mot · GE02T254 · 1991-01-25 00:00:00 — I det som håller på att växa fram kommernationalstaterna att ha en allt mindre betydelse.Utvecklingen går i två diametrala riktningar. Den enagår i riktning mot det övernationella. som helhet fårallt större betydelse. Den andra visar att framtiden kommeratt vara regionernas Europa.Europa består av väldigt många olika regioner. Oftasträcker de sig över nationsgränser. Efter kommunismensfall i det tidigare kommer regioner att kunnautvecklas där taggtråd och murar tidigare satte uppkonstgjorda gränser.Den snabbaste ekonomiska tillväxten i hela Nordenfinns i ett område mellan och Uppsala.Inom detta område finns två universitetsorter, en avEuropas största flygplatser, en ständig satsning på modernahögteknologiska företag och ett tämligen väl utbyggt väg-och järnvägsnät.Detta är självklart en positiv utveckling, inte enbart förUppsala och , och området närmast däromkring,utan för hela . är den dominans, som dettaområde utgör, också ett hot. Det bör därför ligga i allasintresse, att det parallellt sker en likartad utveckling påandra håll i landet.Med riktiga satsningar är det fullt möjligtatt göra ett område bestående av och iDanmark till en av viktigaste regioner. Dettaskulle bli en balanserande, men också konkurrerande,motvikt till --. Detta vore enutomordentligt gynnsam utveckling för , men igrunden också för hela . Svenskt kunnande ochkreativitet skulle därmed komma närmare den dynamiskautveckling, som kan skönjas i det nya Europa.För första gången på länge finns det enbefolkningsutveckling i en sydlig riktning. Närheten till kontinenten, ikombination med frigörelseprocessen i det forna Östeuropaoch integrationsarbetet inom EG, är förmodligenavgörande anledningar till varför utvecklingen idagförefaller mer positiv än tidigare.Skåne binds samman med genom direktafärjeleder till och det nya . Städer som Ystadoch , där kunnandet för den här trafiken finns,kommer troligen att få ett starkt uppsving just genom deförändringar som utvecklingen i det tidigare Östeuropainnebär. Möjligheterna att komma till stora centra i Syd-och , såsom , eller , harförbättrats genom att det är nödvändigt att körarunt det gamla . Därmed förkortas avståndetfrån till de stora marknaderna på kontinenten.Mycket positivt har sålunda inträffat under det senasteåret. Men det som har hänt är mindre en följd av att vi gjortnågonting själva och mer av en internationell utveckling,som vi anpassat oss till och dragit nytta av.De resultat som har uppnåtts i börvara möjliga att nå också inom ett område som bl.a.innehåller universitetsstäderna , , Köpenhamnoch , fyra stora sjukhus med avancerad medicinskforskning, två moderna flygplatser, som kan utgöravarandras komplement och en bro för väg- ochjärnvägstrafik, som binder samman allt detta. Att vi hittillsinte nått dessa resultat beror enbart på att vi inte varitberedda att göra de nödvändiga satsningarna.I ett område bestående av och bor cirka3,5 miljoner människor. Genom den vallgrav, som Öresundalltid utgjort, har vi aldrig lyckats utnyttja den synergieffektsom ligger i denna närhet.För att skall få en långsiktigt gynnsam utvecklingär det nu dags att ta ett antal initiativ på olika områden:1. En bro mellan och är fortfarandeden viktigaste framtidssatsningen. För del kommerDanmark, och framför allt Själlandsområdet, alltid attutgöra det viktigaste närområdet. Denna närhet har varkenvi eller danskarna utnyttjat i tillräcklig utsträckning. Endansk utredning har visat på att vinsterna med en fastförbindelse inte enbart finns på den svenska sidan utanockså för Köpenhamnsregionen.En bro mellan och , meddubbelspårig järnväg och fyrfilig vägförbindelse, kanavgiftsfinansieras. Därmed behövs inga skattemedel,varken från eller . Denna förbindelseskulle få stor betydelse för industrin både på den svenskaoch den danska sidan av . skulle den göraKöpenhamn till centrum i en region, som kanfå lika stor betydelse som exempelvis och iTyskland.Att bron inte redan står klar beror enbart påsenfärdighet på båda sidor om . I den nu framlagdabudgetpropositionen hänvisar kommunikationsministerntill vad han tidigare meddelat i , nämligen engemensam regeringsöverenskommelse mellan den svenskaoch den danska regeringen, som beräknas vara klar i börjanav 1991. Om den tidtabellen håller bör det vara möjligt attunder våren lägga fram gemensamma förslag i den svenskariksdagen och i det danska . Byggandet av enkombinerad väg- och järnvägsförbindelse över bördärmed kunna påbörjas , vilket gör att bron kan ståklar under andra hälften av 1990-talet.2. Även med en bro över kommer den långvägatrafiken att söka sig bort från tättbebyggda områden. Dessatransporter kommer även att gå med båt frånframför allt , och . Genomöppnandet av transitvägar genom är detta entrafik som redan har ökat kraftigt.Genom råder körförbud för långtradarelördagar och . Det innebär att sedan Östtysklandupphörde att existera så finns det inte längre sammamöjlighet att under hela veckan transittrafikera via sträckanTrelleborg--. I råder inga sådanarestriktioner. Detta har inneburit ett stort uppsving förtrafiken mellan och . För tillfället ökartrafiken med cirka 1 000 långtradare i månaden.Det stora lyftet för Östersjötrafiken mellan ochPolen kommer sannolikt när har undertecknat ett nyttavtal med om transittrafik. Den processsom därmed satts igång kommer att förutsätta storainvesteringar, inte minst i nya hamnanläggningar. För Ystadkommer detta att innebära stora satsningar. En ny hamn idirekt anslutning till järnvägen från -- och iförlängningen till stambanorna från ochGöteborg -- kommer sannolikt att bli nödvändig under1990-talet.3. Om färjetrafiken över och skall fåmöjlighet att utvecklas blir det nödvändigt med ett utbyggtjärnvägssystem i . Därmed når vi två effekter.Den ena är att järnvägstrafiken får möjlighet till ettuppsving. Den andra innebär en möjlighet att förhindra attjärnvägens combitrafik drabbas av flaskhalsar. Av det skäletkrävs en utbyggnad av , så att denna fårdubbelspår i hela sträckningen mellan ochMalmö.Färjetrafik från till kontinenten går idaghuvudsakligen längs tre stråk. Det ena går via östra ,det andra via en mera västlig väg genom och dettredje transiteras genom , huvudsakligen via Dan-Linkleden mellan och . Deförändringar som har skett kan komma att påverkainriktningen av dessa godsströmmar.De satsningar på bättre vägar och järnvägar somförhoppningsvis kommer att ske i både och de östradelarna av gör investeringar nödvändiga också isödra . Den direktgående färjetrafiken tillSwinoujscie i och till , ochTravemünde i kommer med stor sannolikhet att fåen allt större betydelse.De mest betydelsefulla linjerna i utgörs avstambanorna i triangeln ----. Avdessa har en helt undermålig kapacitet. Ihuvudsak är den enkelspårig och har flera svåra passager.Detta ger alltför långa restider, en dålig tidtabellshållningoch stora svårigheter att finna utrymme för ytterligare tåg itidtabellen. Sammantaget innebär detta, att järnvägen intehar de förutsättningar som krävs för att kunna konkurreramed andra transportalternativ. De marknadsandelar somvästkustbanan har är därmed väldigt små, både förgods- och passagerartrafik.För finns en god utvecklingspotential.Detta gäller både gods- och persontrafiken. Godsmängdenkommer att öka . Till detta skall ocksåläggas en ökande transittrafik till och från . Menförutsättningen för bättre konkurrensmöjligheter är attbanan byggs ut till dubbelspår i hela sin sträckning.En utbyggnad av utgör en viktigförutsättning för att stärka och Västsverigesutvecklingsmöjligheter. Flera utredningar har pekat påsvagheterna i infrastruktur. Därför är detviktigt, att får en prioritet framför andraprojekt.På sikt är det nödvändigt också med en elektrifiering avjärnvägslinjen mellan och . Det skulle göra enpositiv utveckling i en ost--västlig riktning möjlig i Skåne.Mot bakgrund av färjetrafikens utveckling blir eninvestering i järnvägstrafiken, med direkta anlöp vid en nyhamn i , en oundgänglig nödvändighet. Dennajärnvägsförbindelse kan få en gynnsam utveckling ocksåsom följd av att får allt fler reguljäraavgångar.4. Även för har snabba förändringarskett, framför allt som en följd av en internationellavreglering. Det som var en flygplats förcharterresenärer och Stockholmsbesökare håller på att blien internationell flygplats.Dagliga turer till europeiska centra som ,, och är förmodligen barabörjan. kan reguljärflyg vara möjligt tillflertalet av större städer. Enbart flyget tillAmsterdam ger tillgång till 149 olika destinationer runt omi världen. Allt detta skapar givetvis storaframtidsmöjligheter för alla som bor i . Enligtprognoserna kommer antalet passagerare till och frånSturup att i det närmaste fördubblas under 1990-talet.Sedan 1970-talet ökar den internationella luftfartenmycket kraftigt. Detta är i grunden utomordentligt positivtoch en utveckling som gjort det möjligt att öppna gränser,både för människor och länder.För svenskt inrikesflyg har detta inneburit storaförändringar. reser mer än fyra gånger så mångamänniskor med reguljärt inrikesflyg i , som gjordedet . harutrikestrafiken fördubblats.Detta är en utveckling som ställt stora krav på flygplatseroch på flygplatspersonal runt om i . Investeringarnai nya landningsbanor, i större avgångshallar och, inte minst,i mera miljövänlig teknik, för att komma tillrätta med demiljöproblem som luftfarten innebär, har ökat kraftigt.Detta har varit en nödvändig utveckling för att kunna mötadet ökade utbudet av nya flyglinjer. Även för Sturupkommer att innebära stora investeringar,för att motsvara de krav som ställer.För inrikesflyget bör trafiken nu kunna avregleras. Denutveckling som vi nu ser i övriga skulle därmedkomma också svenska inrikesresenärer till godo. InomSverige finns ett antal flygbolag, beredda att ta uppkonkurrensen med SAS och Linjeflyg, även på sådana linjersom är skyddade genom koncessionsavtal. En ändringav gällande regler skulle innebära att SAS och Linjeflyg inteensamma fick trafikera en viss sträcka. För SAS skulle dettaöppna möjlighet till fler inrikes destinationer.Den avreglering av inrikesflyget som pågår kommeratt leda till en snabbare trafikutveckling och genomkonkurrens lägre priser. Redan nu bör emellertidparallellkoncessioner kunna ges på samma sätt som skett iNorge. En bro mellan och kommer attinnebära stora fördelar för . Med de möjligheter somdetta innebär till snabba förbindelser mellan ochKastrup skulle detta skapa möjlighet till samplanering av debåda flygplatsernas verksamhet.5. I regionernas är det viktigt att dessageografiska områden också får regionala organ. InomSkåne finns tre landsting, två länsstyrelser och ett stort antalkommuner. Men vem representerar regionen? Och vem ären samtalspartner när vi tillsammans med de regionalaorganen /ellerMecklenburg/i -- eller motsvarandeorgan i andra länder -- skall avgöra Östersjöregionensframtid? Är det landshövdingen i , eller är detförvaltningsutskottet -- i så fall i vilket landsting -- eller ärdet kommunstyrelsen i ? Svaret är, att det är ingenav dem. De representerar olika geografiska områden,sysslar med olika politiska frågor och drar oftast åt olikahåll. Detta är ett allt störreproblem, som kan komma att isolera oss i det snabbtframväxande nya Europa.Det är mot den bakgrunden nödvändigt att utreda fråganom inrättandet av sådana regionala organ, som bättreöverensstämmer med de krav som framtiden kommer attställa.6. Både i och på finns avanceradvetenskaplig forskning. I olika sammanhang har påvisats,att om denna verksamhet integreras till ensammanhängande kunskapsregion kan den få ensammanlagd tyngd som motsvarar de allra mestframstående forskningsregionerna i Europa.7. kan få stor framtida betydelse. Kringdetta område skulle det nordeuropeiska kretsloppet förmänniskor, varor, kapital och tjänster kunna bildas. Till attbörja med som en länk mellan , och denorra tyska delstaterna. Därmed skulle vi se bildandet av ettnätverk runt och , som vore positivt föralla. Med riktiga satsningar kan vi inom detta område fåuppleva en kraftfull ekonomisk tillväxt . Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Skånesutvecklingsmöjligheter,1]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bro mellan ochKöpenhamn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbyggnad av Västkustbananmellan och ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elektrifiering av järnvägenmellan och ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri konkurrens för inrikesflyget,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett regionalt organ förSkåne,2]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kunskapsregioner mellan Sverigeoch ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i övrigt anförts beträffande järnvägstrafik i .