ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub76 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N32 hemställs1. att hos regeringen begär förslag om en ökaddimensionering av högskolan med 6 000 nya platser ienlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasta forskningsresurser tillsamtliga högskolor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likvärdig regional fördelning avutbildningsplatserna i högskolan i enlighet med vad imotionen anförts,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fyra nya universitet i ,, och /,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya högskolor i ochSkellefteå,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delning av högskolan iEskilstuna/,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en högskola i södra delen avStockholms län,8. att disponeras föratt i första hand finansiera de ökade lokalkostnaderna viden ökad dimensionering av högskolan i enlighet med vad imotionen anförts,9. att till Utrustning m.m. för högskolan (nyttanslag) för /92 anvisar . ienlighet med vad i motionen anförts,10. att till Forskarutbildning för budgetåret1991/92 anvisar ytterligare . utöver regeringensförslag i enlighet med vad i motionen anförts,11. att till lokala och individuella linjer ochfristående kurser för /92 anvisar ytterligare55 . utöver regeringens förslag i enlighet med vadi motionen anförts.
mot · GE02Ub77 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N33 hemställs1. att beslutar öka antalet intagningsplatser påhögskolan med 4 000 utöver regeringens förslag,för vilket ett särskilt anslag om 100 milj.kr. ställs tillregeringens disposition för /92,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslags- och styrsystemet förhögskolan.
mot · GE02Ub78 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N35 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser för forskningoch utveckling vid högskolan i /,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett framtida nätverksuniversiteti sydöstra .
mot · GE02Ub79 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N44 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om satsning på utbildning ochforskning.
mot · GE02Ub80 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Regeringen föreslår i prop. 1990/91:87 Näringspolitik förtillväxt en utökning av antalet platser på miljö- ochhälsoskyddslinjen i samt vissa nya platser påmatematisk/naturvetenskaplig linje,civilingenjörsutbildning och ingenjörsutbildning. Vidareföreslås en mindre utökning av antalet platser på lokala ochindividuella samt fristående kurser.I motionerna 1990/91Ub575 Högskoleutbildning ochforskning samt 1990/91Ub824 Budgetfrågor inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde av m.fl. (m) har betydande förstärkningarföreslagits för den högre utbildningen och forskningen,bl.a. en utökning av anslaget för lokala linjer samtfristående kurser med i förhållande tillregeringens förslag. Detta belopp skulle räcka till enutökning av antalet utbildningsplatser med ca 15 000 samt därtill en betydande kvalitetsförstärkningjämfört med dagsläget.Regeringen föreslår nu att anslagen till vårdyrken ochundervisningsyrken reduceras med 3,9 resp. 7,3 miljonerkronor för att finansiera den ovan nämnda utökningen. Vikan inte acceptera den föreslagna neddragningen avutbildningen inom dessa sektorer. I det moderataalternativet täcks föreslagna kostnadsökningar av de förslagvi lagt under den allmänna motionsperioden om ökning avLIF-anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag att minskaanslaget D7. Utbildning för vårdyrken med ,2. att avslår regeringens förslag att minskaanslaget D8. Utbildning för undervisningsyrken med .
mot · GE02Ub81 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Miljö- och hälsoskyddsutbildningen vid UmeåuniversitetPropositionen om en god livsmiljö omfattar förslag omett ökat antal antagningsplatser, från 62 till 90 /92, på miljö- och hälsoskyddslinjen viduniversitetet i föreslår regeringen att finansieringen avutökningen bör ske genom neddragning av anslaget D 10 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser.Regeringen hänvisar därvid till de förstärkningar avutbildningsutbudet vid som beslutats avriksdagen /89 och 1989/riksmöten.Det framgår inte klart av propositionen hur regeringenavser att finansiera den föreslagna utökningen av miljö- ochhälsoskyddsutbildningen efter budgetåret1991/92. Det förefaller emellertid sannolikt att man tänkersig att även den skall ske genom neddragning av anslaget D 10. Den sammanlagda minskningen av detta anslagskulle därmed bli drygt 3,5 milj.kr.Förstärkningarna initierades av majoritet,mot regeringens vilja. Själva medelsanvisningen /91 föreslogs av regeringen i propositionen1989/90:100 och baserades på ett detaljerat underlag frånuniversitetet i förstärkning av anslaget D 10 som skedde fr.o.m. /91 har avriksdagen avsetts möjliggöra en utbyggnad av universitetetsdecentraliserade utbildning och av distansundervisningen,behov som vitsordats av bl.a. regionalpolitiskakommitté.I regeringens proposition 1990/91:85 framgår bl.a. anser att det föreligger ett behov av en utbyggd ochvidareutvecklad distansundervisning på högskolenivå. Jagdelar den uppfattningen. Jag är också väl medveten ombehovet av utbildning av ytterligare miljö- ochhälsoskyddsinspektörer och är positiv till förslaget om enutökning av antalet utbildningsplatser vid Umeåuniversitet. Finansieringen av den utökade miljöochhälsoskyddsutbildningen bör för /92 ske iform av en omfördelning inom ramen för anslaget till Umeåuniversitet, dock om möjligt utan någon minskning avanslaget D 10. För att långsiktigt säkra utbildningen av miljö- ochhälsoskyddsinspektörer och vidareutveckladistansundervisningen på högskolenivå bör dock ytterligaremedel tillföras i kommande budgetar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljö- ochhälsoskyddsutbildningen och distansundervisningen vidUmeå universitet.
mot · GE02Ub83 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö I propositionen framhålls den ökande efterfrågan påmiljöutbildad specialistpersonal och därmed den brist påbl.a. miljö- och hälsoskyddsinspektörer som föreligger.Propositionen omfattar därför förslag till ett ökat antalantagningsplatser på miljö- och hälsoskyddslinjen viduniversitetet i , från 62 till 90 budgetåret l99l/92.Regeringen föreslår att finansiering av utökningen börske genom neddragning av anslaget D l0 Lokala och individuella linjer samt fristående kurser.Regeringen hänvisar därvid till de förstärkningar avutbildningsutbudet vid som beslutats avriksdagen under de två senaste riksmötena.Däremot framgår inte klart av propositionen hurregeringen avser att finansiera den föreslagna utökningenav miljö- och hälsoskyddsutbildningen efterbudgetåret l99l/92. Det förefaller emellertid sannolikt tänker sig att även den skall ske genom neddragning avanslaget D l0. Den sammanlagda minskningen av detta anslag skulledärmed bli drygt 3,5 milj.kr.De åsyftade förstärkningarna initierades av riksdagensmajoritet, mot regeringens vilja. budgetåret l990/9l föreslogs av regeringen ipropositionen l989/90:l00 och baserades på ett detaljeratunderlag från i förstärkning av anslaget D l0 som skedde fr.o.m.budgetåret l990/9l har av avsetts möjliggöra enutbyggnad av decentraliserade utbildning ochav distansundervisningen, behov som vitsordats av bl.a.l987 års regionalpolitiska kommitté.I regeringens proposition l990/9l:85 framgår bl.a. anser att det föreligger ett behov av en utbyggd ochvidareutvecklad distansundervisning även på högskolenivå.I det perspektivet ter det sig svårförståeligt att mansamtidigt föreslår en minskning av de resurser som fr.o.m.innevarande budgetår ställts till förfogande för just dettaändamål.Finansiering av den föreslagna utökningen av miljö- ochhälsoskyddsutbildningen vid i bördärför ske utan att det drabbar utbildningen vid Umeåuniversitet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad utbildning av miljö- ochhälsoskyddsinpektörer vid i .
mot · GE02Ub85 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö , , i Umeåär en samarbetsorganisation mellan i ,, försvarets forskningsanstaltoch arbetsmiljöinstitutet.Medel för verksamheten anvisas under anslaget E 8 Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna medmera och disponeras för miljövetenskapligaforskningsprojekt där minst två av de ovan nämndamyndigheterna deltar och i viss utsträckning för finansieringav doktorandtjänster och forskningsmöjligheter för ungaforskare.CMF tillkom enligt förslag forskningspolitiskaproposition. Därvid förutsattes en successiv uppbyggnad avverksamheten. När regeringen behandlade frågan omCMFs fortsatta verksamhet forskningspolitiskaproposition konstaterade man visserligen att verksamhetenkommit igång väl, men valde trots det att inte föreslå någonutbyggnad av CMF. Den ökade medelsanvisning somföreslogs från och med /92 avsågs täckakostnader även för en professur i miljökemi, vilket ipraktiken innebär att resurserna för CMFs egen verksamheti bästa fall ligger oförändrade i förhållande till föregåendeplaneringsperiod.Sedan CMFs tillkomst har centrumbildningensansvarsområde utökats till att även omfattaarbetsmiljöinstitutet. En rimlig åtgärd under innevarandeplaneringsperiod bör vara att anvisa en medelsförstärkningsom avspeglar denna utvidgning, som självfallet innebär attäven nya forskningsområden bör komma ifråga.Anslagsnivån för CMF bör mot denna bakgrund höjas med1,för /92 och med ytterligare1,för /93. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om förstärkt medelstilldelning i i enlighetmed vad i motionen anförts och därför till matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna för /92anvisar ett med .
mot · GE02Ub87 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Miljömedvetande och utbildningEn del av dessa frågor har tagits upp i regeringensproposition /91:87 näringspolitik för tillväxt. Imiljöpartiets motion Ub 67 med anledning av denna proposition tar vi upp vissautbildnings- och forskningsaspekter. Speciellt har viföreslagit att de reduceringar som regeringen gjort avforsknings- och grundutbildningsanslagen skallkompenseras. Vi har även föreslagit satsning påmiljövetenskap, humanekologi och humanism på tekniskfakultet samt ökning med 3 000 utbildningsplatser på grundläggandehögskoleutbildning.Miljöfrågorna i den grundläggande högskolanMed stor besvikelse konstaterar attregeringen inte finner skäl att införa miljöperspektivet sommål i högskolelagen. I en decentraliserad högskola där manfrån nationell nivå i större utsträckning inriktar arbetet påmålstyrning av verksamheten måste övergripande mål fåökad betydelse. Högskolans utbildningar skall följas uppoch utvärderas i relation till uppställda mål. Vi anser attmiljömedvetande och förståelse för människans roll i ettglobalt ekologiskt system är ett viktigt mål för den högreutbildningen i Sverige.Miljöpartiet de gröna föreslår därför att högskolelagensandra paragraf -- om högskoleutbildningens mål -- skallkompletteras med föreskriften att all högskoleutbildningskall ''främja miljömedvetandet och förståelsen förmänniskans roll i det globala ekologiska systemet''.Miljöundervisningen i , gymnasieskolan ochvuxenutbildningenMiljöpartiet ser positivt på regeringens ambitioner attstärka miljöinslagen i , gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen. Men regeringen läggergrunden för ännu en trög process. Lärarutbildningen bordestå i centrum för förändringsarbetet. En bred satsning föratt höja miljökunskapen inom måste innefattamotsvarande satsning på lärarutbildningarna inkl.vidareutbildning av de lärare som är i tjänst . Annarsriskerar dagens miljöinsatser i att bliverkningslösa på lång sikt. Det finns många hinder förmiljö- och andra överlevnadsfrågors plats i både skolan ochlärarutbildningarna. Den förändring som regeringenföreslår, 3--5 poäng inom varje utbildningslinje, kan därförses som överraskande blygsam. Med anledning av det anförda hemställs1. att beslutar om sådan ändring i 2§ högskolelagen som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningens roll förmiljöundervisningen.
mot · GE02Ub88 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo110 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare miljöinslag iundervisningen vid de tekniska högskolorna,2. att till Utbildning för tekniska yrken /92 anvisar 4 milj.kr. utöver vad regeringenföreslagit eller således 1 ,3. att för /92 till forskning,teknisk utveckling och utbildning om buller anslår 4 milj.kr.i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02Ub89 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo113 hemställs1. att med avslag på proposition 1990/91:90 idenna del fastställer att planeringsramen för budgetåret1991/92 utökas med 6 000 platser till sammanlagt 46 285årsstudieplatser,2. att avslår proposition 1990/91:90 såvitt avserförslag till finansiering av utvecklingsarbete ochfortbildning avseende integrering av miljöfrågorna ihögskoleutbildningen,3. att med avslag på proposition 1990/91:90 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om formerna för genomförandet av denettåriga kompletteringsutbildningen för naturvetare ochtekniker,4. att med avslag på proposition 1990/91:90 tillLokala och individuella linjer samt fristående kurser /92 anvisar . utöver regeringensförslag eller således . att disponeras förbudgetåren 1991/92--1992/93 i enlighet med vad i motionenanförts,5. att med avslag på proposition 1990/91:90 idenna del för /92 till Lokala och individuellalinjer samt fristående kurser anvisar . utöverregeringens förslag,6. att till forskning och forskarutbildning inomavfalls- och återvinningsområdet för budgetåren 1991/92 --1992/93 anvisar . i enlighet med vad i motionenanförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en miljö- ochhälsoskyddslinje vid högskolan i /,8. att till Utbildning för tekniska yrken /92 anvisar . för inrättande aven miljö- och hälsoskyddslinje med 30 antagningsplatser vidhögskolan i /med finansiering ienlighet med vad i motionen anförts,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökning med ytterligare 30antagningsplatser fr.o.m. /93 vid miljö- ochhälsoskyddslinjen vid högskolan i /Ronneby.Olof ()()()()()()()()()()()()()
mot · GE02Ub90 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo115 hemställs1. att till Lokala och individuella linjer samtfristående kurser och anslaget till tekniska utbildningar /92 anvisar . utöver vadregeringen har föreslagit,2. att hos regeringen begär att Umeåuniversitet får i uppdrag att utarbeta förslag i enlighet medvad i motionen anförts,3. att till för budgetåret1991/92 anvisar . för den ovannämndautredningen.
mot · GE02Ub91 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning I regeringens proposition 1990/91:82 om folkbildninganger föredragande statsråd som sin mening att varjefolkhögskola skall ha en styrelse.Den väntade nya kommunallagen kommer att innebäraen frihet för kommuner och landsting att bestämma sinorganisation utifrån lokala förutsättningar.I många landsting och kommuner pågår just nu enöversyn av förtroendemannaorganisationen. Det voreolyckligt om statliga regler skulle förhindra attfolkhögskolorna inlemmas i den organisationsöversynen.Det är viktigt att kommuner och landsting själva gesmöjlighet att organisera hur folkhögskolor och andrautbildningsenheter skall ledas.En styrelse kan t.ex. ansvara för alla enheter inom ettlandsting. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om friheten för landsting ochkommuner att själva besluta om i vilken form folkhögskoloroch andra utbildningsenheter skall ledas.
mot · GE02Ub92 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning I regeringens proposition 1990/91:82 sägs att allmännakurser skall utgöra basen i folkhögskolornas verksamhet.Det sägs vidare att den totala omfattningen av allmännakurser skall utgöra av verksamheten. Endakravet på ålder gäller också allmänna kurser, där den somantas till en allmän kurs måste fylla minst detkalenderår kursen börjar. Vissa möjligheter finns att antayngre elever, men ingenting nämns i propositionen om detarbete några skolor lägger ned på t.ex. 16-åringar påfolkhögskola.Starka skäl talar för att ge dessa och andra folkhögskolorfortsatt möjlighet att utan byråkratiska hinder anta 16-åringar. Det finns särskilt i storstadsområdena mångatonåringar som av sociala skäl kan behöva ett par årskurserpå folkhögskola. En rehabilitering kan här kombineras medstudier som leder till gymnasiebehörighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om folkhögskolornas möjligheter attäven i fortsättningen anordna kurser för 16-åringar.
mot · GE02Ub95 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning I regeringspropositionen /91:82 anges motiven församhällets stöd till folkbildning. Bildningsarbetet skafrämja demokrati, jämlikhet, internationell och kulturellförståelse. Det ska även syfta till att möjliggöra förmänniskor att kunna påverka sin livssituation ochtillsammans med andra förändra samhället, främst genomengagemang i föreningslivet.Vi delar denna uppfattning och vill betona den viktigaroll som folkbildningen spelar i det svenska samhället.I propositionen föreslås en markant förändradansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen.Studieförbunden ska själva ta ansvar för fördelning avstatsbidrag, administration, organisation samt uppföljningoch utvärdering av verksamheten. Detta ska ske genom attett särskilt råd, , inrättas.Vi menar att detta förfaringssätt kan varafördelaktigt. Men, i ett övergångsskede ser vi emellertidvissa svårigheter att kunna få igång en sådan verksamhetredan inför kommande verksamhetsår. På samma sätt somskett anser vi därför, att börgöra en särskild markering som tryggar en fortsatt positivutveckling av , Svenska Idrottsrörelsens nystartadestudieförbund.SISU verkar enligt de ursprungliga folkbildningsidealenoch lever väl upp till alla de motiv för samhällsstöd somanges i propositionen.Förbundet expanderar kraftigt trots att bidragssystemetmotverkar möjligheterna härtill.SISU:s styrka är bl.a. den speciella satsningen påfriskvård i syfte att minska utslagning, sjukfrånvaro ochlångtidssjukskrivningar. Genom att förbättra den fysiskahälsan så ökar också trivsel och gemenskap påarbetsplatsen.Eftersom SISU:s verksamhet i huvudsak är riktad motidrottsrörelsens medlemsorganisationer, där mångaungdomar är verksamma och får sin demokratiska skolning,är det enligt vår uppfattning extra angeläget att förbundetges utrymme för fortsatt expansion.Under föregående verksamhetsår erhöll statsstödi en omfattning som gav högschablonbidrag till mindre av antalet genomförda statsbidragsberättigadestudietimmar. Genomsnittet är 67 procent.Under innevarande verksamhetsår förutsesprocentsatsen högschablontimmar för bli endast cirka35 procent.Vi föreslår därför att statsbidragen till studieförbundenska fördelas i förhållande till omfattningen av aktuellverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändrad anslagsfördelningmellan studieförbunden.
mot · GE02Ub96 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning Kvotgrupp för folkhögskolanFör närvarande gäller att det finns en särskilt kvotgruppför folkhögskoleelever då de söker till högskola. Tillövervägande del har den uppfattats positivt och har settssom ett värdefullt urvalsinstrument.I propositionen tas frågan upp på nytt i samband meddiskussionen kring studieomdöme vid folkhögskolan.Statsrådet överväger en förändring av urvalsreglerna tillhögskolan, vilket har tolkats som att denna särskildakvotgrupp skulle försvinna. Många folkhögskolor,stora grupper elever och lärare har funnit att den särskildakvotgruppen har haft klara fördelar.En förändring av framtida urvalsregler för antagning tillhögskolan bör också väga in de positiva värden som ensärskild kvotgrupp har utgjort i sammanhanget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att också haen särskild kvotgrupp för folkhögskolesökande tillhögskolan.
mot · GE02Ub98 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning I propositionen föreslås nya regler för statsbidraget tillfolkbildningen för den verksamhet som bedrivs avstudieförbunden och folkhögskolorna. Det är positivt attfolkbildningen får ett större ansvar för den verksamhet sombedrivs. Ett ökat självstyre bör skapa nya möjligheter förfolkbildningen att utveckla sig men ocksåprofilera sig.För att kunna underlätta planeringen för studieförbundoch folkhögskolor vore det naturligt att redan från börjaninföra treåriga budgetperioder. Det skulle underlättaplaneringen och skapa större frihet att utvecklaverksamheten. Treåriga budgetperioder skulle underlättalångsiktigt arbete och skapa möjligheter att förbättrakvaliteten. I den verksamhet som skall bedrivas av bådefolkhögskolor och studieförbund bör man underlätta för attskapa bästa möjliga förankring i den ''folkliga kulturen''.Folkhögskolorna bör på olika sätt stimuleras till egnaprofileringar där tradition och lokal förankring kansamordnas med behövlig förnyelse. Därför kan det varaangeläget att ytterligare understryka behovet av en styrelseför varje skola, som då kan ge den enskilda skolan störremöjlighet till egen profilering utifrån de nya positivaförutsättningar som beskrivs i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om treåriga budgetperioder ochfolkbildningens framtida frihet.