens EG-anpassning eller motiverar densnabbhet med vilken man agerar. EG-medlemskap krävermed all sannolikhet att Företagsförvärvslagen skrivs ommen medger att lagens bestämmelser på detaktuella området kan behållas från det att avtalet trätti kraft. Tiden fram till dess kan med fördel användas till attomarbeta lagen i lugn och ro bl.a. med avseende på deanställdas berättigade behov av inflytande. Detta berörsöverhuvudtaget inte i propositionen.Regeringen motiverar sina förslag med obalansen iinvesteringar. På vilket sätt de relativt lågautlandsinvesteringarna i skulle vara ett resultat avgällande lagstiftning redovisas emellertid inte avregeringen. Något sådant samband betonades inte heller ide utfrågningar om investeringar som riksdagensnäringsutskott genomförde . Det finns enligt våruppfattning inget behov av förändringar igällande bestämmelser i . Därför börregeringens proposition avslås vad gällerFöretagsförvärvslagen.Utlänningars möjlighet att köpa fast egendom i Sverigekräver tillstånd. Detta regleras genomFastighetsförvärvslagen. Denna är föremålför översyn i . Det är enligt våruppfattning inte motiverat med förändring av gällanderegler innan denna översyn är färdig. Därför börpropositionen avslås även i denna del.Sammanfattningsvis finner vi inte att någon av deförändringar som regeringen föreslår är ändamålsenlig föratt öka utländska investeringar i . Därför börpropositionen avslås i sin helhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1991/92:71 omupphävande av regler om utländska företagsförvärv m.m. ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GF02N4 · 1991-11-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:18 Ändringar i försäkringsrörelselagen anser att propositionen skall avslås i sinhelhet, då den står i skarp motsättning till vår uttaladeambition att öka -- inte minska -- konkurrensen inomfinanssektorn.I ett läge där undersökningar och erfarenhet visarattvi har en för dålig konkurrenssituation inom landet,att ensammanblandning av rollerna mellan att vara kreditgivareoch dessutom ha ett inflytande på ett låntagande företagsskötsel är av ondo,att finansinspektionen har alltför småresurser för att ens kunna kontrollera nuvarande banker,finansbolag och försäkringsbolag,är vi minst sagt negativa till att en sådan proposition läggsfram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar avslå regeringens proposition1991/92:18 i sin helhet.
mot · GF02N5 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:49 Vissa frågor vid överföringen av verksamheten vid till aktiebolagsform måste ta ställning till omkärnkraftverket skall få en ny ånggenerator1995 -- en investering på mellan 1 och 1,5 miljarder kronor.Beslutet kommer dessutom att förlänga den möjligadrifttiden för betydligt. Det här strider helt motandan i de beslut har tagit efter folkomröstningenom kärnkraften . Energiuppgörelsen mellansocialdemokraterna, och haremellertid på grund av sin luddighet fåttkärnkraftsetablissemanget att vädra morgonluft igen. Ettinvesteringsbeslut av den här typen skall inte kunna tas utanriksdagsbeslut -- där ägaren staten talar om vad den tycker.Regeringen avser nu att avhända dennamöjlighet till inflytande: ''Beslut rörande verksamheten idet nya bolaget bör inte underställas . ''(propositionen sidan 3)Vi anser att tidigare agerande, speciellt inomkärnkraftssektorn, inte har präglats av sådan förståelse församhällsriskerna att ''beslut rörande verksamheten i det nyabolaget'' kan undandras beslut.Riksdagen bör därför avslå propositionen i styckena1.2.1 och 1.2.2. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår propositionens avsnitt 1.2.1 om attverksamheten i inte skall underställasriksdagen,2. att avslår propositionens avsnitt 1.2.2 om attvissa avtal i får ändras utan riksdagensgodkännande.