mot · GE02Kr522 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningIdrottsrörelsen, vår största folkrörelse, växer ochengagerar allt fler i en bred och landsomfattandeverksamhet. Sex av tio ungdomar är med i enidrottsförening. Inom idrotten ges utövare i alla åldrartillfälle till en meningsfull fritid, som aktiva eller ledare.Där ges tillfälle för alla att utöva sin idrott/ sport på den nivåsom passar, som motionär eller elitutövare. Enligtpresenterade utredningar växer ungdomens, men även deäldres, engagemang inom idrotten snabbt. Tillväxten ärdock mest markant bland flickor i åldern 7 -- . Trots detstora utbudet av aktiviteter som konkurrerar omungdomarnas fritid söker sig allt fler till idrottsföreningarnaför att få kamratskap och tillfälle till en meningsfylld fritid.Idrottsrörelsen beräknas engagera 500 000 ideellt arbetande ledare som lägger ner ca 135miljoner arbetstimmar på att i över 20 000 föreningar organisera uppemot 7 miljoner aktivitetervarje år. I genomsnitt blir det fler än 19 000 aktiviteter året runt.Om en ekonomisk värdering av ledarnas arbete skullegöras och ersättningen skulle vara densamma som enfritidsledares timlön kan värdet uppskattas till 10 miljarderkronor inkl sociala avgifter.Ideellt arbete i föreningslivetSom vi inledningsvis har påvisat är de ideellt arbetandeledarna en omistlig tillgång för föreningslivet och samhället.Samhällets uppskattning av detta arbete tar sig inte alltidsynbarligt uttryck i form av bättre möjligheter att bedrivaideellt arbete. Alla som arbetar ideellt vet att det nästanalltid är förknippat med personliga ekonomiskauppoffringar. Enligt mening bör samhället stödjaoch uppmuntra ideella insatser i föreningslivet. Denbeslutade omläggningen av skattepolitiken innebär ökdeadministrativa arbetsuppgifter som framförallt kommer attdrabba ledare i mindre föreningar. Detta får till följd attmindre tid kan disponeras för viktiga ledaruppgifter.Centern föreslår därför i denna motion att riksdagenbeslutar om sådana åtgärder som har till syfte att minska detadministrativa arbetet.Bidrag till lokal ungdomsverksamhetDet finns stor enighet om att barn- ochungdomsorganisationerna spelar en stor och betydande rollför att uppnå de av uttalade ungdomspolitiskamålen att utveckla demokratin, stimulerasamhällsengagemang, skapa samhällsmiljöer, ökajämlikheten och skapa samhörighet. Idrottsrörelsen spelarhär en stor och avgörande roll för ungdomarnasengagemang och av stödet till lokalungdomsverksamhet tas i anspråk av idrottsföreningar. Denhöjning av stödet som föreslås är enligt propositionen enkompensation för de ökade kostnader som drabbat idrottenoch andra ideella ungdomsorganisationer. Av en ram på 100milj. till ökat aktivitetsstöd beräknas idrotten få 65 milj.kr. Detta tillskott medför att det lokala aktivitetsstödet kanöka per sammankomst. Redan tidigarefinns det eftersläpningar i värdesäkringen av det lokalaaktivitetsstödet som påpekade i förra årets motion.Mot denna bakgrund föreslår att anslaget under E1. ökas med 41,4 milj. kr. vilket medger att det lokalaaktivitetsstödet kan ökas från nuvarande 17 till ca 35kronor, inklusive regeringens förslag tillkostnadskompensation.Folkrörelserna och nya skattereglerGenom nu genomförda beslut om skattepolitiken för1991 kommer de ideella folkrörelserna att drabbas avmycket stora kostnadshöjningar för sin verksamhet.Kostnadshöjningarna är betydande och för att underlättaför folkrörelserna att kunna fortsätta med en bred och församhället mycket viktig verksamhet föreslår centernföljande förändringar av nu gällande regler:Lagen omallmän försäkring (1962:381) och lagen om socialavgifter(1981:691) ändras så att socialavgifter vid ersättning isamband med idrottslig och därmed jämförlig verksamhetinte uttas på ersättningar som ej överstiger 1 basbelopp.Skattefrihet och frihet från uppgiftsskyldighet föridrottspriser som inte överstiger 1 000 kr.Riksdagsbeslutet om införandet av höjd moms pårestuarangoch hotelltjänster rivs upp och skattenivånåterföras till tidigare nivå.Riksdagsbeslutet om införandeav moms på kollektiva persontransporter upphävs.Utöver dessa åtgärder vill vi erinra om denlotteriutredning som bl.a. efter initiativ under tvåår nu har beslutats av . Denna utredning skallenligt vår mening arbeta skyndsamt så att konkreta förslagför att förbättra folkrörelsernas finansieringsmöjlighetergenom spel och lotterier kan föreläggas för beslutsenast innevarande år.Centern föreslår ånyo att det anordnas fyra extraTrisslotteriomgångar vars nettobehållningtillfaller folkrörelserna. Enligt de beräkningar somkulturutskottet redovisade i betänkandet 1990/91:KrU8 gervarje sådan omgång 42 milj. kr. i nettobehållning.Folkrörelserna skulle därigenom tillföras ca 168 milj. kr.Statens anslag till riksidrottsförbundCentern föreslår att beviljasett anslag av 457,4 milj. kr. till verksamheten 1991/92. Vårtförslag innebär en anslagsförstärkning med 56,4 milj. kr.utöver vad regeringen har föreslagit. Av anslaget avses 41,4milj. användas till höjningen av det lokalaaktivitetsstödet. Resterande anslagsförstärkning ger bättremöjligheter till satsningar på funktionärsutbildning ochutveckling, ökad satsning på ,samt för jämställdhetsarbete inom idrotten.Centern ansluter sig till de av riksidrottsförbundetgjorda prioriteringarna som fastställts i program.RidsportenDe tre organisationerna inom ridsporten som erhållerbidrag genom som utanförståendeorganisationer har samtliga en stor och omfattandeungdoms- och utbildningsverksamhet som enligt centernsmening bör komma i åtnjutande av större ekonomisktbidrag. Huvuddelen av de aktiva utövarna är unga flickorsom oftast inte har tillgång till annan fritidssysselsättning.Ridfrämjandet som är den största organisationen haridag 170 000 medlemmar varav 120 000 är . Ridfrämjandet ansvarar för den bredaoch övergripande ridverksamheten på alla ridskolor ochridklubbar i landet. Ridfrämjandet svarar även förutbildningen av instruktörer, ungdomsledare ochklubbfunktionärer. Främjandets handikappanpassningfortsätter och intensifieras med en verksamhet somomfattar ca 3 000 handikappade ryttare. Genom ridfrämjandetfördelas även medel till lokala ridklubbar för byggande avmindre anläggningar.HandikappidrottIdrott kan bedrivas på många olika nivåer. Den kangenom sin mångfald anpassas till den enskilde individensönskemål och förutsättningar. För handikappademänniskor utgör idrotten en fantastisk möjlighet till intebara fysisk utan också psykisk rehabilitering. Sjukvårdennår med sina rehabiliterings- och hjälpmedelsprogram framtill det läge där bästa tänkbara fysiska förutsättningarföreligger för den enskilde handikappade att fungera isamhället inom de individuella möjligheternas ram.Erfarenheterna visar dock att enbart den fysiskaåteranpassningen inte är tillräcklig för den rehabiliteringsom krävs för ett aktivt liv. Det har visat sig att idrottsligverksamhet i en krets av människor med liknande ellersvårare handikapp än man själv har mycket snabbt skaparvilja att försöka förbättra sin situation, självrespekt,självförtroende och aptit på ett utåtriktat liv. Effekterna församhället är lägre vårdkostnader och inte sällan också lägrebidragskostnader eftersom en aktiv person också försökerfinna en plats på arbetsmarknaden.Handikappidrotten är en erkänd och respekteraddel av den svenska idrottsrörelsen. Genom sina insatser harhandikappidrotten bidragit till att attitydernatill de handikappade i allmänhet förbättrats, inte minstgenom att vissa former av handikapp har avdramatiserats.Fortfarande återstår det dock, enligt mening,mycket att göra innan målet, en total integrering av dehandikappade i samhället och i den ordinarie idrotten, äruppnått. Ett viktigt steg på vägen mot en sådan integreringinom idrotten är att utnyttja de möjligheter som finns attlåta handikappade och andra ungdomar tävla mot varandrai de grenar där handikappet i sig inte utgör något hinder.Enligt mening måste det vara tekniskt möjligt förhandikappade att delta i idrottens utbud och att detta inteskall kosta mer än för icke handikappade. Hjälpmedel förfritid och idrott skall subventioneras så att kostnaderna kanjämföras med de som gäller för motsvarande aktiviteter föricke handikappade. Rätten till färdtjänst/riksfärdtjänst börutökas när det gäller deltagande i idrottsaktiviteter främstför synskadade, rörelsehindrade och utvecklingsstörda.Jämställd idrottDet inom idrottsrörelsen pågående medvetnajämställdhetsarbetet förtjänar all uppmärksamhet frånsamhällets sida. Specialförbundens verksamhet inom dettaområde bör därför ges ökat stöd inom den anslagsökningsom föreslår. Den höjning av ambitionsnivån sommarkerades av att en jämställdhetsplan för 90-talet ladesfram vid välkomnasav . syfte medhandlingsplanen är att klargöra målen för idrottensjämställdhetsarbete och med vilka medel dessa skalluppnås. Handlingsplanen sträcker sig . Därefter skall en utvärdering göras, vars resultat fårligga till grund för det nya 1995.För att bättre kunna följa utvecklingen på detta områdeförordar vi att en årlig avstämning görs och redovisas på detsätt som finner lämpligt.Idrott över hela landetI en motion till /89 föreslog attregeringen skulle få i uppdrag att tillsammans medRiksidrottsförbundet för ettsärskilt stöd till resor som skulle utjämna kostnaderna förföreningarna oavsett var i landet tävlingar anordnas. I förraårets budgetproposition anförde statsrådet att det börankomma på Riksidrottsstyrelsen att tillse attspecialförbunden genom olika åtgärder skall medverka tillatt skapa förutsättningar för idrott på lika villkor över helalandet. I årets budgetproposition utgår statsrådet från attriksidrottsstyrelsen ser till att denna viktiga fråga nu får enacceptabel lösning. förutsätter att regeringen ikommande anslagstilldelning är beredd att tillskjutaerforderliga medel så att reella möjligheter föreligger för enkostnadsutjämning framförallt när det gäller föreningarnasresekostnader.Aktiva idrottares möjligheter till studierEnligt mening är det angeläget att underlättaför aktiva idrottsutövare att bedriva studier på gymnasie-och högskolenivå. Goda studiemöjligheter bör finnas isamtliga skolor och inte endast vid s.k. idrottsgymnasier ochvissa högskolor. Genom att underlätta studierna påidrottsutövarnas hemorter kan fler skaffa sig utbildningparallellt med aktiv idrottsutövning. En mer omfattandeplan för utbyggnad av möjligheterna för aktivaidrottsutövare att studera på hemorten bör enligt centernsmening presenteras av regeringen i samband med denkommande gymnasiereformen.Idrottsämnet i skolanVår kropp är skapad för fysisk aktivitet. gör vårtlevnadssätt att vi inte behöver använda våra fysiska resurseri den utsträckning som tidigare generationer tvingades göra.Vår livsföring har förändrats genom mekanisering ochdatorisering och vår fritid upptas till stor del av bilåkandeoch TV-tittande. De ungdomar som inte idrottar missarmöjligheten att bygga upp sin kropp inför framtidensarbetsliv odh fritid. De har mycket små möjligheter attkompensera detta i efterhand. Den stora ökningen av ungaarbetsskadade -- oftast kvinnor -- är ett tecken på detta.Idrottsämnet skall svara för en del av elevernas fysiskaträning men också bidra till att fördjupa de teoretiskakunskaperna om kroppens anatomi och fysiologi. Därför äridrottsämnets omfattning och utformning av centralbetydelse. Det måste stimulera till fortsatt kroppsrörelse påfritid och större hänsyn måste tas till ergonomi och hälsa ochdet egna ansvaret för sin kropp.Enligt vår uppfattning är det absolut nödvändigt attidrottsämnet är obligatoriskt i gymnasieskolan. Risken ärannars uppenbar att de som bäst behöver det -- de som intedeltar i annan idrottsutövning och de som går vidare tilltunga och monotona jobb -- blir de som väljer bort idrotten.Eftersom dessa arbeten till största delen innehas av kvinnoroch eftersom flickor dessutom får mindre stimulans tillidrottande vore ett frivilligt idrottsämne i högstagrad negativt ur jämställdhetssynpunkt.Samtidigt vet vi att sjukvårdskostnaderna stigerdramatiskt och att de till en stor del är betingade avbelastnings- och förslitningsskador som ledertill långtidssjukskrivningar och i värsta fallförtidspensionering. Idrottsämnet i gymnasieskolan är enviktig del i ett förebyggande hälsoarbete och bör såledesvara obligatoriskt även i fortsättningen.Åtgärder mot dopingEn fortsatt intensifierad kamp mot doping är en av deviktigaste verksamheterna inom idrotten, såväl den svenskasom internationella. yrkar därför på att det avRiksidrottsförbundet på 15,6 milj. kr.bifalls under E 2. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar höja det lokala aktivitetsstödetfrån 17 till ,2. att till E 1 Stöd till idrott anvisar . utöver vad regeringen föreslagit eller således ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ridsportens behov av ökatekonomiskt stöd,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de handikappades möjlighetertill ökat deltagande i idrottsaktiviteter,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd till jämställd idrott,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilt stöd för resekostnader isamband med idrottstävlingar,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om aktiva idrottares möjlighet tillstudier,1][att hos regeringen begär förslag till ökademöjligheter för aktiva idrottsutövare att studera vidsamtliga gymnasieskolor,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsämnet i skolan,1]7. att under anslaget E2. för stöd till idrottens forskning och utveckling m.m.