mot · GE02K55 · 1991-04-15 00:00:00 — Mot denna bakgrund har det därförfunnits skäl att begränsa insynen vid sammanträdestillfällettill en mindre krets av personer.Nämndarbetet har utvecklats mot en ökadmålstyrning. kommer nämndverksamhetenförmodligen att förändras ytterligare mot enbeställarfunktion. I detta läge bortfaller de skäl som tidigaretalat för att behålla slutenheten.Det finns nu tvärtom starka skäl som talar för attkommunala nämndsammanträden bör vara öppna.Kommunmedlemmarnas insynsbehov i verksamheten kanberäknas öka när styrningen av verksamheten övergår fråndirekt till indirekt sådan. Till detta kommer att detdelegerbara området blir kraftigt utvidgat.I den kommunaldemokratiska debatten har mångaförespråkat en förstärkning av kommunmedlemmarnas rollgenom att öka enskilda människors möjligheter att väljagrad och form av service. Genom medvetna valav vissa funktioner tänks då kommunmedlemmarnapåverka såväl kvalitet som kvantitet av utbudet. I mångafall är det självklart så att enskilda har teoretiskamöjligheter att styra serviceutbudet. Genom att välja -- ochdärmed också välja bort -- skolform och skola för sina barnpåverkas skolorganisationen. Medvetna och fria val avbarnomsorgsform kommer också att styra utbudet avbarnomsorg.Flertalet människor i landet bor dock i kommuner ellerkommundelar med ett begränsat befolkningsunderlag ochett sådant utbud av service att valmöjligheterna även på siktkommer att vara begränsade.Val av serviceform och serviceomfattning kommerdärför att vara begränsade för de flesta människor i landet.Dessa människors inflytande på utbudet måste docktillgodoses. Ett sätt att tillgodose detta är att de kommunalanämndsammanträdena är offentliga.I den mån en nämnd eller styrelse har attbehandla ärenden som rör myndighetsutövning riktad motenskild person eller grupp av personer skall docköverläggningen vara sluten.En bestämmelse om rätten att besluta om öppnasammanträden bör införas i en ny punkt 5 i 3 kap. 4§ enligt följande:5. att nämnd får besluta att sammanträde eller del av detskall vara offentligt.Direktvalda kommunala organDet politiska ansvaret för kommunala verksamheterinom ett begränsat geografiskt upptagningsområde kandelegeras till ett särskilt lokalt organ. De förtroendevaldasom arbetar i ett sådant organ har ett ansvar för att deberättigade krav på service som medborgarnainom området ställer tillgodoses. Enligt centernsuppfattning är det då viktigt att den lokala politiskauppfattningen också kommer till uttryck i det lokalaorganet. De lokala organens ledamöter bör således utses idirekta val.För att målstyrningen och ett köp-säljförhållande skallkunna utvecklas måste beställarnämnderna i ökadutsträckning representera geografiska och inteförvaltningsmässiga områden. Detta talar också för attdessa lokala beställarnämnder skall kunna väljas av deboende i området.Centern delar inte den negativa syn som framförs frånregeringen på ett ökat lokalt engagemang ochansvarstagande. Ej heller delar vi den synpunkt som oftaframförs att de lokala organen skulle bli en ''stat i staten'' pågrund av att de väljs direkt av folket.De lokala nämnderna har sin geografiska avgränsning,givna arbetsuppgifter, budgetramar ochredovisningsskyldighet som fastställts av fullmäktige. Omdet vid verkställigheten skiljer sig mellan olikakommundelar så är det ett uttryck för lokala förhållandensom medborgarna har kanaliserat till sina valdarepresentanter. Samverkan mellan de valda och partier,föreningar och lokala opinioner har bättre förutsättningaratt förbättras med den lösning vi föreslår.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att utarbetaregler för direktvalda lokala organ.Lokala folkomröstningarUnder har det politiska engagemangethos människorna avtagit. Ett skäl för denna utveckling ärdet större avståndet mellan väljare och vald som finns idag.I de större kommunerna saknas förutsättningar för deförtroendevalda att få vetskap om den folkligauppfattningen i olika väsentliga frågor. När det gäller frågorav principiell betydelse för den enskilda kommunensframtida utveckling och struktur är det därför viktigt attskapa en möjlighet för befolkningen att direkt kunna deltai beslutsprocessen.Enligt uppfattning bör reglerna förtydligasytterligare för att undvika osäkerhet eller konflikt mellanpartierna vid de tillfällen som en omröstning skallgenomföras.I särskild utredning bör frågor som sammanhänger medbeslut om och genomförande av folkomröstningar prövas.Förfaranderegler bör utarbetas som bl.a. angerbeslutsgången vid anordnandet av omröstningar, rätten attformulera omröstningsfrågor, tidpunkt för genomförandeav omröstning, rätten till förtidsröstning m.m.Facklig närvaro m.m.Med närvarorätt för personalföreträdare i kommunalanämnder har de fackliga organisationerna getts ensärställning som från olika synpunkter är principielltoacceptabel. Enligt mening går det inte attmotivera att dessa organisationer skall vara berättigade tillrepresentation i nämnder och styrelser medan sammamöjlighet saknas för partier som valts in i fullmäktige.Regeringens förslag till ny kommunallag förstärkerdessutom denna obalans genom att man inte gör något förde mindre partiernas insyn. Lagstiftningen leder dessutomtill ökad byråkrati och ekonomisk belastning.Enligt mening står närvarorätten i strid medden kommunaldemokratiska principen om fullmäktigesodelade ansvar för den kommunala verksamheten i sinhelhet. Reglerna om närvarorätt för de anställda i 7 kap. 8--17§§ bör utgå ur förslaget till ny kommunallag.Även reglerna i 7 kap 1--7§§ bör utgå med hänvisning till ovanstående och till attbestämmelserna endast i begränsad omfattning kommit tillanvändning.Med hänsyn till att frågorna om partssammansatta organockså är reglerade i kollektivavtal på den kommunalaarbetsmarknaden föreslår vi att en övergångsbestämmelseinförs som innebär att äldre bestämmelser gäller så längekollektivavtal föreligger. Därmed kommer de fåpartssammansatta organ som finns att verka intill dess attkollektivavtalen därom sagts upp. Vårt förslag leder tillföljdändringar i andra bestämmelser som talar ompartssammansatta organ, bl.a. 3 kap. 6§.Med hänvisning till ovanstående bör 7 kap. utgå urförslaget till ny kommunallag.Arvoden till förtroendevaldaI propositionen görs ett stort nummer av att ersättningför förlorad arbetsinkomst är det som skall ökaengagemanget och viljan att åta sig kommunala uppdrag.Centern har redan i samband med att möjligheten öppnadesför kommunerna att ge ersättning för förloradarbetsförtjänst 1983 understrukit vikten av att arvoden skallutgå som ersättning för den insats man gör för kommunen.Propositionen kan uppfattas så att arvoden skall komma iandra hand vilket skulle drabba pensionärer, studerande mfl. bör uttala att arvoden skall utgå tillkommunalt förtroendevalda.Propositionens syn på orsakerna till människorsobenägenhet att åta sig politiska förtroendeuppdrag vilar påen fundamentalt felaktig grund. Människor avstår inte frånpolitiskt arbete huvudsakligen av ekonomiska skäl. Skälentill det avtagande intresset att delta i samhällsarbete avdenna art torde tvärtom kunna sökas i människors vetskapom det begränsade inflytande som ett sådant engagemangverkligen rymmer. Den främsta orsaken till att politisktarbete numera intresserar färre människor kan vara debristande möjligheterna att kombinera ett politiskt arbetesom förtroendevald med arbete och familj. Det pågåendeförändringsarbetet på det lokala politiska planet tyderdessvärre på att förtroendeuppdragen kommer att öka ityngd och därmed tidsåtgång men minska i antal. En sådanutveckling leder inte till ett ökat politiskt intresse eller tillatt viljan att acceptera politiska förtroendeuppdrag ökar.JO:s talerätt.I en organisation med ökad delegation ochmålstyrning kommer förvaltningen i större utsträckning attfatta beslut som berör den enskilde. Kraven pårättssäkerhet och opartiskhet ställs högt när det gällermyndighetsutövning. Samma principer måste också varabärande när det gäller det kommunallagsregleradeområdet. Detta talar för att JO:s granskningsområde börutvidgas på det kommunallagsreglerade fältet och gälla påsamma sätt som i statlig verksamhet. Förslag av dennainnebörd framfördes av i den senaste JO-översynen.Avslutningsvis vill vi erinra om att i andramotioner till årets riksdag lagt en rad förslag som syftar tillatt stärka demokratin i kommuner och landsting. förslag om utformningen av skatte- ochbidragssystemet, om skilda valdagar för riksdags- ochkommunalval och om ett vidgat regionalt ansvar förlandstingen enligt länsdemokratimodellen.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att utreda fråganom utvidgning av JO:s talerätt på det oregleradekommunala området. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delning av kommuner,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppföljning och utredning av denkommunala demokratin,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvartalsvis ekonomiskuppföljning m.m.,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktvalda lokala organ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetande av regler förkommunala folkomröstningar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om JOs tillsyn m.m.,7. att antar följande förslag till 3kap. 4§ p.5 ny kommunallag:5. att nämnd får besluta att sammanträde eller del av detskall vara offentligt.8. att antar följande förslag till 6kap. 9§ ny kommunallag:Ledamöter och ersättare i en nämnd väljes avfullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. Istyrelsen får antalet ledamöter inte vara färre än nio ochantalet ersättare bör vara lika stort som antalet ledamöter.Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall fullmäktigebestämma i vilken ordning de skall tjänstgöra.9. att antar följande förslag att tillfogas 4kap. förslaget till kommunallag:Ett parti som erhållit mandat i fullmäktige men som inteär företrätt i styrelsen har rätt att låta en ledamot ellersuppleant som företräder partiet i fullmäktige närvara vidstyrelsens sammanträden men ej rätt att delta iöverläggningarna eller få sin mening antecknad tillprotokollet.Fullmäktige utser den som skall ha närvarorätt istyrelsen.10. att avslår 7kap. förslaget till ny kommunallag,11. att beslutar om sådanaövergångsbestämmande partssammansatta organ att nugällande regler skall gälla så länge kollektiva avtalföreligger.