ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Bo213 · 1991-01-25 00:00:00 — Villkor för nya utbildningsplatser och linjer för kommunerna Bostadsbristen är i många av kommuner akuttrots det ökade byggandet. Situationen är svår framför allt istorstäderna och på utbildningsorterna. Många grupperdrabbas av den kärva bostadsmarknaden och för destuderande kan situationen i många fall vara speciellt svår.Kommunerna har ett ansvar för bostadsförsörjningengentemot kommuninnevånarna. Olika gruppers behov ochönskemål skall tas tillvara i planeringen. Tyvärr glöms oftade inflyttade studerandes bostadsbehov bort i upprättandetav bostadsförsörjningsprogrammen. Studentbostäder finnsi många kommuner men deras antal är så litetatt det inte svarar upp till den mängd studerande som söktsig till kommunen i fråga.De studerande hänvisas i stället tillandrahandsmarknaden och andra osäkra kontraktsformer.En osäker bostadssituation påverkar naturligtvis destuderandes möjligheter att tillgodogöra sig utbildningen påett bra sätt och mycket tid går åt till jakten på en bostad.Samtidigt finns det ett stort intresse i många kommuneratt få högskolelinjer eller utökade högskoleplatser.Högskolan medför en stimulans till kommunerna inte minstav det faktum att många studerande stannar kvar påhögskoleorten efter avslutad studietid.Högskolan är inte bara av regionalt eller lokalt intresseutan den är viktig för hela . Det är av avgörandebetydelse att vi har tillräckligt många studerande på vårahögskole- och universitetslinjer för att vi skall kunnaupprätthålla den höga utbildnings- och kunskapsnivå vi hari landet. Det är inte minst viktigt i tider av ökandearbetslöshet. Därför bör också staten kunna ställa krav påde kommuner och orter där man planerar att förläggahögskoleplatser. Ett rimligt krav skulle vara att kommuneni fråga kan visa upp en plan på hur man skall lösa denytillkomna studenternas bostadssituation för att garanteraatt dessa får bra förutsättningar för sina högskolestudier.Planen bör finnas med i statens överväganden för beslut avförläggning av nya utbildningsplatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkor för att tillgodose destuderandes bostadsbehov vid upprättande och utvidgandeav högskole- och universitetsutbildning.
mot · GE02Bo218 · 1991-01-25 00:00:00 — Citatet är hämtat ur årets budgetsproposition frånbostadsdepartementet.Detta tycker vi är ett alldeles utmärkt mål, men detrimmar dåligt med förslaget om slopande av förvärvslån tillflerbarnsfamiljer för köp av egna hem. För de familjer somerhållit detta stöd har det varit deras enda möjlighet attuppnå målet (ca 13.500 ).Tanken bakom förvärvslånen var att kunna gebarnfamiljer med låga inkomster möjlighet att efterfrågaoch få tillgång till större bostäder. Samhällsmässigt måstedetta innebära en vinst. I beslutet låg också att detta skulleutvärderas . Så har också skett.Utvärderingen visar att lånen har fyllt sitt syfte,nämligen hjälpa barnfamiljer med flera barn och lågainkomster att förbättra sitt boende.Mot denna bakgrund föreslås att denna fråga ytterligareövervägs och att slutligt ställningstagande får anstå till nästaårs budgetproposition som ursprungligen planerades. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare överväganden i frågaom förvärvslånen.
mot · GE02Bo219 · 1991-01-25 00:00:00 — har skärgårdssamhällen, inte minst iBohuslän, utarmats på bofast befolkning, vilket försvåraroch fördyrar en effektiv samhällsservice.Skälen till detta är bl.a. att kapitalstarka grupper köperupp permanentbostäder för fritidsändamål.För att underlätta helårsboende genomfördes en förändring av förköpslagstiftningen, vilketgav större möjligheter för kommunerna att medverka till ettbevarat helårsboende i attraktiva lägen.Förköpslagstiftningen har dock inte fungerat på etttillfredsställande sätt, bl.a. på grund av den upptrissadeprisnivån. Möjligheterna att fördröja förköp genom besvärhar också visat sig vara en broms för kommunernassträvanden att bevara levande kustsamhällen.Under 1990 förbereddes ett nytt lagförslag omförvärvsprövning i vissa skärgårdssamhällen. Efter kritikfrån remissinstanserna lämnades dock inte någotregeringsförslag till riksdagen.Förvärvslånen som underlättat för barnfamiljer att köpaäldre fastigheter har varit en annan möjlighet att säkrahelårsboende i kustkommunerna. I årets budgetpropositionföreslår regeringen att dessa förvärvslån slopas.Det är med stor oro vi ser utvecklingen i Bohuslänskustkommuner. Vi befarar att omvandlingen avpermanentboende till fritidsboende kommer att öka genomslopandet av förvärvslånen.För att medverka till levande kustsamhällen anser vi atten översyn bör göras för att förbättra förköpslagstiftningensamt att det bör prövas om inte förvärvslånen förbarnfamiljer bör bibehållas i vissa kustkommuner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts1. om en översyn av förköpslagstiftningen samt2. om bibehållande av förvärvslånen i vissakustkommuner.
mot · GE02Bo221 · 1991-01-25 00:00:00 — Vintertillägg i låneunderlaget för bostadslån I budgetpropositionen föreslår regeringen attmöjligheten att erhålla tillägg för vintermerkostnader i detschablonmässigt beräknade låneunderlaget slopas från den1 . Motiven är att vintertilläggets syfte inte medhänsyn till dagens byggmetoder motiverar ett sådant tillägg.Vintermerkostnadernas andel av den totalaproduktionskostnaden sägs ha minskat tillföljd av att byggnadsprojekten i allt större omfattning utförsmed prefabricerade element.Enligt vår mening är merkostnaderna för att byggabostäder betydande, framför allt i de nordligadelarna av landet. Dessa består bl.a av kostnader försnöröjning, täckning och varmhållning vid alla betong- ochmurningsarbeten, försvårade schaktningsarbeten dåmarken är tjälad, ibland , samtuttorkningskostnader. Sträng kyla och snö medför också isig att produktionstakten blir lägre än den annars skulle havarit och att arbetet ibland även helt måste avbrytas.Inte heller har byggandet med prefabricerade elementden omfattning som förslaget synes bygga på. Åtminstone inorr sker produktionen i stor utsträckning utan användandeav sådana element. Dessutom uppstår här, även i de fallprefabricerade element används, betydande merkostnader.Den s.k. schablonmetoden för beräkning avlåneunderlag som föreslås ändrad och som infördes den1 grundas på den av uttaladeprincipen att strävan bör vara att samstämmighet skallföreligga mellan schabloner och faktisk kostnad. Metodenär konstruerad så att vintertillägget är den enda faktor somskall fånga upp de skillnader i kostnad som beror av attbostadsbyggandet bedrivs under olika årstider och i olikalandsdelar med skilda klimat.Om vintertilläggen slopades skulle principen attschablonvärdena skall överensstämma med faktiskakostnader frångås. De kallare delarna av landet skullekomma att starkt missgynnas. Det är uppenbart att det ärförenat med väsentligt högre kostnader att vintertiduppföra exempelvis ett niovåningars punkthus medtegelfasad i övre än i Skåne.Om vintertillägget tas bort finns det risk för attbostadsbyggandet i än större utsträckning skulle komma attkoncentreras . Vi menar att det voreolyckligt då det finns starka skäl att bygga bostäder ävenvintertid. Av både arbetsmarknads- ochbostadsförsörjningsskäl är det nödvändigt och önskvärt attproduktionen kan ske under hela året.Mot bakgrund av de fukt- och mögelproblem somförekommit i senare årgångar av bostäder i hela landet, ärdet viktigt att de merkostnader, exempelvis för uttorkning,som är förknippade med byggande kan belånas.Beräkningar för byggnation i att ett slopande av vintertillägget skulle höjaboendekostnaden ca /månad i en lägenhet om fyra rumoch kök i flerbostadshus och ca /månad i småhus. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att möjligheten att erhålla tilläggför vintermerkostnader i det schablonmässigt beräknadelåneunderlaget skall behållas.
mot · GE02Bo222 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo513 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativ till vattentoaletten vidrenoveringen av landets vattendistributionssystem.
mot · GE02Bo223 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So622 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadssociala åtgärder somförtur till bostad i samband med skilsmässa,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid skilsmässa gebostadsbidrag till båda föräldrarna.
mot · GE02Bo228 · 1991-01-25 00:00:00 — Stödet till allmänna samlingslokaler För oss i är demokratin den självklara vägen attutveckla vårt samhälle. Den är så självklar att många i deyngre generationerna inte bryr sig om att engagera sig föratt slå vakt om och utveckla demokratin som arbetsformeller att fundera över vilka villkor som den kräver ellergynnas av.Demokratin bygger på ett rikt varierat föreningsliv ochett tålmodigt organisationsarbete. Det är i föreningsarbetet,som nya generationer skolas i demokratins arbetsmetoder.Det sker i föreningar med vitt skilda ändamål:idrottsföreningar, politiska föreningar,hembygdsföreningar, hobbyföreningar ochintresseföreningar. Gemensamt för dem är att de måste haen plats att träffas på, en plats där alla kan känna sigvälkomna oavsett politisk åsikt, religion, ålder, kön,nationalitet osv, dvs en allmän samlingslokal som ettFolkets Hus, en bygdegård eller ett ordenshus.Dessa samlingslokaler är inte bara hemort förföreningslivet utan också utgångspunkt för ortens kulturliv.Under ''Hela ska leva''-kampanjen kom rader avvittnesmål om vilken betydelse samlingslokalerna har.En stor del av de samlingslokaler som finns, byggdes avföreningarna själva helt ideellt eller med statliga lån under40- och 50-talen. De behöver nu rustas upp ochmoderniseras. Det har också skett enbefolkningsomflyttning. Inflyttningsorter saknar oftaallmänna samlingslokaler. Intresset för att råda bot fördessa brister är stort, vilket syns av antalet ansökningar omstatligt stöd för upprustning eller nybyggnad avsamlingslokaler. I kölista fanns i november 1990ansökningar från51 Folkets Hus-föreningar med projektkostnadsberäknade till 545 milj kr5 folkparksföreningar31 milj kr91 bygdegårdsföreningar233 milj kr13 nykterhetsföreningar78 milj kr.Anslaget har varit oförändrat medanbyggkostnaderna har ökat och momsen höjts. Av anslagna52 milj kr går 10,4 milj.kr. tillbaka till staten i form avmoms. Mer än hälften av den summan beror på höjningenav den s k byggmomsen.Genom den ytterligare urholkning som sker av bidragetförlängs kön av projekt ytterligare. Detta är en olyckligutveckling.Med hänsyn till det stora värde som de allmännasamlingslokalerna har, är det nödvändigt att anslaget tillbyggande räknas upp. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ökning av stödettill byggande av allmänna samlingslokaler.
mot · GE02Bo229 · 1991-01-25 00:00:00 — Handikappanpassning av allmänna samlingslokaler Allmänna samlingslokaler är en mycket viktig tillgångför vårt samhälle. De är tillgängliga för hela föreningslivetpå lika och skäliga villkor. Genom att det finns allmännasamlingslokaler kan föreningslivet ges möjligheter att verkai ändamålsenliga lokaler.En bra samlingslokal är ofta en förutsättning för attstörre grupper ska kunna samlas och därmed enförutsättning för delaktighet i samhällsutvecklingen och enförutsättning för att ortsbornas engagemang i den egnabygdens utveckling ska kunna tas tillvara. Även som bas förkulturlivet spelar samlingslokalerna en viktig roll. Ett aktivtkulturliv betyder mycket för ortens utvecklingsmöjligheter.Samlingslokalen är också ett samlingsställeför social gemenskap.Det är viktigt att alla kan få möjlighet att vara med idebatten och i gemenskapen, liksom att alla ges möjlighetatt ta del av det kulturutbud som finns. Därför måste ocksåpersoner med olika slag av funktionsnedsättning kunna tasig in i samlingslokalen och delta i verksamheten på så likavillkor som möjligt som övriga besökare.Den som är rullstolsbunden behöver en ramp för att tasig in i huset, tillräckligt breda dörrar och tillgång till enhandikappanpassad toalett. Den som inte hör så bra harglädje av en hörselslinga.1977 infördes ett handikappbidrag, som föreningar kansöka för att göra sina lokaler mer tillgängliga. Bidragetbegränsades till per lokal 1977. Stödet har sedanlegat fast på denna nivå ända till föregående år då riksdagenpå centerinitiativ höjde taket till . Denna höjningvar välkommen men otillräcklig. Höjningen motsvaradeinte den penningsvärdesförsämring som skett. I sambandmed skatteomläggningen höjdes den s.k. byggmomsen från1 . Detta urholkar i ett slag bidraget ytterligaremed över 10 procent.Det är fortfarande många samlingslokaler som inte ärtillgängliga för personer med olika slag avfunktionsnedsättningar. För många av de mindre lokalernaär det nödvändigt att göra en tillbyggnad för att kunnainreda en handikapptoalett. Då räcker inte 150.000 långt.Det är viktigt att inte bidraget urholkas ytterligare ochdet är därför nödvändigt med en indexreglering.Indexeringen bör därvid knytas till byggkostnadsindex ochutgå från kostnadsläget . Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om indexering av stödet förhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler.
mot · GE02Bo231 · 1991-01-25 00:00:00 — Bostadsbidrag vid boende i kooperativ hyresrätt Vid bestämmande av bostadsbidrag anses sombostadskostnad normalt den kostnad som bidragstagarenhar för januari månad det kalenderår som bidraget avser.Vissa tillägg till denna kostnad kan få göras: tillägg som oftarelateras till de olika upplåtelseformerna t.ex. hyresrätt,äganderätt eller bostadsrätt. Solunda gäller att om enbostad innehas med bostadsrätt den fastställdabostadskostnaden är årsavgiften samt under vissaförutsättningar även räntekostnaderna för sådana lån somtagits upp i direkt anslutning till förvärvet av bostadsrätten.Ränta på egen insats får dock inte räknas med ibostadskostnaden.Sedan den 1 januari 1987 och t.o.m. utgången av år 1992pågår en försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt. Åten särskild kommitté har uppdragits att göra en utvärderingav försöksverksamheten. I den proposition om en nybostadsrättslag som kommer att överlämnas tillriksdagen kommer att föreslås en förlängning avförsöksverksamheten. I lagrådsremissen med förslag till nybostadsrättslag föreslås att försöksverksamheten förlängstill utgången av . I lagrådsremissen anges också attdet finns mycket som talar för att den kooperativahyresrätten i någon form bör etableras på den svenskamarknaden.Kooperativ hyresrätt innebär att det med andelsrätt i enekonomisk förening följer en rätt att hyra en lägenhet. upplåter bostadslägenheter medhyresrätt till sina medlemmar. För att hyra en lägenhet avföreningen ställs numera inte sällan krav på ganska högainsatser från de boende.Det finns inga bärande skäl att ibostadsbidragssammanhang behandla den kooperativahyresrätten annorlunda än bostadsrätten när det gäller attbestämma den bidragsgrundande bostadskostnaden.Bostadskostnaden för den kooperativa hyresrätten bördärför vara hyran med tillägg för de räntekostnader för lånsom tagits upp för att betala den insats som kan krävas föratt få hyra en lägenhet av föreningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsbidragsgrundandekostnad vid kooperativ hyresrätt.
mot · GE02Bo232 · 1991-01-25 00:00:00 — Statliga lån för utrustning av gemensamhetslokaler I samband med nybyggnation och förnyelse avbostadsområden i både storstad och glesbygd diskuteras påvilket sätt olika intressen kan samverka för att utveckla densociala miljön i området. Ofta gäller det att finna en lämpligsamlingslokal för möten, kurser, fester, barn- ochkulturaktiviteter mm.På senare tid har även diskussioner förts hur man kanstimulera delaktighet, engagemang och skapaförutsättningar för en ökad samverkan i gemensammalokaler i bostadsområden. Samverkan som kräverhelhetssyn och sektorsövergripande arbetssätt kan på olikasätt stimuleras fram genom ekonomiska åtgärder för att påsikt få fram kvalitet som sänker kostnaderna. Ett steg föratt stimulera en ökad samverkan vore att se över de statligalånebestämmelserna för lokaler för detta ändamål och gemöjlighet till att inräkna lös egendom i låneunderlaget förde statliga lånen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avlånebestämmelserna till gemensamma samlingslokaler.
mot · GE02Bo234 · 1991-01-25 00:00:00 — Upphävande av lagen om byggnadstillstånd Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T248 hemställsatt upphäver lagen om byggnadstillstånd m.m.(1971:1204).
mot · GE02Bo236 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk392 hemställsatt beslutar upphäva det s.k.räntelånesystemet.
mot · GE02Bo237 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A766 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida inriktningen avbostadspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de särregler som gäller för s.k.allmännyttiga bostadsföretag bör avvecklas,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om offentligt drivnabostadsförmedlingar,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga åtgärder skall vidtas isyfte att bromsa tillväxten i .
mot · GE02Bo240 · 1991-01-25 00:00:00 — i är landets centralakartmyndighet. Vid LMV finns en mycket omfattandesamling äldre kartor . LMV harockså ett stort antal flygbilder över . Dengeografiska dokumentationen av står till stor del attfinnas i material av detta slag.Kunskap om de rumsliga förhållandena behövs i mångasammanhang. Detta gäller aktuell information men ocksåkunskap om hur vårt land sett ut i äldre tider. En samladöversikt behövs om landets förändring över tiden. Äldrekartmaterial måste bevaras och bearbetas.LMV har studerat om ett centrum föräldre kart- och bildmaterial kan skapas. Ett förslag om ettsådant kartcentrum har mötts av ett mycket stort positivtintresse från andra myndigheter, universitet,forskningsorgan, läroanstalter, föreningar och andra medverksamhet eller behov av geografisk information i form avkartor och flygbilder.En kombination av forskningsstödjande funktion kringdet historiska materialet, utbildningsmöjligheter ianslutning till allt arkivmaterial samt en publikutställningom svenska kartor och deras användbarhet bör vara enriksangelägenhet. Den får betydelse för forskning ochutbildning, för miljöstudier som rör tidsförlopp, förkunskapen om markanvändningen, i samhällsplaneringenm.m.Det äldre kartmaterialet i är även en turistisktillgång av första rangen. Kartorna uppmärksammas iutlandet som en i unik täckning med ett detaljeratkartmaterial.Förslaget om ett kartcentrum knutet tilllantmäteriverket i bör vara en riksangelägenhet. Ettsådant centrum innebär en möjlighet till samverkan inomdet område med inriktning på mark-, fastighets- ochkartfrågor som kännetecknar somsamhällsbyggarstad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kartcentrum för äldregeografisk information i .
mot · GE02Bo241 · 1991-01-25 00:00:00 — Möjligheter att ändra ägarförhållanden hos allmännyttiga bostadsföretag Enligt nuvarande regler måste ett bostadsföretag ägas till100 % av en kommun för att bostadsföretaget skall vara all-männyttigt och därigenom få del av vissa förmåner.Genom att ändra på ovanstående regel så att kravetbegränsas till 5l % kommunalt ägande skulle kommunen kunna sälja av aktierna i ett allmännyttigt bostadsaktiebolag.I första hand bör de boende och de anställda i företageninbjudas att bli delägare. Härigenom uppnås ett intresse föratt företaget där man bor och/eller arbetar sköts på ettriktigt sätt.Skulle intresset för att köpa aktier i det ''egna'' företagetinte vara tillräckligt stort bör kommunen ha möjlighet atterbjuda aktierna på öppna marknaden.Substansvärdet hos de allmännyttiga företagen ärmycket stort. Genom att få möjlighet att sälja aktier till ett''rätt'' marknadsvärde har kommunerna möjlighet attfrigöra och aktivera ett stort, annars låst kapital, samtidigtsom kommunen fortfarande har full kontroll över företagetsverksamhet.Utöver att kommunalt kapital frigörs och att de som boroch/eller arbetar i företaget får ökat inflytande, får manhärigenom också ytterligare en attraktiv sparform.Riksdagen bör ge regeringen uppdraget att tillsätta enparlamentarisk utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning med uppgift att utreda frågan ommöjligheter att ändra ägarförhållandena hos allmännyttigabostadsföretag.
mot · GE02Bo245 · 1991-01-25 00:00:00 — Bostadsanpassningsbidrag utgår enligt förordningen(1987:1050) om statskommunalt bostadsanpassningsbidrag.Bidraget kan utgå till åtgärder som underlättar denhandikappades dagliga liv både i den enskilda bostaden ochpå tomtmarken i anslutning till bostaden.I första hand är bidraget avsett för att denhandikappades grundläggande behov skall kunnatillgodoses. Reglerna för detta bidrag kan sägas ge vissaramar för hur bidraget får användas. Bidragsgivningenbygger dock i stor usträckning på en prövning i det enskildafallet. Bostadsanpassningsbidraget kan för enrörelsehandikappad t.ex. användas för att specialinreda ettkök eller sätta in bredare dörrar. Bidraget utgår till helakostnaden om denna anses vara skälig.Statsbidrag utgår emellertid också under vissaförutsättningar för att återställa handikappanpassadebostäder om det gäller en lägenhet med hyresrätt. Blandannat krävs att återställningen avser anpassningsåtgärd somutförts med stöd av bostadsanpassningsbidrag samt attfastighetsägaren erhåller kommunalt bidrag avden kostnad som kommunen godkänner.Varken bostadsanpassningsbidraget elleråterställningsbidraget är rambegränsat. Staten står för 40%av kostnaderna för det förra och kommunerna förresterande . För det senare lämnas statsbidrag med50% av den kostnad som kommunen godkänner.Att man med bidrag kan handikappanpassa bostäder ärutmärkt, men det finns ingen rimlig anledning till att detockså skall utgå återställningsbidrag. De justeringar somgörs handlar om åtgärder som också en frisk människamycket väl kan ha glädje av. Detta bidrag bör därföravskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande avåterställningsbidragen.
mot · GE02Bo247 · 1991-01-25 00:00:00 — Försäljning av allmännyttans bostäder Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi610 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljning av de kommunalabostadsbolagens hyreslägenheter till de boende.
mot · GE02Bo248 · 1991-01-25 00:00:00 — Boendet i glesbygd, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A489 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om boendet i glesbygd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till samutnyttjade lokaler.
mot · GE02Bo249 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A495 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidraget till Ystads teatersrenovering.
mot · GE02Bo250 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo813 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den kommunala taxesättningenför vatten och avlopp.
mot · GE02Bo251 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf357 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om äldres boende (avsnitt 3).
mot · GE02Bo254 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K628 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attobligatoriska kommunala energirådgivare skall återinföras.