mot · GE02A428 · 1991-01-25 00:00:00 — Det arbetet går ut på att genomsamverkan skapa en slagkraftig forskningsorganisation i trelän, där de olika högskolorna kompletterar varandra ochskapar ett nytt inslag i universitetsvärlden, ettnätverksuniversitet med intensivt samarbete mednärregionen och ett hanterligt studerandeantal.Enligt vår uppfattning kan flera av de krav som ställts påden högre utbildningen uppnås t ex genom atten utbyggdforskningskapacitet vid de tre högskolorna gerregionalpolitiska effekter -- bevis på detta är iUmeåen utbyggnad tryggar kvaliteten påhögskoleutbildningen i de tre länenen utbyggnad gerrättvisa åt studenterna vid de tre högskolorna, dvslikvärdiga möjligheter till forskarutbildning som vidnuvarande universiteten utbyggnad vitaliserarforskningen i Sverigeen utbyggnad underlättarrekrytering av kompetent personal till näringsliv,myndigheter och organisationer i regionen.Sammanfattningsvis kan vi konstatera att de trehögskolorna saknar de basresurser som krävs för attkunna bygga upp en god forskarmiljö. För detta fordras bla forskarutbildning och egna professurer. Eftersom detsaknas permanenta resurser är det en omöjlighet att arbetalångsiktigt vilket behövs för en god och medvetenkompetensuppbyggnad.Enligt beräkningar av ovannämnda utredning vidhögskolorna kan ett nätverksuniversitet bildas med ettresurstillskott på 40--. till helastatsbudgeten som omfattar ca är dettaett hanterbart belopp.D: Utlokalisering av statlig verksamhetRiksdagen har vid åtskilliga tillfällen betonat vikten avatt den statliga verksamheten decentraliseras. Enligt desenaste årens regionalpolitiska beslut skall varjenytillkommande verksamhet prövas urlokaliseringssynpunkt.Vid dessa beslutstillfällen har också uttalat sigför vissa områden i landet som i första hand bör komma ifråga vid lokalisering av statlig verksamhet. Till dessaprioriterade områden hör sydöstra dessa principuttalanden har inte riksdag ochregering annat än med några få undantag visat sig viljalokalisera statlig verksamhet till sydöstra i respektive län, liksom lokalisering avTeleskolan till och och kustbevakningenscentrala myndighet till , är exempel på sådanagoda undantag.Flera andra lokaliseringar har prövats, men de harsamtliga gått förbi. Så är fallet medexempelvis lokalisering, den centralamyndigheten för , överstyrelsen förcivil beredskap, kemikalieinspektionen och katalogenhetenvid , och delar av naturvårdsverket.Centern har länge krävt att koncentrationen tillföreträdesvis de tre storstadsområdena måste brytas. Densocialdemokratiska politiken har inneburit en allt starkarecentralisering av befolkningen liksom bebyggelse ochnäringsliv. Skillnaderna i levnadsförhållanden mellan olikadelar av landet har därmed ökat. Även den offentligasektorn har koncentrerats. Denna utveckling har klartmissgynnat sydöstra utlokalisering av statlig verksamhet är nödvändig föratt få en jämnare spridning av statlig verksamhet överlandet.I dag är de statliga arbetstillfällena mycket ojämntfördelade över landet. De statliga investeringarna ärextremt låga i sydöstra . Så har t ex län nästÄlvsborgs län minst antal statliga arbetstillfällen -- mätt perinvånare -- av alla län i landet. län har ca 7 500statligt anställda. Hade läns andel legat påriksgenomsnittet skulle det funnits ytterligare 5 000 statligtanställda i län.Antalet anställda vid statliga myndigheter ochaffärsdrivande verk år 1987LänAnställdaAnställdaTotaltStatligt vid statlvid statlstatligtanställda/myndigheteraffärsverkanställda1 000 invRiket264 008171 576435 58451,87Stockholm70 27745 901116 17872,62Blekinge5 1801 5876 76745,14Kalmar4 2333 2437 47631,49Kronoberg4 0492 4616 51037,42Statlig verksamhet -- injektion och komplementEn utlokalisering av statlig verksamhet till sydöstraSverige skulle innebära en kraftfull injektion till länen. Destatliga arbetstillfällena gör den lokala arbetsmarknadenmer differentierad och därmed stabilare. Den statligaverksamheten skulle också utgöra ett viktigt komplementvid rekrytering av arbetskraft till befintliga näringslivs- ochsysselsättningssektorer.Regionens fördelarDet är mycket som i övrigt talar för en utlokalisering avstatlig verksamhet till sydöstra tillEuropa i en allt mer internationaliserad världutmärktaflygförbindelser från fem flygplatser i regionenengynnsam och fördelaktig bostadsmarknadnärhet tillnatur, hav, sjöar och skogarnärhet mellan arbete, bostadoch service.En utlokalisering av statlig verksamhet till sydöstraSverige är nödvändig. Alla landets skattebetalare bidrarefter bärkraft till den statliga verksamhetens finansiering.Storstadskoncentrationen måste brytas ty den innebär svårakonsekvenser för miljön, stora investeringar i infrastruktur,köproblem och långa avstånd mellan bostad, arbete ochservice.E: Förstärkning av jord- och skogsbrukets rollJord- och skogsbruk i sydöstra är av avgörandebetydelse för denna landsdels ekonomiska förutsättningar,sysselsättning och landsbygdsmiljö.Direkt inom jord- och skogsbruket är på fastigheternacirka 20 000 personer engagerade, heltid eller deltid. Iområdet finns cirka 30 000 jord- och skogsbruksfastigheter,varav flera brukas tillsammans. Brukarna gör, vid sidan omden traditionella produktionen av jord- ochskogsprodukter, en ovärderlig insats för att bevara ochutveckla landsbygdsmiljön till fromma för både tätorts- ochlandsbygdsbefolkning.I likhet med vad som gäller i många andra landsdelar stårfrämst jordbruket inför stora förändringar. Jord- ochskogsbruk är en stor resurs som måste utnyttjas förproduktion av energi- och industriråvara. Genom denuppgörelse som träffats mellan , folkpartietliberalerna och socialdemokraterna om den framtidaenergipolitiken får sydöstra landsbygd godaförutsättningar att utvecklas.Bioenergin är en nyckel till den framtidaenergianvändningen i . Den är förnybar ochmiljövänlig. I sydöstra är framförallt en ökadanvändning av skogsbränsle intressant. ''vedbod'' kan nu utnyttjas fullt ut.Nya grödor som med ny teknik används för nya ändamålkan bli av stor betydelse för jordbruket och förindustrisamhällets försörjning med råvaror. En övergång tillsådan jordbruksproduktion måste dock innebära att maninledningsvis satsar på kända, nu odlade grödor som medkänd och tillgänglig teknik kan utnyttjas för nya ändamål.Som exempel på ett intressant alternativ för användningav åkermarken är där olika former av energi- ochfibergrödor används för framställning av biogas.Sockerbetsodlingen och Sockerbruket i måstebevaras under en lång övergångstid.Energiuppgörelsen har vidare medverkat till attbönderna på slättbygden kan få avsättning för en del avspannmålen genom satsningen på etanolframställning.Djurhållningen i skogs- och mellanbygderna kommerdärför inte att utsättas för den stora konkurrens frånslättbygden som annars blivit fallet.Förutsättningar, dels för ett bättre utnyttjande avskogen, dels för användning av den som förnärvarande inte behövs för livsmedelsproduktion, har gettsi den energipolitiska uppgörelsen. krävs initiativkraft avandra aktörer som kommuner och övriga intressenter.Genom att t ex bilda energibolag kan kommunerna bidra trygg avsättning av energi från jord- och skogsbruket. Enkraftfull satsning kan ge åtskilliga hundratals jobb isydostregionen.I regionen sydöstra finns förhållandevis mångalantbrukare som bedriver mjölk- och köttproduktion. Detär viktigt att de kan fortsätta som vårdare av det öppnalandskapet men minst lika viktigt ur beredskapssynpunkt.Sveriges beredskapslager av livsmedel har för varje årminskat. Enligt vår uppfattning är detta mycket allvarligt.Statsmakten måste beakta livsmedelsberedskapen på ettbetydligt aktivare sätt än vad som sker.Det stora orosmolnet över jordbruket är det uttalandesom jordbruksministern gjort i budgetpropositionen:''Regeringen förbereder en sänkning av gränsskyddet ochkommer i ljuset av GATT-förhandlingarna attpresentera förslag om detta''. Vi vill med skärpa protesteramot ett sådant agerande. kan inte gå före andraländer i sänkningen av gränsskyddet!Sydöstra landsbygd karaktäriseras avsmåskalighet. Kompletterande sysselsättningar och annansmåföretagsverksamhet, bl a inom tjänstesektorn torde,rätt använd, ha framtiden för sig. De centralaregionalpolitiska målen måste enligt vår mening vara tar tillvara de naturresurser som vi angivit ovan. Dettafordrar också att skogs- och mellanbygderna, dit sydöstraSverige räknas, erhåller en samhällsservice likvärdig densom erbjuds tätorterna. Det är nu dags att gerregeringen till känna att de resurser som finns i sydöstraSverige utnyttjas på ett för samhället ekonomiskt riktigtsätt. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av framtidssatsningar ialla delar av landet,[att hemställer hos regeringen om förslag tillavveckling av löntagarfonderna,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återföring avlöntagarfondsmedel till regionen och för satsning i sydöstraSverige,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regionalpolitiskamedel för ett vidgat sydostsamarbete med ochBaltikum,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbyggnad avflygförbindelser från sydöstra till ,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till Hultsfredsflygplats,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av upprustningsanslagtill järnvägar i sydöstra ,2][att hos regeringen anhåller om förslag tillförbättring och utveckling av sjöfarten mellan sydöstraSverige och övriga ,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbyggnad avtelekommunikationerna i sydöstra ,2][att hos regeringen begär förslag om inrättandeav ett sydostuniversitet gemensamt för högskolorna iVäxjö, och /,3]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att nyastatliga arbetstillfällen lokaliseras till sydöstra ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de speciella förutsättningar somjord- och skogsbruket i sydöstra har inomdjurhållning och på energiområdet,4][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en aktivarelivsmedelsberedskap,4][att som sin mening ger regeringen till kännaatt tidigare riksdagsbeslut om att gränsskyddet inte skallavvecklas snabbare i än i omvärlden skall liggafast.4]