mot · GE02Fi415 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundMakten över statsfinanserna tillkommer grundlagsenligtriksdagen. Det är som beslutar om skatt till statenoch ytterst ansvarar för statsupplåningen. Riksdagenbestämmer vidare till vilka belopp statsinkomsterna skallberäknas och anvisar anslag till angivna ändamål. Dessaskall användas på det sätt som har bestämt.Riksdagen fastställer också grunderna för förvaltning ochförfogande över statens egendom.En grundläggande förutsättning för att riksdagensledamöter i egenskap av väljarnas förtroendemän skallkunna fullgöra sina grundlagsenliga åligganden är attriksdagen så långt möjligt ges information och insyn i denstatliga verksamheten. Detta krav har en särskild tyngd iSverige som utpräglat högskatteland och med en mycketomfattande offentlig sektor.För att fullgöra det nu nämnda ansvaret har riksdagengrundlagsenligt tilldelats kontrollmakt. Denna omfattarkonstitutionsutskottets konstitutionella prövning, judiciella granskning samt revisorersförvaltningsrevision. Det senare organet skall således följaden statsfinansiella och förvaltningsekonomiskautvecklingen.Den konstitutionella kontrollen och JO-ämbetetsjudiciella kontroll har setts över . Menriksdagens revisorer och dess verksamhet har i stort settbehållit den organisation och de verksamhetsformer sombeslutades vid dess tillkomst genom regeringsform.Detta är anmärkningsvärt mot bakgrund av derevolutionerande förändringar som statsförvaltningen ochdet allmännas uppgifter undergått sedan dess.Vad beträffar revisionen av statens verksamhet tillkom1920 riksräkenskapsverket, som sorterade direkt underfinansdepartementet. Verkets uppgift var att utöva centralkontroll över statens inkomster och utgifter. 1961 bildadesriksrevisionsverket genom en sammanslagning avriksräkenskapsverket och statens sakrevision. Syftet medförändringen var att öka den administrativa effektiviteten istatens verksamhet.Att den tunga revisionella verksamheten lades på ettregeringens förvaltningsorgan ifrågasattes aldrig vidriksrevisionsverkets tillblivelse. Detta är förvånande. Häravviker den svenska traditionen från den gängse ordningen.Oberoende och självständighet anses allmänt vara engrundläggande hörnsten för revisionell verksamhet oavsettom det gäller offentlig förvaltning eller privat företagande.Riksrevisionsverket har visserligen i stor settkunnat arbeta oberoende och självständigt, men detta utgöringen garanti för att så kommer att ske även i framtiden.Regeringens ställning i förhållande till RRV har stärktsunder . Regeringen har således i princip rättatt utnyttja verket på det sätt regeringen finner angeläget.Detta kan utläsas av riksdagsbeslut och 1987, somtilldelade RRV nya och vidgade uppgifter. RRV måstedärför numera uppfattas som ett stabsorgan åt regeringen,och allt tyder på att RRV:s förvaltningsrevision alltmerövergår till att bli en politiskt styrd utredningsverksamhet åtregeringskansliet.Den nu beskrivna ordningen och utvecklingen mot ettallt starkare regeringsinflytande avviker kraftigt från denstatliga revisionens ställning i de flesta andra västligademokratier, där revisionen betraktas som en naturlig ochsjälvklar uppgift för i första hand parlamentet. Detta harmed skärpa påpekats i motioner frånmoderata samlingspartiet.Ytterligare en faktor som förstärker kraven på en frånregeringen oberoende revision är den omdaning som denstatliga budgetprocessen genomgår. Nyakrav ställs både på budgeten och självabudgetbehandlingen. Budgeten skall utvecklas till ett mål-och resultatorienterat styrsystem, vilket förutsätter att depolitiska besluten om innehåll och inriktning görs tydligareoch att former utvecklas för uppföljning och utvärdering avde fattade besluten. fickockså i uppgift att belysa vilka förändringar som krävs isjälva budgetens utformning och i budgetarbetet. I det iseptember 1990 avlämnade betänkandet påpekas bl.a. atten samlad årsredovisning för staten med olika former avutfallsredovisningar skulle underlätta uppföljningen avriksdagens beslut och statens verksamhet. Redovisningar avdetta slag kommer således att bli allt viktigaresom underlag för beslutsfattande. Detta ger änstarkare motiv för att den statliga revisionen flyttas frånregeringen till riksdagen.En modell för den svenska revisionenSverige behöver liksom andra demokratiska stater enoberoende och självständig granskning av den offentligaverksamheten, dess resultat och ''välfärdseffekter''. Detkrävs tillgång till objektiv information och en friståendeuppföljning av myndigheternas verksamhet liksom av detstatliga budgetutfallet och uppkomna budgetavvikelser.Den nuvarande utformningen av den statliga revisionenmed ett resursstarkt riksrevisionsverk och resurssvagtriksdagens revisorer motsvarar inte dessa krav.Som tidigare påpekats i motioner från moderatasamlingspartiet utgör den danska motsvarigheten till RRVoch revisorer en god förebild för hur den statligarevisionen bör reformeras. Den danska revisionensorganisation framgår av nedanstående beskrivning.Rigs- och statsrevisorernas verksamhetNu gällande rigsrevision i regleras i lag frånden och en samtidig lag om statsrevisorer.I lagen stadgas att regeringen skall utse en rigsrevisor pårekommendation av ekonomiministeriet. Följandebestämmelser garanterar rigsrevisorns oavhängighet:Rigsrevisorn skall utföra sitt arbete helt självständigt.Utnämning och entledigande av rigsrevisorn får endast skeefter konsultationer med folketinget.Rigsrevisorn och deav parlamentet utnämnda statsrevisorerna samarbetar vidrevision av statsbudgeten och statens räkenskaper etc.Revisionen omfattar alla institutioner och aktiviteter, somerhåller ekonomisk hjälp från regeringen. Detta innebär attrigsrevisorn också granskar kommunala utgifter, i förstahand av social natur. Särskilda regler har fastställts vadgäller samarbete mellan departementens och deaffärsdrivande verkens interna revision.Rigsrevisornskall enligt lag hjälpa statsrevisorerna i deras arbete i frågor,där det krävs förvaltningsrevisionell genomlysning. Bådestatsrevisorerna och rigsrevisorn kan ta initiativ tillgemensamma sammanträden.Rigsrevisorn överlämnarårligen tre dokument till statsrevisorerna: 1. En årligrevisionsrapport över statens räkenskaper. Rapporteravseende genomförda förvaltningsrevisioner. Enredogörelse över rigsrevisionens verksamhet.Senast efter det att rapporterna avlämnatstill statsrevisorerna och berörda departement, skallansvarigt statsråd kommentera revisionens påpekanden ochanmärkningar. Därefter fattar statsrevisorerna slutligtbeslut om ställningstagandena. Skulle rigsrevisorn intekunna acceptera den berörda ministerns ståndpunktgällande revisionens påpekanden finns regler för vidarekonsultationer.Statsrevisorerna, som väljs avfolketinget, är sex till antalet (med sex suppleanter) ochbildar tillsamman ett utskott. Statsrevisorerna skall vidbegäran bistå folketingsutskott med revisionellaupplysningar. Till skillnad från revisorer ärstatsrevisorernas huvuduppgift att ta emotrevisionsrapporter och svara för att rapporterna blirbehandlade och vid behov underställda folketingetsprövning.Vid tidigare utskottsbehandling har den danskamodellen för statlig revision avvisats. En förklaring kan havarit att vårt förslag enbart gällde den förvaltningsmässigarevisionen. Väljer man att helt efterlikna den danskamodellen, faller en av utskottets motiveringar för avslagbort. Enligt denna lösning svarar en och samma myndighetför både sak- och förvaltningsrevision.Den danska modellens överlägsenhet framför densvenska ligger i att revisionen är helt fristående frånregeringen. Genom att sammanföra huvuddelen av RRVoch förvaltningen hos revisorer till en enhetskulle vi på en gång vinna ökad slagkraft som denrevisionella verksamheten skulle få en med övrigaeuropeiska länder mer likartad utformning, vilket inte äroväsentligt med hänsyn till ett framtida medlemskap i revisorers ställning skulle också stärkasgenom tillgången till en betydligt mera omfattande ochkompetent förvaltningsorganisation. Detta har storbetydelse för möjligheter att hävda sinauppfattningar i samband med införandet av den nyabudgetprocessen och budgethanteringen.Regeringen behöver givetvis också tillgång tillrevisionell sakkunskap i form av internrevision. Hänsynskall tas härtill vid en kommande organisationsförändring.En utredning bör pröva hur revisorer ochRRV kan läggas samman till ett revisionsorgan underriksdagen. I första hand är det förvaltningsrevisionen, somskall föras över till revisorer enligt dansk modell.Utredningen bör dock -- trots att redovisningsrevisionennyligen varit föremål för utredning -- också pröva omsambandet mellan redovisnings- och förvaltningsrevisionenär så viktigt att även redovisningsrevisionen skall överförastill ett omorganiserat och utvidgat revisionsorgan hosriksdagen.Statskontoret är en central förvaltningsmyndighet förrationalisering och administrativ utveckling. Verketshuvuduppgifter är att fungera som utredningsorgan åtregeringen samt ge vägledning och stöd åt myndigheter ifrågor om rationalisering och administrativ utveckling. Detfinns således betydande beröringspunkter mellan RRV ochstatskontoret. Dessa bör beaktas vid en fördelning avresurserna mellan revisionsorgan ochregeringens behov av internrevision,organisationsutveckling m.m.Det är angeläget att utan dröjsmål föranstaltarom en kraftfull och oavhängig revision avstatsverksamheten under . Med utgångspunktfrån att detta kan ske utan grundlagsändring och atthithörande frågor har utretts under desenaste decennierna bör förslag kunna läggas fram förriksdagen . Med hänvisning till det anförda hemställsatt med anledning av proposition 1990/91:100bil. 15 punkt B4 och bil. 17 punkt B2 revisorer och deras kansli hos regeringenbegär förslag till nya organisationsformer för statensrevision i enlighet med de riktlinjer som redovisats imotionen.