mot · GE02Kr305 · 1991-01-25 00:00:00 — genomfördes en länsmuseireformsom syftade till att bygga upp starka länsmuseer med ettuttalat regionalt ansvar för kulturminnesvård ochmuseiverksamhet. Särskilda statsbidrag i form avgrundbelopp skulle utgå till verksamheten. Statens ökadeinsatser skulle kompletteras av ökade ekonomiska insatserfrån landsting och värdkommun.1988 redovisades en sammanställning överlänsmuseernas verksamhetsnivå och resursbehov.Utredningen hade utförts av länsmuseernas samarbetsrådpå uppdrag av . Undersökningen visade påstora brister i länsmuseernas resurser. ''Många museer haren mycket sned resursfördelning med en eller tvådominerande verksamhetsgrenar och de övriga kraftigtunderförsörjda. Endast ett länsmuseum kan anses haresurser för samtliga verksamhetsgrenar och även dettamuseum redovisar i sina kommentarer ekonomiskaproblem när det gäller att nå den avseddaverksamhetsnivån.'' Den expansion som förekommit har ihög grad byggt på värdkommunens och ökadeanslag.I regeringens budgetproposition 1989 utlovades att detstatliga kulturstödet skulle förstärkas med 300 milj. kr.under perioden 1989/90--1991/92.En utredning tillsattes för att ge förslag om kulturstödetsinriktning och former. När det gäller länsmuseerna skrevs irapporten bl.a.:Länsmuseerna har en särställning i förhållande till andralänsinstitutioner genom den centrala roll de spelar inomkulturmiljövårdens organisation. Det som länsmuseernauträttar genom dokumentation, data- ochföremålsinsamling, information och opinionsbildning är deensamma om. Det finns ingen annan instans i länet som kankomplettera ett svagt eller försumligt länsmuseum. Denkunskap som finns inom länsmuseerna spelar därför enmycket viktig roll för ambitionsnivån och kvaliteten iregionens kulturmiljövård. Såväl länsstyrelserna somkommunerna måste repliera på länsmuseernas sakkunskapi behandlingen av kulturmiljöärenden.Verksamheten på ett länsmuseum är mycket mångsidig.På senare år har så gott som överallt skett en moderniseringoch vitalisering. Ett antal museer har kommit med viktiganytillskott i museiverksamheten och har blivit livligtuppmärksammade för detta. I ett översiktligt perspektiv ärbilden av länsmuseerna positiv, men detta betyder inte attdet saknas problem och brister. Flera museer har alltförsvaga resurser och nästan vartenda museum har någotansvarsområde som är eftersatt.Med hänsyn till vad som sagts om länsmuseernascentrala roll i kulturmiljövården finns det anledning attförorda en allmän förstärkning av länsmuseistödet. Dengenomsnittliga nivån på statsbidragsstödda årsverken börhöjas med 10.För /91 fick länsmuseerna enförstärkning med nya grundbelopp.I sin långtidsplanering har länsmuseerna räknat medytterligare resursförstärkningar till t.ex. nya verksamheteroch nödvändig komplettering av basfunktionerna. Förlänen viktiga projekt har startats i samarbete med andraintressenter. I kan nämnas samverkanmellan och samtprojekten och Linlandet ,där en treårig försöksverksamhet börjar lida mot sitt slut.Linlandet och Järnriket är enviktig del av den spirande kulturturismen, som är ettresultat av arbetet i ''Hela ska leva''-kampanjen somlever vidare och engagerar ett stort antal enskilda ochgrupper. Det finns starka skäl för att permanenta de bådasenare projekten, men möjligheterna anses nu obefintliga.I en rad olika sammanhang har man framhållit kulturensroll som regional utvecklingsfaktor. Rapporten ''Kultur ihela landet'' behandlar detta ingående och understrykerkulturinstitutionernas/länsmuseernas stora roll i dettasammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsmuseerna och kulturens rollsom regional utvecklingsfaktor.