mot · GE02Sk674 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett momsåterbäringssystem på hotell och restauranger för icke-nordiska medborgare Hur stimulera utlänningars resande till ?Det i särklass allvarligaste inslaget i dagens ekonomiskakris i är att underskottet i vår bytesbalans stigerutomordentligt snabbt och beräknas uppgå till 60milj.kr. -- motsvarande av landetsbruttonationalprodukt. En minskning av detta underskottgenom någon form av importrestriktioner är otänkbar,eftersom sådana skulle strida mot alla de internationellaöverenskommelser som högtidligen har anslutit sigtill. Vad som återstår är följdaktligen att öka vår export!Såväl priser som efterfrågan på våra tyngstaexportvaror -- pappersmassa, papper, bilar, stål ochverkstadsprodukter -- faller starkt. Det är ytterstosannolikt att vårt land, med sitt höga kostnadsläge som ettallvarligt handikapp, framöver skakunna öka sin export av dessa varor trots en internationellkonjunktursvacka! Vi måste helt enkelt finna nya vägar änvaruexport för att dra åt oss den utländska valuta sombehövs för att minska det i längden katastrofalt högabytesbalansunderskottet.En sådan utväg -- och sannolikt den tyngsta på helatjänstesidan -- vore att utöka utlänningars resande till vårtland! Alla vet vi, att vi har ettmycket stort -- och ständigt växande -- underskott i vad somnågot felaktigt kallas vår ''turistbalans''. Siffrorna över vadsvenskarna spenderar utomlands och vad utlänningarbetalar i framgår av nedanstående tabell, som i sintendens är så tydlig att den nästan inte behöverkommenteras:Tablå över reskostnader (alla tal i milj.kr. )ÅrSvenskars resekostnader utomlandsUtlänningars utlägg under SverigebesökUnderskott i resekostnadsbalansen195013511223196045634910719702.4917431.74819809.3464.0625.284198516.86010.1886.672198723.98912.88911.100198828.02614.38313.643198932.03216.40015.632199036.08316.76819.315(prel)199144.00016.00028.000(uppsk. )De senaste årens debatt om denna ogynnsammautveckling har koncentrerats kring frågan om det riktigaeller det oriktiga i att höja momsen på våra hotell ochrestauranger från . är skattereformengenomförd, och det är dags att avsluta allt gnäll frånoändliga mängder av särintressen, som alla önskar sig enåtergång till det gamla! Ger man vika för ett sådantsärintresse har man ytterst svårt att motivera varför maninte ska ge vika för ett annat, och diskussionerna hamnarlätt i en ond cirkel. Låt oss därför istället konstatera, att visvenskar fått mera kvar i fickan per årefter skatt, och att vi med dessa pengar fått valfrihet attspendera dem på det sätt som passar var och en bäst. För attvåra hotell, restauranger och hela vår turistnäring skall fåen stor del av dessa nu ''lösa'' pengar, så måste man skärpahela sin service -- från effektiv annonsering till en godkvalitet och med nya inslag av publikdragandearrangemang. De nya spelreglerna är givna: alla måsteskärpa sig för att locka svenskarna att stanna i medde förutsättningar som gäller!Nej, de stora greppen måste tas då det gäller att ökautlänningars resande i ! Förutsättningarna härför äregentligen goda, vilket kan belysas med en uppräkning avrelevanta fakta:1. Ingen industri i världen uppvisar en så stark årligökning som ''besöksindustrin'' -- antalet turistresor stigermed ! Besöksindustrin äridag -- med 102 milj.kr. anställda -- världenssysselsättningsmässigt största näringsgren.2. kapacitet att ta emot utländska resenärer ärinte tillnärmelsevis utnyttjad: beläggningen i vårareseanläggningars bäddar ligger totalt , och imånga landsdelar ligger siffran så lågt som . Utan tungainvesteringar i hus och anläggningar kan vi alltså ta hand ommer än dubbelt så många utlänningar som -- om vi kanlocka hit dem.3. Vårt lands flora och fauna, vår kultur och vårtkulturarv, våra skogar, fjäll, sjöar och floder, vårt nordligaklimat med dess årstidsväxlingar -- allt bildar tillsammansett besöksområde som borde kunna locka många flerutlänningar från världens många tättbefolkade områden tillvårt land. Detta kan även saluföras under beteckningen''sista vildmark'' -- ett intressant begrepp som dockutesluter mycket av vår även för utlänningar intressantakultur och historia.Med de ovan angivna förutsättningarna är det i sanninganmärkningsvärt att utländska turism praktiskttaget stått stilla och stampat -- världensökade resande har gått oss förbi. Ett skäl härtill är sannoliktatt vår marknadsföring inte varit långsiktig och att denbedrivits med för små resurser -- här erbjuder ettframgångsrikt exempel på hur långt man kan nå medeffektiv och intensiv marknadsföring. Inbyggt i nedanframförda förslag ligger därför en ökad satsning påsystematisk marknadsföring, inom vilken viktiga händelsersom och vinterolympiaden iLillehammer bör utnyttjas som speciella attraktioner.Men man kommer inte ifrån, att huvudskälet tillutlänningars motvilja mot att resa till (liksom förövrigt till och ) ligger i våra för utlänningarabsurt höga priser på framförallt restauranger, men även påhotell! Eftersom en utlänning oftast siktar på att besökamånga platser under sitt besök i , kan enstaka hotelleller restauranger inte avhjälpa detta med isoleradeprissänkningar: när det är hela vår besöksindustriskostnadsläge som är fel, hjälper punktinsatser inte: för attöka utlänningars lust att resa i vårt land, så måste hela vårtkostnadsläge ned ordentligt, tvärs över hela vårresemarknad!Den kungsväg som därvid skulle kunna lösaprisproblemet vore att befria icke-nordiska medborgarefrån moms på de hotell och restauranger, som anslutit sig tillett momsåterbäringssystem. Ett sådant grepp vore inte såologiskt och ''särintressebetonat'' som man i förstone tror!All export från är ju momsbefriad, och att säljaresetjänster till utlänningar innebär ju en export av tjänsterför vilken en momsbefrielse förefaller logisk. I de flestaländer -- även i -- finns system, sominnebär att turister som köper föremål, för ett visstminimivärde i efterhand får tillbaka den moms man lagt ut.Det finns företag i , som specialiserat sig på attför svenska storföretags räkning få återbäring på den momsföretagens affärsresenärer lagt ut på mat, boende och resori olika länder. På bord ligger en proposition,som föreslår att samma möjlighet bör erbjudas utländskaföretag som har resenärer i . Varför bör dennamöjlighet endast erbjudas till företag? Varför inte erbjudaden till alla besökare?Den första invändningen mot ett sådant förslag gällerdess effekt på den svenska statens finanser! Om 1,4miljarder kr. i moms faller bort, får vi då inte ett stort hål ibudgetens inkomstsida? Svaret är definitivt nej -- inte omett momsborttagande kombinerades med en verkligtoffensiv marknadsföring! Det är genom vetenskapligaundersökningar fastställt, att av vad en utlänningspenderar i vårt land hamnar i den offentligasektorn. Ett momsbortfall om . skulle alltsåhelt kompenseras om utlänningars resande ökades med30%. Exemplet visar att man där lyckats fördubblaturismen -- med hänsyn till den enorma ledigakapacitet som våra hotell och restauranger har vore ensådan fördubbling inte otänkbar även här. I så fall skulle ettmomsbortfall på kompenseras avkanske dubbelt så stora inkomster för det allmänna genomdet ökade antalet utländska resenärer!Ett borttagande av moms för icke-nordiska medborgaresom reser i erbjuder inte några större tekniskasvårigheter att ordna, i synnerhet inte om bortagandetendast skulle gälla hotell och restauranger anslutna till ettmomsåterbäringssystem (och alltså inte bensin, biljetter,livsmedel o.d.). turistråd har i detaljutrett hur ett sådant system skulle kunna se ut, och bl.a.presenterat tre olika tekniska lösningar på hurmomsåterbäringen rent tekniskt skulle kunna läggas upp.Vissa ekonomiska beräkningar, som gjort,kommer till att ett momsåterbäringssystem sannolikt skulleförbättra vår bytesbalans med 1,2 miljarder kronorsamtidigt som det allmännas totala skatteintäkt från icke-nordiska resenärer skulle bli oförändrad eller rent av någothögre (genom det ökade resandet).Möjligheterna till fusk av svenska medborgare går attbegränsa, dels genom ett i kortsystemet automatiskt inbyggtkontrollsystem som bygger på vad som rimligtvis kananvändas inom under aktuell tidsperiod, delsgenom att utlänningar vid betalning av notor måste visa upppass eller annan legitimation (vilket ändå görs vidincheckning på hotell). Även om inte fusk kan uteslutas till100%, så är möjligheterna till stora ''fuskförtjänster'' försvenska medborgare mycket begränsade.Införandet av ett momsåterbäringssystem för icke-nordiska resenärer i (liknande system fungerar idagi och , och i befintlig ambassad förEG har inte rest några invändningar mot ett svensktmotsvarande system) måste kombineras med en väsentligtintensifierad marknadsföring av som turistland(modell ). För att få påtagliga resurser härför bordealla till ett momsåterbäringssystem anslutna hotell ochrestauranger betala en viss del av sin momsbefriadeomsättning -- säg -- till en gemensammarknadsföringskampanj. Etablissemang som intefullgjorde denna inbetalning skulle uteslutasfrån deltagande i momsåterbäringssystemet, ett straff somäven skulle kunna utnyttjas om någon systematiskt sökteutnyttja systemet för svenska medborgares förmån.En marknadsföringskampanj med stora resurser bordekompletteras med andra åtgärder för att förbättra Sverigesom turistland, exempelvis undervisning om turism i vanligaskolor, högre utbildning vid högskolor och universitet,broschyrer, massmediepropaganda, tävlingar mellan länen,turistguideundervisning, charterarrangemang (reste 1340 000 svenskar ut med charter, men endast 960 in) ochstödåtgärder till jubileer, stora idrottstävlingar osv.I skatteutskottets betänkande om inkomstskatten för år1990 m.m. (1989/90:SkU 10) framhöll utskottsmajoritetenatt regeringen uppmärksamt borde följa upp de negativaeffekter i konkurrenshänseende för vissa turistregioner somblir följden av ändrade regler för mervärdeskatteuttaget.Det bör emellertid framhållas att det förslag tillmomsåterbäring för icke-nordiska resenärers utlägg påhotell och restauranger som redovisas i denna motion är igod överensstämmelse med den momsbefrielse som gällerför vår exportsektor som helhet. Försäljning avturisttjänster borde kunna utvecklas till en av våraviktigaste exportnäringar.Den tillsatta utredningen om turistnäringensutveckling (direktiv /78 av den 20/12 1990) med tonviktpå turistrådets verksamhet bör även få till uppgift att utredahur ett momsåterbäringssystem för icke-nordiskaresenärers utlägg på hotell och restauranger i kanutformas och vilka konsekvenser en sådan momsåterbäringfår på de totala skatteintäkterna och landets bytesbalans. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de ekonomiska förutsättningarnaför en framtida positiv utveckling av turistnäringen.