ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T332 · 1991-01-25 00:00:00 — Gångbro vid fjällägenhet i De människor som bor i de så kallade fjällägenheternanorr om längs på svensk sidasaknar helt fasta vägförbindelser på den svenska sidan. Urflera synpunkter -- inte minst försvarspolitiska -- är detviktigt att värna om denna permanenta bosättning inomdetta område. Praktiska insatser har också gjorts frånsamhällets sida för att förbättra boendet, förbindelsernaoch den utkomst som t.ex. turism kan ge berörd befolkning.Gångbroar har byggts över älven till den finska sidan vidKummavopio och Keinovuopio.Enligt vårt förmenande bör nu tiden vara inne för enliknande gångbro vid en av de återstående fjällägenheternavid Saarikoski. Detta skulle bidra till att även denfjällägenheten hade möjlighet att överleva, eftersomtillgänglighetsökningen bidrar till bland annat ökad turism.En broförbindelse skulle också underlätta för de boende,speciellt under förfallstid och senhösten.Vägverket bör ges i uppdrag att göra en utredning om enfast gångbroförbindelse till nämnd fjällägenhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gångbro vid fjällägenhet iSaarikoski.
mot · GE02T333 · 1991-01-25 00:00:00 — Bergslagsdiagonalen är en tänkt ny stamväg mellanNorrlandskusten och . Den skall gå frånE4:an söder om till /för att sedanfortsätta via nuvarande till Örebro.Den viktigaste förutsättningen för Bergslagsdiagonalenär att en ny väg med hög standard byggs mellan E4 ochFalun. Det är naturligtvis därför denna del av vägprojektetär mest ifrågasatt och tveksam. Det finns trehuvudalternativ till vägdragning, bitvis genom ren natur ochkulturmark, bitvis i form av upprustade länsvägar.Kostnaden för att bygga denna felande länk liggernågonstans mellan 155 milj.kr och 520 milj.kr, beroende påval av alternativ och vägstandard. Pengar som intefinns avsatta i någon budget.Det råder en stor konkurrens om väganslagensfördelning. Många angelägna projekt får stå åt sidan pågrund av storsatsningar på koncentrationsområden.Bergslagsdiagonalen är ett sådant projekt som kommer attinnebära ytterligare koncentration.Planerna på Bergslagsdiagonalen bör läggasned. Det är ett utslag av koncentrationstänkande som intehar med regional balans att göra. Dessutom är denna typav ''stråk'' mycket miljöförstörande, vilket i sig självt bordeföranleda att projektet skrinläggs.Risken är att denna typ av ''visioner'' snedvrider ett heltläns eller en regions framtidssatsningar. I krävs enallsidig satsning på kommunikationer. Därför behövs ävensatsningar på andra tvärtransportvägar eller nord-sydgående vägstråk än Bergslagsdiagonalen, inte minst väg68. Därför bör uttala att några ekonomiskaresurser till Bergslagsdiagonalen inte kan komma ifrågafrån statsmakternas sida. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att några statliga resurser tillBergslagsdiagonalen inte kan komma i fråga.
mot · GE02T334 · 1991-01-25 00:00:00 — En ny regionindelning för föreslås i en rapporttill regeringen.Organisationsförändringen föreslås bli mycketomfattande. Landet delas in i sex myndighetsregioner.Under de sex regionerna kommer 75 distriktskontor attlyda.Kalmar län föreslås komma att tillhöra den sydöstraregionen med som plats för regionkontoret. Avde 65 tjänster som finns i skulle en del kommaatt försvinna, medan, vad beträffar de övriga, skulleomplaceringar ske.Vi anser att den kompetens som finns vidvägförvaltningarna i resp län ska finnas kvar där.Vägfrågorna är mycket viktiga för länen och spelar en storroll i den årliga länsplaneringen.Länsstyrelserna har genom beslut om samordnadlänsförvaltning fått en mera samlad organisation äntidigare. Vi anser det därför helt felaktigt att ta bort en såviktig funktion som från länen.Mellannivåer diskuteras numera inte i modernorganisationsteori. Vi anser att den föreslagnaregionsindelningen blir en mellannivå, där länens naturligaroll som ansvariga för länens utveckling går förlorad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att vägverketsnuvarande organisation bibehålls.
mot · GE02T335 · 1991-01-25 00:00:00 — har till regeringenöverlämnat verkets förslag till organisation av Vägverket.Däri föreslås bl.a. inrättandet av sexvägmyndighetsregioner. Detta förslag tillorganisationsstruktur kräver före beslutytterligare överväganden. På ärendets nuvarandeståndpunkt kan dock redan nu två ställningstaganden göras.1. Inget län får delas vid inrättandet avvägmyndighetsregioner. styrelses majoritetföreslår att skall delas mellan två regioner,varvid länets tre södra kommuner tillförs den södraregionen och de tre norra kommunerna tillförs den västraregionen. Detta förslag måste å det bestämdaste avvisas.En delning av länet i väghänseende mellan två regionerskulle leda till ökad byråkrati och ökadesamarbetssvårigheter och därmed motverka deneffektivisering, som är ett av huvudsyftena med Vägverketsorganisationsförändring.2. och bör ges en gemensamplanerings- och finansieringsprocess. I ett kärvtekonomiskt läge är det än viktigare att tillgängliga resurseranvänds på effektivast möjliga sätt och att resursernafördelas mellan vägar och järnvägar med hänsynstagandetill såväl transportbehov som miljökrav. Logiskt leder dettatill att och ges en gemensamplanerings- och finansieringsprocess. På länsnivå finnsredan en sådan samplanering av länsvägar ochlänsjärnvägar.I t.ex. löper länets storakommunikationsstråk -- och -- genomlänet från söder till norr. Båda är föremål för om- ochutbyggnad. Det är självklart att såväl planering ochfinansiering skulle underlättas vid en gemensam process.En sammanslagning av de båda verken bör därförövervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts med anledning av förslag tillförändrad organisation av .
mot · GE02T337 · 1991-01-25 00:00:00 — Totalt omfattar det allmänna vägnätet på ca 150mil. Europavägar och riksvägar saknas helt medan primäralänsvägar svarar för . Fram till mitten av 1980-taletutgjorde grusvägar en, jämfört med landet i övrigt, storandel av totala vägnätet. 1988 var dock av vägnätetbelagt. Grusvägar utgör ändå ett särskilt problem påGotland genom att gruset består av kalksten. Detta görvägarna särskilt dammiga och hårdhyvlade.Turisttillströmningen innebär mycketstora trafikökningar som i sin tur ökar underhållsbehovet.Underhållet påverkas också av den förhållandevis långabarmarkstiden. Problemen accentueras av att de grustäktersom finns ofta är små och grunda och att känslig natur ochfornminnen försvårar exploatering.Den stora andelen glesbygdsboende, de många ochtunga transporter som jord- och skogsbruk samtskolskjutsar för med sig kräver ett vittförgrenat vägnät medstor bärighet året runt. Trots att jordbruket som näring stårinför stora förändringar måste människor även framdelesges förutsättningar att kunna bo och verka på landsbygden.De senaste årens knappa tilldelning avväginvesteringsmedel har medfört en allvarlig försämring avlänets vägstandard. bör därför få i uppdrag attplanera och genomföra förstärkning och beläggning avsamtliga statliga grusvägar på . Detta innebär attGotland skulle få samma standard på vägnätet som Ölandredan har . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att får iuppdrag att planera och genomföra förstärkning ochbeläggning av det gotländska vägnätet.
mot · GE02T338 · 1991-01-25 00:00:00 — Bättre vägar i västra och Behovet av en upprustning av regionens vägnät är stort.Det handlar bl.a. om att förstärka vägarna så att de får enkapacitet motsvarande de krav som ställs för att industrinoch turismen skall kunna vidareutvecklas. Godakommunikationer är en förutsättning för fortsatt positivutveckling av regionens näringsliv. För huvudparten avregionen finns inga andra transportmedel änvägtransporter.Det har varit en stor eftersläpningnär det gäller nödvändiga investeringar i vägnätet. Det ärdärför välmotiverat att regionen får en större andel av denökade ram som kan komma att besluta om.Den offensiva satsning på vägarna som folkpartietliberalerna förespråkar skulle komma dessa regioner tillgagn.Det är viktigt att iståndsätta och vidmakthållabeläggningarna, men också att fortsätta beläggavältrafikerade grusvägar.Äldre svaga broar behöver förstärkas och byggas om.Folkpartiet liberalerna förespråkar en investeringsrampå för vägväsendet under 1990-talet.En satsning av den storleksordningen är helt nödvändig föratt råda bot på bristerna i den svenska vägstandarden. Framtill översteg investeringarna i vägar deårliga avskrivningarna. Då bröts dock denna trend. Från1983 till 1989 minskade vägkapitalets värde med 6,5miljarder kronor -- en minskning med ca 7 procent.Försämringen har drabbat såväl tättrafikerade landsvägarsom glesbygdsvägarna.Enligt vår mening är offensiva satsningar i infrastrukturett gott exempel på den strävan till mobilisering av lokalaresurser, som vi länge efterlyst i regionalpolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av upprustning avvägnätet i västra och .
mot · GE02T339 · 1991-01-25 00:00:00 — är viktigaste flygplats medomfattande flygverksamhet inte minst på charterområdet.Det är därför av stor betydelse att flygplatsen på ettbekvämt sätt kan nås från hela sitt upptagningsområde.Vägarna till är av hög klass från ochBorås. Anslutningsvägarna från E 3 och därmed från ettavsevärt upptagningsområde i och norraÄlvsborgs län är bristfälliga. Det är en angelägen uppgift attåstadkomma en kort och högklassig väg från E 3 tillLandvetter.Detta bör prioriteras i planer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en bättre vägförbindelse mellanE 3 och Landvetterflygplatsen.
mot · GE02T340 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokaliseringen av regionkontor för statens vägverk Förslag har presenterats om en förändrad organisationför statens vägverk. Det förslag till regionindelning somredovisats innebär att den nuvarande länsanknutnaorganisationen förmån för en med större ochfärre regioner. För västra innebär detta att enRegion skall bildas. Till den avses föras, enligt vad vierfarit, verksamheten i , , ,och samt hela eller delar av Halland.Inriktningen synes vara att den nya regionindelningenskall vara i funktion /92.Varje region skall ledas från ett regionkontor.Beträffande Region pågår utredning om på vilken ortregionkontoret skall placeras.Det finns flera faktorer som talar för attregionkontoret/huvudkontoret för Region börplaceras i Tvåstad (/) ochdå i första hand i . Kommunen har sedantidigare tradition som ''vägverkscentrum'', en egenskap somden emellertid delar med nuvarande motsvarande orter iövriga län inom den blivande storregionen. Andra faktorermåste således väga tyngre för det nya regionkontoretsplacering.En sådan är och läge inom denblivande nya regionen. Ingen av de nuvarandevägverksorterna i andra län torde ha ett geografiskt såcentralt läge inom storregionen som . MedVänersborg som placeringsort får regionkontoret den bästalokaliseringen.En annan faktor av betydelse är möjligheten till effektivtarbete vid regionkontoret genom väl utbyggdakommunikationsmöjligheter inom och utom regionen.Vänersborg med framför allt goda väg- ochflygkommunikationer torde även i detta avseende ligga vältill. Därtill kommer att står väl rustat när detgäller möjlighet och närhet till bra boende, differentieratnäringsliv och goda utbildningsmöjligheter.Lokaliseringen av regionkontoret för statens vägverkhar även en regionalpolitisk aspekt. I när offentligförvaltning flyttas ut från storstäderna torde varamindre aktuellt som regionort -- jämför gärna medhuvudkontorets utlokalisering från tillBorlänge. Eftersom Tvåstadsregionen har en relativt lågsysselsättning inom den statliga sektorn och ej har fått delav de utlokaliseringar av statlig verksamhet som tidigareskett så talar även det för i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om som placeringsortför statens vägverks regionkontor/huvudkontor för RegionVäst.
mot · GE02T341 · 1991-01-25 00:00:00 — Minskad användning av vägsalt Vägsalt används rikligt för att förhindra halavägbanor. Det kan vara ur trafiksäkerhetssynpunkt positivtpå stora genomfartsvägar där hastigheten är hög och långaresvägar gäller. Men på länsvägarna där folk i regel färdaskortare sträckor är saltningen enbart till nackdel.I och med saltning uppstår en snö- och issörja på vägen.Sörjan rivs upp av däck och luftsug och ligger som en smogi luften, vilket avsevärt försämrar sikten. Särskilt besvärligär sörjan på landsvägarna vid mörkerkörning och i tättrafik, då bilrutorna är svåra att hålla rena. Då utgör salteten direkt trafikfara.Vägsaltet är också en ''plågoande'' för bilen. Saltet frätersönder material och framkallar rost som ytterligare bryterner plåt och stål. Vägsaltet åsamkar den svenska bilparkenenorma skadebelopp . Det kan inte uteslutas attvägsaltet även ur den synpunkten utgör en trafikfara.För vägkapitalet är saltet en dålig investering. Vägsaltetlöser upp is och smälter snö och håller vägbanan blöt. Saltetförlänger alltså våthållningen och gör att vatten tränger in ialla sprickor och öppningar i vägbanan. När temperaturensjunker fryser toppbeläggningen sönder och blir mör.Dubbdäcken pulvriserar ytan och detta stora vägslitageresulterar i spårbildning på de stora vägarna och håligheterpå de mindre. Detta är en onödig nedbrytning pååtminstone de mindre vägarna.Biltrafikanternas beteenden styrs av förutsättningarna.En väg med vinterväglag -- hård snö eller is -- bringar nerhastigheterna avsevärt. När bilister ser att det råder halkaoch vinterväglag kör de med större försiktighet. Närdäremot bilister lockas att tro att det råder sommarväglagvintertid, då ökar farten betydligt och hala fläckar kan fåödesdigra följder.Slutsatsen blir att vägsalt endast borde få användas påEuropa- och riksvägar. Länsvägar och andra mindre vägarborde vara befriade från vägsalt. sandning skallanvändas då svår isgata råder -- det inträffar oftast påsmåvägar.Biltrafikanterna uppskattar en torr vinterväg. Det ärinte troligt att olycksrisken skulle öka om saltet på länsvägaroch mindre vägar togs bort. Vetskapen hos trafikanternaom att endast genomfartsvägar saltas ger en tydligareupplysning om väglaget än antagandet att saltning skett ocheliminerat alla halkrisker.Vägsalt och dubbdäck är egentligen en bådeonödig och kostsam kombination. Det är möjligt att den ärofrånkomlig på de stora vägarna, men den bör inteförekomma på mindre vägar. Utan vägsalt skullevägunderhållet kräva mindre insatser på länsvägarna ochdärmed fanns mer resurser till en högre vägstandard. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vägsalt skall användas endastpå stora genomfartsvägar.
mot · GE02T342 · 1991-01-25 00:00:00 — Däck med dubbar är en viktig trafiksäkerhetsfråga.Samtidigt är det också en av de faktorer som mest sliter nervåra vägar och bildar spår, som leder till slirning ochvattenplaning. De senaste årens milda vintrar i stora delarav landet har paradoxalt nog lett till ökat vägslitage genomatt många kör med dubbar fast is och snö inte täckervägbanan.Vägslitaget kostar enligt mellan 250 och 300milj.kr om året.Ny typ av dubbNu finns på marknaden en ny typ av dubb, miljödubb iplast. Denna väger bara en tredjedel av den konventionellametalldubben och beräknas därigenom minska slitaget medner till en tredjedel av nuvarande. Motsvarandekostnadsbesparing beräknas kunna uppnås.I väntas i vår ett lagförslag om förbud motmetalldubb. I stället får den nya plastdubben användas. Förett gemensamt nordiskt agerande bör Nordiska behandla denna fråga.I bör trafiksäkerhetsverket ochvägverket undersöka om även här snabbt kan ske enövergång till den nya miljödubben. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atttrafiksäkerhetsverket och bör få i uppdrag attutreda frågan om övergång från metalldubb till miljödubb.
mot · GE02T343 · 1991-01-25 00:00:00 — är till ytan det största i och meden befolkning på omkring 450 000 invånare. Länet hardessutom -- frånsett de nordliga s.k. skogslänen -- denstörsta andelen grusvägar av vägnätet av alla län. Andra länhar en ''beläggningsandel'' på mellan 80 och 90 procent.Älvsborgs län har endast belagda vägar.Med hänsyn till vägarnas status, mängden broar och denhöga trafikintensiteten har länet ett relativt lägre väganslagän andra jämförbara län.Det som gör grusvägsproblematiken särskild besvärlig iÄlvsborgs län är det förhållandet, att länet har betydligtmer högtrafikerade grusvägar än något annat län i södraSverige. Vägnätet är nu så nedslitet, att vissa asfalteradeeller på annat sätt belagda vägsträckor måste rivas upp.Ett stort problem är den dåliga bärigheten på de mindrevägarna. I genomsnitt måste av vägnätet stängasav för tung trafik under tjällossningen (6--),vilket är betydligt mer än i andra län i . Dettaär ett allvarligt hinder, särskilt för virkestransporter, vilketleder till förseningar och förluster för skogsnäringen. Menäven andra nyttokörningar lider svåra avbräck.Situationen är med andra ord oacceptabel. Även vidoförändrad total medelstilldelning är det rimligt, attÄlvsborgs län erhåller ytterligare medel med hänsyn tillbåde vägstruktur och trafikmängd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en annan fördelning avmedel för upprustning och vidmakthållande av grusvägarnai .
mot · GE02T344 · 1991-01-25 00:00:00 — Vägunderhållet är en betydande kostnadspost församhället. Kostnaderna är till en inte så liten del orsakadeav behovet av att använda olika investeringsdryga maskiner,som därmed drar höga timkostnader.Emellertid finns inom såväl organisation sominom luftfartsverket och de större kommunerna i huvudsaksamma maskintyper. Ett inte ovanligt förhållande är attåtminstone för vissa av dem gäller attkapacitetsutnyttjandet är mycket lågt.Motsvarande förhållanden gäller för dennyanläggningsverksamhet som förekommer.Vad som skulle vara av värde vore att få prövatmöjligheten till att etablera en samverkan vad gällermaskinresurser. En sådan kan med fördel utredas ochprövas i , där såväl goda maskinmässiga somavståndsmässiga möjligheter bör kunna föreligga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av samverkan vad gäller vissa resurser förvägunderhåll i i enlighet med vad som anförtsi motionen.
mot · GE02T345 · 1991-01-25 00:00:00 — De flesta svenskar äger en cykel. Den används för mångaändamål. För många är cykeln ett naturligt fordon för resortill och från arbetet. Den är ett utmärkt redskap för nöje,rekreation, semester och motion.Det är hälsosamt att cykla och det är ett synnerligenmiljövänligt sätt att förflytta sig från en punkt till en annan.Cykeltrafiken är utrymmessnål, den är bullerfri ochföranleder inte några miljövådliga avgaser. Det finns därför,enligt vår mening, skäl för samhället att underlätta ochstimulera en ökad användning av cykeln.Vägverket har gett bidrag till byggande avcykelleder. I årets budgetförslag anvisas 20 miljoner för detändamålet. Summan har varit under en följd av åroch har därmed i realiteten försämrats. Det är allvarligt,särskilt mot bakgrund av de ansträngningar som görs för attskapa alternativ till bilen. I en situation då bostadbyggandetär förhållandevis högt, ställs också ökade krav påändamålsenliga kommunikationer mellan exempelvis nyabostadsområden och stads- och kommuncentra. Vi anserdet därför synnerligen angeläget att höja anslaget förbyggande av cykelleder.De anslagna medlen för byggande av cykelleder fördelasöver landet, det statliga bidraget har varit . Vianser att respektive länsmyndighet i fortsättningen själv skafå bestämma bidragsprocenten. Det finns säkerligencykelleder som skulle komma till utförande även med ettlägre bidrag. Andra angelägna projekt kan behöva högrebidrag för att sättas i gång. Med en högre flexibilitet ibidragsgivningen skulle sannolikt de anslagna medlen ge ettbättre resultat än vad som varit fallet.Den som använder cykeln för rekreation och semester ärberoende av att cykeln kan medföras på allmännakommunikationer av olika slag. Det är därför angeläget attdessa transporter kan fungera snabbt och smidigt på flyg,tåg, bussar och båtar. Onekligen är det en självklarhet attcykel och cyklist borde kunna befordras med sammalägenhet. Så är tyvärr inte alltid fallet . Vi anser därföratt det erfordras någon form av allmänna föreskrifterhärom. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre villkor för cykeltrafik.
mot · GE02T347 · 1991-01-25 00:00:00 — har bedömt det totala investeringbehovetför byggande av riksvägar och länstrafikomläggningar förkommande l0-årsperiod till . Vägverketsinvesteringsplan upptar endast l imedelstilldelning under samma period.De årsramar som tilldelats ger inget utrymme förutbyggnad av angelägna förbifarter. Utbyggnad avangelägna kollektivtrafikanläggningar kan inte genomförastillräckligt snabbt. Den tilldelade volymen för byggande avlänsvägar är helt otillräcklig för att tillgodose ens deviktigaste behoven.Förutom skogslänen är det som har denstörsta mängden grusvägar. Av länets allmänna vägar är grusvägar. av det allmänna vägnätet drabbasårligen av trafikinskränkningar under tjällossningen.I den norra delen av länet -- i -- ärförhållandena ännu sämre. Där stängs avvägnätet av vid tjällossningen. Länet har vägarbelagda med enkel beläggning s k YIG-typ. Dennabeläggning har en medelålder på l0 år. Den beräknadelivslängden var när beläggningen utfördes. Därför krävsnu mycket höga underhållskostnader. Vägförvaltningenöverväger att ta bort beläggningen på delar av YIG-nätetoch därmed återföra vägarna till grusvägsstandard.Denna utveckling går tvärs emot utlovade målsättningar.Regeringens vägpolitik innebär att andelen grusvägar ökaristället för att minska.I samband med Landsbygd 90-kampanjen bekräftadesatt landsbygdens utveckling i stor grad är beroende av hurman kan lösa vägfrågorna. En första åtgärd till en levandelandsbygd är ett upprustat vägnät.De norra delarna av länet ingår i stödområde 2 ochjordbruket erhåller s k Norrlandsstöd. Området är därförhelt jämförbart med de län som kan utnyttja B7-anslaget. Därför bör även , och Åmålskommun omfattas av detta anslag.I partimotion om trafikpolitiken nämnsatt det är angeläget att göra satsningar på länsvägnätet.Totalt anges att ytterligare l bör anvisastill byggande och underhåll.En betydande del av dessa medel bör tillkommaÄlvsborgs län. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om väganslagens storlek tillÄlvsborgs län,2. att beslutar att , ochÅmåls kommuner i även skall omfattas avanslaget B 7 Särskilda bärighetshöjande åtgärder.
mot · GE02T350 · 1991-01-25 00:00:00 — I planerna för en ändring av organisationfinns förslag om att landet skall indelas i sex regioner.Småland, och föreslås bilda enregion.Beträffande lokaliseringen av regionernasadministration har uttalat att effektivitetsskälenskall vara avgörande. Med denna utgångspunkt harvägverkets styrelse föreslagit som regionort förSmåland, och Gotland.Tillgänglighet, personal och nuvarande verksamhet talarför som regionort. ligger centralt isödra och E4:an går genom kommunen. Avståndenmellan regionens länscentra samt till trafikens tyngdpunkteri regionen visar att är den mest fördelaktigalokaliseringsorten. är den enda ort i landet somhar såväl vägförvaltning som byggnadsdistrikt ochfristående projekteringskontor. Detta har lett till attnyanställd personal erbjuds en mångsidig utbildning påorten.Av ovan anförda skäl anser vi att är ensynnerligen lämplig ort för ett regionkontor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om som lokaliseringsortför ett regionkontor inom .