mot · GE02A27 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:113 En ny jämställdhetslag, m.m. Det är med glädje vi läser regeringens proposition om enny jämställdhetslag, m.m. Det är bra att man nu vidgarjämställdhetsbegreppet till att inte bara omfatta enlagstiftning inom arbetslivets område. Istället innehållerpropositionen avsnitt om kvinnor och ekonomi, kvinnorsvillkor i arbetslivet, män och föräldraledighet, utbildningoch jämställdhet, kvinnorepresentation samt våld motkvinnor. Det visar en insikt om den omfattning somjämställdhet i samhället innebär, där rätten till ett egetarbete är grunden. Det är också bra att man initierar enutredning för att belysa löneskillnaderna mellan kvinnoroch män. Olika lön för likvärdigt arbete, ett faktum somuppenbarade sig , är den störstaorättvisan i arbetslivet och är det som drabbar kvinnorvärst.Vi har dock avvikande och kompletterande synpunkterpå ett antal avsnitt i propositionen.Kvinnorna och EuropaFrågan om kvinnors ställning vid ett närmandeeller en anslutning till EG blir alltmer intensiv. Det beror påatt svenska kvinnors ställning på arbetsmarknaden, isamhället och i hemmet, är unik, sett i ett globaltperspektiv. Inget annat land inom nuvarande EG har så högkvinnlig förvärvsfrekvens, inget land har så lågarbetslöshet. Den utbyggda infrastrukturen, som är enförutsättning för kvinnors rätt till arbete, saknar motstyckeute i . Vid ett närmande alternativt anslutning tillEG måste kvinnornas situation särskilt beaktas. Det är heltotänkbart att kvinnor skall ta steg tillbaka för attharmoniseras till övriga husmoriseringssystem!Därför måste regeringen inför de förhandlingar som följerav en EG-ansökan göra en ingående analys av de faktoreri som bidrar till kvinnors starka ställning, kvinnorsfrihet och jämställdheten mellan kvinnor och män samtsöka beskriva hur dessa faktorer påverkas av ettmedlemsskap respektive icke-medlemskap. Dennagrundliga analys måste vara gjord till den folkomröstningsom skall föregå det slutliga ställningstagandet ommedlemsskap. Detta bör ges regeringen till känna.Kvinnor i SverigeEkonomisk fördelningDet är som det påpekas i propositionen av största vikt attekonomisk-politiska reformer övervägs och utvärderas urett jämställdhetsperspektiv. Fördelningen av ekonomiskaresurser mellan könen måste följas löpande och redovisaskontinuerligt. bör t.ex. budgetpropositionenbelysas ur kvinnoperspektiv. Detta med tanke på att denmanliga och den manliga överordningenfortfarande lever kvar även i regeringens ekonomiskapolitik. Det bör med skärpa framgå att kommittéer m.m.skall belysas ur jämställdhetsperspektiv. I propositionenföreslås att ''sådana frågor som kan vara av betydelse församhällets jämställdhetsmål'' skall analyseras ur ettjämställdhetsperspektiv. Vi frågar oss efter vilken normdenna bedömning gällande betydelse skall göras.ArbetsmiljöFlexibel arbetstidFlexibla arbetstider förekommer på enmängd arbetsplatser. Utvecklingen visar att allt flerarbetstagare genom överenskommelser på arbetsplatsenhar möjlighet att påverka arbetstiderna. Vi skall här inteföregripa den övervägning som aviseras gällandemöjligheten att ta ut en del av semestern i form av halvadagar eller som arbetstidsförkortning . Vi villdock framhålla att vi när det gäller möjligheten att på bästasätt förena förvärvsarbete och familjeansvar vidhåller vårståndpunkt att en generell arbetstidsförkortning med måletsex timmars arbetsdag är den bästa lösningen. Vi vill i dettasammanhang påpeka att familjeansvaret inte endast gällerfamiljer med små barn. Familjeansvaret gäller ocksåtonårsbarn och åldriga föräldrar.Män och föräldraledighetPappornas rätt till sina barn bör framhållas. Enligtpropositionen bör målet vara att, vid utgången av ,minst två tredjedelar av papporna i någon utsträckninganvänder sig av möjligheten att utnyttja föräldrapenningenmed anledning av barns födsel. Papporna bör enligt vårmening ta ut en minimiandel av föräldraförsäkringen. Vianser att av föräldraförsäkringen skallgaranteras papporna.Ökade kunskaper hos ungdomarVi instämmer i bedömningen att det är viktigt att ettomfattande upplysnings- och attitydförändrade arbeteinitieras bland ungdomar för att motverka våld motkvinnor. En väg att nå en stor grupp ungdomar är att inomden obligatoriska värnpliktsutbildningens ram undervisa isamlevnadsfrågor. I regeringens proposition 1989/90:100Bilaga 6 (Försvarsdepartementet) erinrar försvarsministernom att åtgärder i syfte att förändra attityder inte enbart börinriktas på den fast anställda personalen utan även på devärnpliktiga. Försvarsministern uppmuntrade tillförsöksverksamhet med utbildning av värnpliktiga ijämställdhets- och samlevnadsfrågor. Denna uppmaningbör följas av ett krav om undervisning i den obligatoriskavärnpliktsutbildningen.KvinnorepresentationDen plan som satte som mål för att ökakvinnorepresentationen tycks i många fall bli uppfylld -- ivissa fall med råge. Det varierar dock och det finns därföranledning att, som regeringen påpekar, senare övervägaolika åtgärder som kan stimulera och påskyndautvecklingen om det uppsatta målet inte uppnås. Det finnsanledning att understryka och stödja regeringens krav påtvå nomineringar, en kvinna och en man, till olikastyrelseuppdrag.En frågeställning rörande kvinnorepresentation sominte diskuteras lika ingående som ''Varannan damernas''handlar om kvinnor på ledande politiska befattningar.Eftersom mycket av grundläggande prioriteringar görs avordförande eller motsvarande i olika organ, kommer oftastkvinnors erfarenheter och värderingar in i ett sent skede ibeslutsprocessen. Därför finns det anledning att uppmanaregeringen att utse fler kvinnor på ledande politiskabefattningar. Det gäller t.ex. ordförandeposter i statligaverk och styrelser, i kommittéer och arbetsgrupper, detgäller kvinnliga landshövdingar och generaldirektörer.Detta bör ges regeringen till känna.Den nya jämställdhetslagenDet är bra att regeringen nu klart anger att lagstiftningenskall ta sikte på främst kvinnors villkor i arbetslivet. Iutredningen som föregick lagändringen uttalades attkollektivavtal som ersätter reglerna om aktiva åtgärderskall hålla minst samma standard som lagen. Regeringenhar släppt detta krav. Det anser vi felaktigt. Parterna kangärna ta över det aktiva arbete via kollektivavtal, men föratt säkerställa att det verkligen sker något positivt, bör ett''golv'' sättas.Beträffande möjligheter för enskild som blivitförfördelad att erhålla sökt tjänst eller återanställas anser viatt den rätten som princip bör finnas. Vi är dock medvetnaom att det, eftersom processer av detta slag kan blilångdragna, finns svårigheter förknippade med en sådanrätt. Det skulle dock stå i samklang med människorsrättsuppfattning och möjligen ha en viss förebyggandeeffekt. En möjlig lösning vore att en tjänst som blivitföremål för tvist inte får ordinariebesättas förrän tvisten äravgjord. Vi menar att denna del i lagen bör bli föremål färytterligare utredning. Slutligen har vi synpunkter påarbetsdomstolens sammansättning. Kvinnor och män harolika erfarenheter och spelar skilda roller. Detta bärs med iden värdering och de bedömningar som domarna gör i sinamål. Kvinnornas andel bland ledamöter och ersättare harökat. Men de utgör fortfarande av ledamöternaoch av ersättarna. Av 38 domar enligt JämL i ADunder åren 1981--1990 avgjordes 9 mål av en helt manligsammansättning. Inte i något fall har motsatsen förevarit;alltså mål med helt kvinnlig sammansättning. Av alla somsuttit i målen utgjorde kvinnorna . Av dessa gick 35 %på arbetstagarens linje. Motsvarande siffra för männen var84 respektive . Vi förordar således en jämnkönsfördelning av AD:s sammansättning vad gäller antaletledamöter i mål enligt jämställdhetslagen. Detta bör gesregeringen till känna.HemställanMed hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ingående analys av de faktorersom bidrar till kvinnors starka ställning i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetstidspolitiken och 6-timmarsdagen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pappor och föräldraledighet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om attitydförändrande arbete för attmotverka våld mot kvinnor,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fler kvinnor i ledande politiskabefattningar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt utredning beträffandeförfördelades möjlighet att erhålla sökt tjänst,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en jämn könsfördelning iarbetsdomstolen i mål enligt jämställdhetslagen.