mot · GE02Jo49 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Statliga fiskerilånDen svenska fiskeflottan har en hög medelålder och är istort behov av förnyelse. Denna förnyelse är nödvändig föratt det svenska fisket skall kunna hävda sig i en alltmerhårdnande konkurrens från omvärlden; en konkurrens somytterligare kommer att förstärkas i ochmed att den överenskommelse som träffats mellan EFTA-länderna om frihandel på fiskets område träder i kraft fulltut den 1 januari 1994.Regeringen föreslår i proposition till (1990/91:87) att de statliga fiskerilånen avskaffas från ochmed /92.Fiskerilånen har utgjort ett ytterst värdefulltkomplement vid nyinvesteringar och inköp av bättrebegagnat tonnage till den svenska fiskeriflottan.Föregående budgetår beviljades liksom under innevarandebudgetår sammanlagt till fiskerilån. /92 hade mot bakgrund avregeringens direktiv för anslagsframställningen föreslagitoförändrat belopp, men påpekade i sinframställning att det finns stort behov av ytterligarelånemedel för att rationalisera fiskeflottan. Yrkesfisketutgör en näring som är mycket kapitalintensiv, meduppenbara personliga risker vid investeringar. I dettaavseende har fiskerilånen haft en positiv inverkan.Svenska yrkesfiskare och fiskare från övriga berördaEFTA-länder fiskar ofta på samma fiskevatten och skalldessutom efter nämnda datum också i fri konkurrensförsälja sina fångster på samma marknad.För att klara denna konkurrens är det viktigt att Sverigeförfogar över en lika rationell och effektiv fiskeflotta somt.ex. Det bör i detta sammanhangunderstrykas att är en liten fiskenation i jämförelsemed världsledande nationer inom EFTA såsom ochIsland.Det strukturstöd om , som regeringenföreslår skall avsättas till ostkusten, är motiverat eftersomdenna kuststräcka har en svagare utveckling än andra.I den ovannämnda EFTA-överenskommelsen ingår attgenerella statliga stöd på fiskets område skall varaborttagna vid utgången av 1993. Endast regionalmotiveradestöd får förekomma.Betydelsen av ett svenskt yrkesfiske sett tillsysselsättningsaspekten, vilket är speciellt viktigt iskärgårds- och glesbygdsområden, kan illustreras påföljande sätt: Varje fiskare som är verksam till sjöss innebärytterligare mellan fem och nio arbetstillfällen i land.Det gäller t.ex. båt- och motorservice, varv, fiskhandel,beredningsindustri, oljehandel, emballagetillverkning,isförsäljning, transporter, redovisnings- och banktjänster.1990 ilandförde svenska fiskare över fisk till ett värde i förstahandsledet av mer än 857miljoner kronor. Av detta svarar direktexporten genomlandningar i utländska hamnar för över 100 miljonerkronor. Härtill kommer omsättningen i sötvattensfisket påmellan 30 och 35 miljoner kronor.Den fisk som vi inte har möjlighet att fånga själva måsteimporteras, och importen av fisk- och fiskprodukter uppgår(1989) till . Det finns förövrigt outnyttjade svenska tillgångar av svenska fiskslag,och detta borde kunna medföra en minskning avimporten.Det är därför ett klart samhälleligt intresse att bibehållaoch utveckla den svenska fiskeflottan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vadi motionen anförts om behovet av stöd för att bibehålla ochutveckla den svenska fiskeflottan och det svenskayrkesfisket.