ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub303 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett stort problem i är att så många olikaaktiviteter pressas in på lektionstid. Därmed splittrasundervisningen och eleverna går miste om kunskaper ochfärdigheter i de olika ämnena.Det kan visserligen sägas att många av aktiviteterna ärvärdefulla och innehåller sådant som eleverna bör känna tilleller uppleva, t.ex. information om tobaksrökning, alkohol,narkotika, besök av teatergrupper, konserter, temadagar avolika slag, Prao, information från olika organisationer,elevråd, ''husråd'', ''spelning''. Listan kan göras mycketlång.Även på gymnasienivån är bortfallet stort. Även omman tar hänsyn till att visst bortfall består i att skrivtid läggsin tvärsöver schemat och därmed drabbar andra ämnen,visar företagna undersökningar på ett oacceptabelt stortbortfall av undervisningstid.Mycket av lektionstiden går således åt för annat änundervisning. I skolan finns på många håll en stormedvetenhet om detta och man försöker i möjligaste månplanera in ''avbrotten'' i förväg för att lärare och elever skallkänna till dem långt i förväg och planera arbetet därefter.Problemen med att undervisningstid går bort kvarstårdock. Dessutom går inte alla ''avbrott'' att planera in. Detär inte rimligt att olika aktiviteter -- hur värdefulla de änär -- alltid skall gå före undervisningen. Det ger ocksåeleverna intrycket att ''annat'' är viktigare än undervisning.För varje ämne bör därför anges en garanterad minstaundervisningstid. Denna garanterade undervisningstid skallvara av sådan omfattning att eleverna får tillräckligakunskaper i ämnet.Därtill bör timplan innehålla schemalagd''tid till förfogande'' då många av de aktiviteter som i dagsker på lektionstid skulle kunna äga rum. Därmed skullelektionstiden kunna fredas från avbrott. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en garanterad minstaundervisningstid,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''tid till förfogande'' igrundskolan.
mot · GE02Ub304 · 1991-01-25 00:00:00 — Antalet arbetsskador som beror på förslitningar ocholika slag av belastningar ökar. Främst drabbas ungamänniskor och allra mest utsatta är de unga kvinnorna inomLO-kollektivet. av de unga kvinnorna inomkommunalarbetareförbundet har tunga lyft i sittarbete.En dålig arbetsmiljö, som förorsakar arbetsskador,måste förändras. Men man kan också förebyggauppkomsten av framtida arbetsskador genom att man underuppväxtåren, i och i gymnasieskolan får läggagrunden till en god fysik.Det finns forskare som menar att de skador somuppmärksammats framför allt hos den yngre generationenoch som kallas förslitningsskador elleröverbelastningsskador istället borde kallasinaktivitetsskador. Våra kroppar är skapta för ett fysisktaktivt liv och inte det stillasittande liv som många av osslever idag.Utifrån denna kunskap är det viktigt att inom skolansram ge alla elever en grundläggande fostran i gymnastik, lekoch idrott. Istället för att som ifrågasätta idrottsämnetsom obligatoriskt ämne på gymnasiet, borde diskussionenhandla om en utökning och en utveckling av ämnet.Förutom kunskaper i olika idrottsgrenar liksom kunskaperi ergonomi, kroppsvård och kroppsmedvetenhet, måstet.ex. en ökad vikt läggas vid att fysiska aktiviteter är enviktig förutsättning för studieresultaten i övriga ämnen.Kunskapsinhämtandet blir effektivare om det varvas medfysiska aktiviteter. Kunskaper om idrottsämnets betydelseför studieresultatet måste också öka inom den övrigalärarkåren.Idrottsämnet i skolan skall vara obligatoriskt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att idrottsämnet skall varaobligatoriskt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utöka och utvecklaidrottsämnet.
mot · GE02Ub305 · 1991-01-25 00:00:00 — Gymnasieutbildning i mindre kommuner För många av de mindre kommunerna som ligger inomregioner med större expansiva centra är det ofta svårt att fåbehålla sina ungdomar kvar på orten sedan dessa genomgåttsin utbildning.Genom att gymnasieutbildningen är lokaliserad till destörre kommunerna är det mycket vanligt att ungdomarnabosätter sig där efter skolgången.I bl a är detta ett påtagligt problem.Att förlora en del av ungdomen, som för framtiden ärden värdefullaste tillgång man har, är för småkommunernaytterligt allvarligt. Särskilt som man ofta brottasmed många andra problem som koncentrationen till destörre kommunerna för med sig.Att så långt som möjligt kunna erbjuda ungdomarnautbildning på hemorten är därför något av nyckeln till enpositiv utveckling för de mindre kommunerna.För att det skall bli möjligt där elevunderlaget är för litetför en ''normal'' gymnasieskola är det viktigt att man frånstatens sida är öppen för okonventionella lösningar medsamordning mellan olika typer av utbildningar ochsamverkan mellan småkommunerna.I finns i ett par tre kommunerförutsättningar att genom en samordning med denkommunala vuxenutbildningen uppnå ett tillräckligt stortelevunderlag för en egen gymnasieutbildning. Det är endastdet nuvarande regelsystemet och brist på förståelse från destatliga myndigheterna som lägger hinder i vägen.För icke gymnasieortskommuner finns inga andramöjligheter att få gymnasieutbildning på orten än genom enfilialutbildning från en gymnasieskola på en gymnasieort.Sådan filialutbildning får dessutom enligt 8 kap.gymnasieskolförordningen endast avse yrkesinriktadestudievägar.Denna ordning leder i realiteten ofta till att det inte blirnågon gymnasieutbildning alls eftersom de störregymnasiekommunerna inte gärna brukar vilja avstå någotav de resurser man fått.Enda möjligheten att få till stånd okonventionelltorganiserade gymnasieutbildningar i de mindrekommunerna är därför enligt vår mening attgymnasieskolförordningen ändras så att avgörandet för omen gymnasieutbildning skall etableras i första hand liggerhos den kommun som vill ha den. En förutsättning måstenaturligtvis vara att eleverna även inom ramen för enokonventionell lösning kan erbjudas en fullgod utbildning.För att uppnå tillräckligt elevunderlag bör då inte baramedges en samordning med komvuxverksamheten utanockså samverkan med andra mindre kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring avgymnasieskolförordningen och om mindre ickegymnasieortskommuners möjligheter att få bedrivagymnasieutbildning.
mot · GE02Ub307 · 1991-01-25 00:00:00 — Skolhälsovården har i vårt land en betydelse förfolkhälsoarbetet som inte i tillräckligt hög grad haruppmärksammats. Det väsentligaste i lärarnas uppgiftmåste vara att bedriva undervisning och i mycket liten delatt ersätta de insatser som skolhälsovården står för. Detär därför oroande om i den nya skolorganisationenskolhälsovården inte längre får en självskriven plats.Alla barn i vårt land har skolplikt och det innebär att allabarn också skall ha de praktiska förutsättningarna att klaraav skolgången. Skolhälsovården är ett ovärderligt stöd föratt detta skall bli möjligt. Många barn har tack vareskolsköterskans insatser kunnat tillgodogöra sig sinskolutbildning. Skolhälsovården utgör ett starkt stöd förden pedagogiska personalen.Handikappade barn med s k osynliga handikapp ökar,det gäller främst allergiska barn. Skolsköterskorna är härden naturliga samarbetspartnern för både föräldrar, lärareoch barn. Skolkuratorerna och skolsköterskorna får oftadet första förtroendet från barn som far illa på grund avföräldrars alkoholmissbruk, misshandel eller incest.Det finns därför starka skäl att i den nyaskolorganisationen slå fast behovet av en fortsatt välfungerande skolhälsovård. Folkhälsan, skolan och inteminst barnen tjänar på detta. Med stöd av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolhälsovårdens ställning i dennya skolorganisationen.
mot · GE02Ub311 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So632 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibel skolstart.
mot · GE02Ub312 · 1991-01-25 00:00:00 — StatsbidragssystemetTrots knappa ekonomiska villkor har FalkenbergsKonstskola kunnat etablera en intressant konstutbildning.Kvalitén på undervisningen är hög och många av demsom studerat vid skolan har därefter antagits vid högreläroanstalter.Det nuvarande statsbidragssystemet missgynnaremellertid denna och andra skolor som tillkommit efter1984. Även om vissa förbättringar nu föreslås av regeringenkvarstår betydande orättvisor, orättvisor som framföralltdrabbar skolor utanför storstadsregionerna ochGöteborg.Vi kan inte finna några skäl till att FalkenbergsKonstskola ska ha sämre villkor än övriga konstskolor. Dekvarstående skillnaderna när det gäller ekonomiskaförutsättningar måste undanröjas.StudiemedelssystemetFör att underlätta och stimulera konststudier pågymnasial nivå krävs en justering av studiemedelssystemet.De nuvarande reglerna medger att studiemedel beviljas förhögst gymnasiestudier. Detta är emellertid i regelinte tillräckligt när det gäller förberedande konstnärligutbildning för inträde vid högskolan. En av fördelarna medde fristående konstskolorna är att man har varierandeinriktning och kurslängd. Det innebär att elevernaofta byter skola och att man för att kunna fullfölja de olikautbildningarna tvingas utnyttja mer än sex terminersstudiemedel.Vid flera fristående konstskolor som utgör alternativ tillhögskolorna är utbildningslängden upp till fem år.Studiemedelssystemet borde enligt vår uppfattningutformas så att den konstnärliga yrkesutbildningenssärskilda förutsättningar beaktas.Mångfald och konkurrensOckså i övrigt är det viktigt att våra fristående skolor gesbra förutsättningar. De främjar mångfalden och erbjuder envälgörande konkurrens till de allmänna skolorna. Det finnsingen anledning att de fristående skolorna ska leva undersämre villkor än andra. De har ändå speciella förhållandensom kräver ett särskilt engagemang från både lärare ochelever. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen sägs om statsbidragen till friståendekonstskolor,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen sägs om utformningen avstudiemedelssystemet.1]
mot · GE02Ub313 · 1991-01-25 00:00:00 — att till Bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet, B8, för /92 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit till finansielltstöd för att möjliggöra mindre klasser i ,14. att till Bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet, B8, för /92 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit tillkommunal vuxenutbildning,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beräkningen av sektorsbidragetoch kostnadsrelationerna mellan staten och kommunerna,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjerna förstimulansbidraget till förbättringar av den fysiska miljön iskolorna.
mot · GE02Ub314 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So310 hemställsatt för /92 anvisar . för utarbetande av språklexikon på punktskrift.
mot · GE02Ub316 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr333 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av de kulturmedelsom ställs till skolans förfogande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturdagar i skolan.
mot · GE02Ub317 · 1991-01-25 00:00:00 — Idrottsämnet i skolan, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr522 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktiva idrottares möjlighet tillstudier,2. att hos regeringen begär förslag till ökademöjligheter för aktiva idrottsutövare att studera vidsamtliga gymnasieskolor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsämnet i skolan.
mot · GE02Ub319 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A766 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida inriktningen avutbildningspolitiken.
mot · GE02Ub320 · 1991-01-25 00:00:00 — Försöksverksamhet med ordningsbetyg m.m. i skolorna i Det är en feltolkning av demokratibegreppet, om mantror att det är en demokratisk rättighet att uppträda hur somhelst och göra vad man vill. En av demokratins viktigastegrunder är däremot att hysa respekt för oliktänkande ochvisa hänsyn mot omgivningen. Detta gäller även i skolan.Bråk, våld, mobbing, oro i klassrummet och bristanderespekt för vuxna hör tyvärr vardagen till i många skolor.Skolans personal står ofta maktlös inför de växandeproblemen.Alla elever har rätt att få den arbetsro och det lugn debehöver för att kunna tillgodogöra sig undervisningen.Arbetsmiljön i skolan är därför inte bara viktig för denallmänna trivseln utan kanske i ännu högre utsträckning förkunskapsinhämtandet.Skall vi få ett bra arbetsklimat i skolan är det nödvändigtatt eleverna får tydliga signaler. Bryter man motöverenskommelser och regler måste det leda till enreaktion. Barn och ungdomar måste få lära sig vad som ärrätt och fel. En utebliven reaktion är den tydligaste signalenom att vuxna inte ''bryr sig om''.Skolan har få disciplinära medel till sitt förfogande. Desvagaste får sitta emellan om regler inte respekteras. Derädda och osäkra mobbas, de hänsynslösa dominerar ochgör arbetsmiljön outhärdlig både för lärare och kamrater.Föräldrarna har huvudansvaret för barnens fostran. Föratt klara den uppgiften måste de få veta hur deras barn hardet och hur de uppför sig i skolan. Det räcker inte medallmänna ord i ett kvartssamtal. Skolans roll somnormgivare måste därför förstärkas. Ordningsbetyg skullepå ett mer påtagligt sätt visa, att en pojke eller flicka måsteskärpa sig och bjuda till vad det gäller arbete, uppförandeoch hänsyn.Vi föreslår en försöksverksamhet med införande avordningsbetyg i . I första hand bör, enligt våruppfattning, ett sådant försök göras iStorstockholmsområdet.Den frihet att välja tidpunkt för barnens skolstart somnu föreslås måste kombineras med möjlighet för föräldraroch elever att också välja vilken skola barnen skall gå i.Denna rätt bör avse val av såväl skola inom det offentligaskolsystemet som fristående skola. Med en sådan valfrihetföljer en stimulans för hela skolsystemet.För att denna möjlighet skall bli reell krävs att bidragetkonstrueras så att det följer eleven till den skola denneväljer att gå i och utgå lika för offentliga och friståendeskolor. Vi anser att det bör stå kommunerna fritt att lokalttillämpa ett system med skolpeng. Med stöd av vad ovan anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet medinförande av ordningsbetyg i iStorstockholmskommunerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet med''skolpeng'' i i .
mot · GE02Ub322 · 1991-01-25 00:00:00 — Skolexamen och avkortat läsår Att avsluta läsåret i en avgångsklass på ett meningsfulltoch värdigt sätt har varit ett problem alltsedan real- ochstudentexamina avskaffades. Därtill kommer att arbetet iavgångsklasserna på gymnasiet i realiteten måste avslutasett par veckor före den faktiska avslutningsdagen på grundav betygsättning m.m. Därför blir skolarbetet i många fall endast en ''fråga om att hållaskenet uppe''. Närvaron och ordningen blir inte vad denborde vara.Det finns anledning att dra konsekvenserna av defaktiska förhållandena och avkorta läsåret iavgångsklasserna samt avsluta skolarbetet med någon formav examen.Sune Askaner har i en artikel i 1/1991skissat hur tidsschemat skulle kunna se ut för de sistaskolveckorna för avgångsklasserna: 1. Arbetet avslutas sista vardagen -- gärna mednågon eller några ''examensdagar'', som utformats lokalt.2. Eleverna får lov under de återstående läsdagarna -- iallmänhet ungefär en skolvecka.3. Betygen avhämtas eller skickas ut omkring den 10juni, vilket bör ge lärare och kanslipersonal tillräcklig tid förslutlig betygssättning och betygsutskrivning.4. Ansökan till högskolan kan liksom nu göras den 15juni.Detta synes vara ett bra förslag, som det är angeläget attgenomföra i praktiken. Erforderliga ändringar, sommöjliggör detta, bör därför göras i de förordningar, som ärrelevanta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återinförande av skolexamen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna att avkorta läsåretför avgångsklasserna i och gymnasiet.
mot · GE02Ub323 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom regeringen finns uppenbarligen tankar på att göraämnet idrott till ett frivilligt ämne i gymnasieskolan. Dessatankegångar bör, som motiveras nedan, avvisas.Ur hälso- och sjukvårdssynpunkt är det för såväl denenskilde individen som för samhället i sin helhet viktigt attuppmuntra till fysisk aktivitet. Det är viktigt att i bådegrund- och gymnasieskola intressera, stimulera ochmotivera till motion under och efter utbildningstiden.Redan av detta skäl bör tankegångarna om slopande avobligatoriet på gymnasienivå avvisas.Att göra ämnet idrott frivilligt skulle dessutom leda tillatt de med i grunden liten motivation kommer att avstå trotsatt de egentligen har störst behov, medan de som redan harett intresse kommer att utnyttja möjligheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attidrottsundervisningen på gymnasiet bör vara obligatorisk.
mot · GE02Ub324 · 1991-01-25 00:00:00 — I för Alkohol- ochNarkotikaupplysning redovisade undersökning avkonsumtionsvanorna rörande droger i åk. 9, redovisas såvälpositiva som negativa fakta. Fortsatt nedgång på låg nivå avnarkotikamissbruket är positivt. Årets studie bekräftar denökning, som kunde noteras 1989, av andelen flickor somröker. För flickorna redovisas också en större ökning avkonsumtionen av alkoholhaltiga drycker än för pojkarna iåk. 9.Erfarenheterna från storstäderna är, att man närmar sigmellanölårens problematik. Det gäller t.ex. värnpliktigaoch äldre. Deras konsumtionsvanor har grundlagts itidigare år. Mot ovanstående bakgrund är det oroväckande,att ANT-konsulenterna försvinner och attlänsskolnämnderna avvecklas.Enligt intentioner skall det nya tahänsyn till detta, när den nya instruktionen skrives förskolverket. Ett föreläggande om någon form avobligatoriska ANT-planer bör kunna inskrivas.Vidare är det angeläget att lärarkåren får en löpandefortoch vidareutbildning i detta komplicerade ämne, somständigt tillförs ny problematik och värderingar.Även lärarhögskolornas ämnesplaner bör beaktas i dettasammanhang, eftersom det är av vikt att hela lärarkårenkänner ett ansvar för dessa frågor.I framtiden bör varje kommun kunna redovisa, hur manplanerat för ANT-undervisningen i sin skolplan för läsåret.Vid de årliga kommande revisionerna kan man på dettasätt få synpunkter på positiva och negativa erfarenheter.Som resurser för denna form av planering ochundervisning kan konsulenter,pedagogiska material, folkhögskoloroch folkrörelserna i övrigt nyttjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolans ANT-undervisning samtlärarutbildningen.
mot · GE02Ub327 · 1991-01-25 00:00:00 — I början och mitten av väckte undertecknadevid flera tillfällen motioner angående den vertikala(sammanhållna) skolorganisationen.Vid något tillfälle väcktes motion med samma syfte ävenav socialdemokrater.För att avvärja det motstånd som återfanns framför allthos socialdemokrater och kommunister begärde vi gångefter annan en utvärdering av nämnda skolorganisation föratt på så vis kunna erhålla en dokumentation av påståddapedagogiska fördelar.Full vertikal skolorganisation innebär att de tregrundskolestadierna samt gymnasiestadiet återfinns inomsamma skolorganisation och därmed i allmänhet inomsamma skolbyggnad. Partiell vertikalitet sträcker sig iallmänhet över de tre grundskolestadierna.I jämförelse med en högstadieskola med samma antalelever kan man i ett vertikalt system genom en spridning aveleverna mellan nio eller flera årskurser eliminera vissa avde negativa effekter som vi alltför ofta finner i våra storahögstadieskolor. Den koncentration av elever uruteslutande tre årskurser som kännetecknar dessa medförautomatiskt en koncentration av de speciella problem ochsvårigheter som är typiska just i ''högstadieåldern''. I envertikal skola med den nämnda spridningen av fleraårskurser minskar mängden av vissa årsgruppers särskildaproblem i motsvarande grad, som det totalaantalet elever bibehålls. En större integration av elever iolika åldrar åstadkoms. Den positiva effekten av en sådanåldersintegration är enligt vår åsikt uppenbar.Konfrontation med äldre och yngre kamrater skaparförståelse utanför den egna åldersgruppen och ger samtidigtproportioner åt både egna och andras problem.En vertikal skolorganisation medför ocksåförutsättningar för ett positivt utnyttjande av det s.k.faddersystemet. Därigenom motverkas även mobbningen.Likaså föreligger här en viss reciprocitet -- kanske inom sigosäker fadder erhåller genom sin viktiga fadderuppgift ettstörre självförtroende. Härigenom åstadkoms positivaeffekter för både fadder och fadderbarn när det gäller såvälsociala kontakter som studieresultat.Genom samarbete och umgänge mellan elever i olikaåldrar skapas förutsättningar för positiv kamratfostran.Även ur ren studiesynpunkt kan eleverna dra nytta avvarandras erfarenheter och kunskaper. De lär sig att hjälpavarandra, att samarbeta.De fördelar som vi här har presenterat var det som viönskade dokumenterade.I när ordningssituation och inlärningsklimatet iskolan erbjuder stora problem finner vi all anledning attåter påminna om de fördelar som skolan med full och/ellerpartiell vertikalitet kan erbjuda.Kommunerna borde enligt vår mening erinras ommöjligheten att inrätta vertikala skolor, informeras ommöjliga fördelar och uppmuntras att inrätta sådana. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ge kommunerna informationom och uppmuntran att inrätta vertikala skolor.
mot · GE02Ub328 · 1991-01-25 00:00:00 — Den statliga skoladministrationen förändras. (prel. namn) inrättas.Skolverkets placering är ,skolhandikappinstitutet föreslås placeras i Härnösand.I budgetpropositionen framhålls ''att det är av vitaltintresse för ledningen av institutets verksamhet att denbedrivs så att de handikappades organisationer kan fåinflytande på verksamheten. Lokalisering av institutet fårinte tillåtas inverka negativt i detta avseende''.Skolverkets uppgifter skall huvudsakligen omfatta tvåområden, utveckling och tillsyn av skolverksamheten.Detta innefattar hela skolan, således även elever medhandikapp i skolan. Därför förutsätts en nära samverkanmellan de två myndigheterna.En lokalisering av skolhandikappinstitutet tillHärnösand innebär en rad nackdelar:Kontakternamellan de två myndigheterna försvåras. En geografisknärhet innebär att personliga kontakter underlättas,kostnader för resor uppstår ej.Vid SÖ finns idagtjänstemän med mycket hög kompetens och långvarigerfarenhet av handikappade elevers skolgång. Enförändring av placeringen innebär med all säkerhet att sågott som hela denna kompetens går förlorad. Det rör sig härom ett avgränsat antal personer, vars kunskap, intresse ochengagemang måste tas tillvara såväl på som pådet nya institutet.Kontaktnätet när det gällerhandikappade elever finns till övervägande del i Stockholm.Handikapporganisationerna, lärarutbildningen, (special),UHÄ, och departementen.En lokalisering till innebär ett försvårande avkontakterna. Kostnaderna för kontakt medskolhandikappinstitutet blir höga, särskilt för deorganisationer som har behov av nära kontakt medmyndigheten, dvs organisationerna för döva ochhörselskadade. blir juförvaltningsmyndighet för specialskolorna för döva ochgravt hörselskadade.En placering i skullealltså inverka klart negativt på handikapporganisationernasinflytande på verksamheten. Det är beklagligt om det görsregionalpolitik av handikappfrågorna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelen med att placeraskolhandikappinstitutet i i stället för iHärnösand.