mot · GE02Ub560 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningModerata samlingspartiet vill skapa en skola där allaelever får goda kunskaper och färdigheter. För detta krävslärare som själva har goda kunskaper. Allt tyder på attdagens lärarutbildning inte kommer att kunna leva upp tilldetta krav. Den nuvarande lärarutbildningen bör läggasom så att inslagen av ämnesstudier ökar.En särskild kommission bör omgående få i uppgift attkomma med förslag till kvalitetsförstärkning av dennuvarande utbildningen för grundskollärare.Graderade betyg bör införas i de iutbildningen ingående kurserna samt i slutbetyget.Vidare föreslår vi att en fast organisation förinspektion och kontroll av utbildningsresultateninrättas.Vi upprepar vårt förslag om en ny -- på ämnesstudiergrundad -- lärarutbildning. Vi föreslår vidare attämnesstudier prioriteras i lärarnas fortbildning och föreslåren förstärkning av anslaget för lokala och individuella linjersamt fristående skolor med , varav 40miljoner kronor avser den av oss föreslagnalärarutbildningen.2. BakgrundSkolans uppgift är att ge alla elever bästa möjligakunskaper och därmed förutsättningar för personligutveckling. Utbildningen skall också kvalificera förarbetslivet. Genom insatser i skolsystemet skapas grundenför utveckling och fortsatta ekonomiska styrka.Läraren har en nyckelroll i skolan. Entusiasmerande ochskickliga lärares insatser kan ha avgörande betydelse för attväcka ungdomars intresse för studier. En bra lärarkår ochen bra lärarutbildning är viktiga för både nationen och deenskilda människorna.Det är emellertid vår uppfattning att dagenslärarutbildning är behäftad med stora brister. Att vi inte ärensamma om denna uppfattning framgår bland annat avföljande citat:Vi har infantiliserat lärarkåren och vår lärarutbildningfår Sovjetsystemet att verka liberalt. ska lärarna fåstörre frihet. Jag hoppas att de inte är så försvagade att deinte kan gripa tillfället. (UNT )Detta omdöme har fällts av den person som varrektor för lärarutbildningen i och som utsettsatt vara chef för det nya statliga skolverket.Den faktiska effekten av en lärarutbildning kan inteavläsas förrän lärare med den nya utbildningen examineratsoch arbetat i skolan . Redan nu kan emellertidkonstateras att utbildningen inte kommer att kunna getillräckliga kunskaper i de ämnen som de blivande lärarnaskall undervisa i. Utbildningen har i flertalet fall inte hellerden anknytning till forskningen som krävs för attutbildningen skall vila på vetenskaplig grund.Den nya lärarutbildningen är nu inne på sitt tredje år ochännu förmår inte utbildningen att locka tillräckligt mångakvalificerade sökande. En orsak kan vara utbildningenskonstruktion och bristande information om vilkaförkunskaper som krävs.En annan och mer oroande förklaring är att intresset förläraryrket också speglar hur ungdomar uppfattar samhälletsinställning till skola och utbildning. Givetvis inverkar ävenden status som läraryrket har och den tillfredsställelse somarbetet kan ge. De unga människor som skall välja yrke harhaft mycket goda möjligheter att bilda sig en realistiskuppfattning om lärarbanans för- eller nackdelar under sinegen skoltid.Företrädare för har uttalat att de vikandekonjunkturerna kan leda till att fler söker sig tilllärarutbildning. Det kan inte accepteras att lärarutbildningses som en restpost som fångar upp sökande som intekommit in på andra utbildningar.Yrkets status sammanhänger givetvis med utbildningenskvalitet och den uppskattning den därigenom röner. Deträcker inte med ökade löner. Arbetet som lärare måstebygga på en allmän respekt för kunskap och kvalitet.Situationen framstår som än mer alarmerande i skenetav de uppgifter som framkommit om att många blivandelärare avbryter sina studier. Av dem som 1988 började sinutbildning med inriktning mot undervisning i årskurserna4--9 har nästan hälften -- -- hoppat av. Idenna antagningsomgång lyckades man heller inte fyllasamtliga utbildningsplatser från starten.Flera undersökningar har därtill visat att många lärare ärberedda att lämna läraryrket och övergå till annanverksamhet. Om så sker blir följderna för skolan ochundervisningen mycket allvarliga.Lärarnas riksförbund har redovisat att mellanvar tredje och var fjärde lektion i vissa ämnen på högstadietleds av personer som helt saknar utbildning i ämnet ifråga.I ämnena geografi, religionskunskap och samhällskunskapgenomfördes av undervisningen avpersoner utan den nödvändiga kompetensen.Våren 1990 redovisade några av våra mestvälrenommerade forskare att det i upp emot avklasserna i årskurserna 4--5 på mellanstadiet inteförekommer någon undervisning alls i samhällskunskapeller religionskunskap.Inte minst mot bakgrund av dessa uppgifter är detfullständigt klart att det behövs en betydande uppstramningoch förstärkning av grundutbildning och fortbildning avlärare. Det är inte acceptabelt att viktiga delar avundervisningen genomförs av personer utan adekvatutbildning och det är definitivt orimligt att föreskrivenundervisning ej genomförs.Sverige går åter mot en period av lärarbrist, trots att fåsaker borde vara så lätta att förutse som det framtidabehovet av lärare. Många av dem som antagits tilllärarutbildning har saknat full kompetens. De har sedan fåttkomplettera sina gymnasiekurser som de deltagiti lärarutbildningen. Särskilt svårt är det att få sökande tillutbildning med inriktning mot naturvetenskap ochmatematik.Eleverna har rätt att få en undervisning av god kvalitet.Detta kräver behöriga och välutbildade lärare. Att en sådansjälvklarhet inte slår igenom i de politiska besluten är enskandal och ett svek mot våra barn och ungdomar.3. Dagens grundskollärarutbildningFör närvarande utbildas de första kullarna i den nyagrundskollärarutbildningen. Moderata samlingspartiet harkonsekvent krävt att denna utbildning borde ha utformatsannorlunda.Vi hävdar att problem uppstår bland annat genom attalla lärare tvingas spänna över alltför många ämnen ochårskurser. Genom en, i vissa fall, långt driven integrationav kurserna riskerar ämnena att förlora sin identitet. Vissakurser är så korta att de inte kan leda till varaktigakunskaper. Den s.k. didaktiken -- som förts in som ett nyttbegrepp i utbildningen -- kan inte kompensera för brister ikunskap.En från moderata samlingspartiet fristående grupp avvetenskapsmän har analyserat den nya lärarutbildningen.Gruppens uppfattning är att utbildningen med deninriktning den har inte ger den nödvändigaämneskompetensen.Särskilt allvarligt är enligt gruppen att utbildningen ivissa fall bedrivs så att ämnesstudierna inte når upp till depoängtal som anges i den centrala utbildningsplanen. I delokala planerna splittras ämnet upp i så små delar eller förssamman i så integrerade kunskapsområden att det enskildaämnet i praktiken inte längre går att identifiera.Det är kanske möjligt att under utbildningens gång tonaner betydelsen av ämneskunskaper. Emellertid avslöjasomedelbart obarmhärtigt brister i kunskaperna när lärarenmöter eleverna. Då kan ingen metodisk färdighet ellerdidaktik dölja bristerna. Detta kommer att besannas när denya lärarna har undervisat , d.v.s. under senaredelen av 1990-talet.Det är enligt vår mening oansvarigt och heller intemöjligt att vänta så länge med en reformering avutbildningen. Det är inte heller en framkomlig väg att nuhelt avveckla grundskollärarutbildningen.Det är ofrånkomligt att det vid ett decentraliserat ansvarvad avser innehåll och uppläggning av utbildningenkommer att finnas vissa skillnader mellan utbildningarnavid olika högskolor. Denna variation och mångfald bör varatill fördel för eleverna och skolan. Emellertid får inteskillnaderna vara så stora att det inte går att urskilja engemensam kärna av kunskaper hos lärare av sammakategori.4. Våra förslagAv vad som ovan anförts framgår att vårt syfte är attförse skolan med lärare som har en rejäl ämneskompetens.Detta är den främsta grunden för en god undervisning.Det kan synas märkligt att det behövs vetenskapligaavhandlingar för att dokumentera behovet av godakunskaper hos lärarna. Så har emellertid skett och därvidhar redovisats att de lärare som har goda kunskaper ocksåblir trygga i sin lärargärning. Denna trygghet är enförutsättning för en god arbetsmiljö och ett bra samspelmed eleverna.Utan egna kunskaper är läraren hänvisad till lärobokensframställning. Den kritiska analysen blir dålig och risken fören förenklad eller ensidig framställning blir stor.4.1 Förändra nuvarande utbildningDen nuvarande grundskollärarutbildningen måsteläggas om så att inslagen av ämnesstudier ökar. Dessaförändringar måste ske utan dröjsmål. Vi föreslår också attregeringen omgående låter göra en snabb och översiktligkartläggning av vilka kunskaper den nuvarandeutbildningen av grundskollärare ger.Vi föreslår därtill att en kommission tillsätts med uppgiftatt fördjupa analysen och lägga förslag till förändring ochförstärkning av utbildningen för blivande grundskollärare.Utgångspunkten för arbetet skall vara att lärarna måsteha de ämneskunskaper som krävs för att bedriva enundervisning av hög kvalitet.Kommissionen måste ha frihet att pröva om det ärmöjligt att upprätthålla kvalitetskraven med den nugällande decentraliseringen av ansvaret förlärarutbildningen.Vidare bör kommissionen analysera omyrkesinriktningen i lärarutbildningen drivits för långt. Iarbetet bör klargöras vilka krav som bör ställas påämnesstruktur för att möjliggöra uppföljning och skapa etttydligt samband med övrig högskoleutbildning.Slutligen bör kommissionen analysera hurlärarutbildningen kan tillföras lärare som har denerforderliga kompetensen för att undervisningen skallkunna bedrivas på vetenskaplig grund.Vi vill framhålla att de blivande lärarna för årskurserna1--7 bör få en utbildning som har sin huvudsakliga inriktningmot undervisning på lågstadiet. Tjänstgöring på högrestadier bör för dessa lärare endast komma i fråga om de haren fördjupad utbildning i aktuella ämnen.Däremot är det värdefullt att lärarutbildningen inteinriktas enbart mot undervisning på ett skolstadium.Samverkan över stadiegränser är värdefull och nödvändignär undervisningen skall anpassas efter de enskildaeleverna. Därför bör t.ex. samverkan ske också mellanutbildningarna för blivande förskollärare ochgrundskollärare.4.2 En alternativ utbildningEnligt vår uppfattning bör en ny utbildning, baserad påämnesstudier, skapas för blivande lärare för årskurserna 4--9.Nuvarande lärarutbildning bibehålls med den skillnadenatt utbildningen av lärare för årskurserna 4--9 enligt nugällande system minskar i omfattning. Skolan kandärigenom tillföras lärare med en varierad och gedigenbakgrund. Det är vår övertygelse att den utbildning sombäst lyckas förse de blivande lärarna med kunskaper ocksåkommer att bli den mest efterfrågade.Våra utgångspunkter för en bra lärarutbildningen äratt:Kunskapsmålet skall vara prioriterat i skolan.Allutbildning skall ligga på en hög internationell nivå.Lärarna måste vara kunniga och metodiskt skickliga.Läraryrket måste vara attraktivt.Vi anser att lärarutbildningen måste bedrivas så att deblivande lärarna får den trygghet i sin yrkesutövning somkommer av goda kunskaper. Vi föreslår därför att en nylärarutbildning organiseras efter följande principer:Ämneskunskaperna i centrumFör de lärare som skall undervisa från och med fjärdeklass skapas en ny inriktning av lärarutbildningen som utgårfrån den blivande lärarens val av ämnen.Dessa blivande lärare väljer ämnen efter intresse. Dettaleder till att skolan kan ta till vara olika personerskunskaper och intressen. I detta finns ett engagemang somskolan inte kan dra fördel av.Krav för lärarbehörighet m.m.Studierna skall omfatta minst 180 poäng. För behörighetatt undervisa i svenska och vissa andra ämnen skall krävasminst 60 poäng och minst 40 poäng i annat ämne.Sammanlagt skall krävas ämnesstudier motsvarande 140poäng. Studier i pedagogik och metodik samt praktikförläggs till utbildningens senare del.Formella förändringarDen föreslagna utbildningen kräver att det finns ett brettutbud av fristående kurser inom den högre utbildningen.Linjesystemet har, enligt vår mening, begränsad relevansför de blivande lärarna i denna modell.Garantiplatser i den avslutande praktisk/pedagogiskautbildningen fördelas till en viss andel av de elever somväljer att studera för att bli lärare. Samtliga platser bör dockinte fördelas i förväg utan utrymme bör även finnas för demsom efter fullgjorda ämnesstudier bestämmer sig för attsatsa på läraryrket.Vidare bör prövas möjligheten att organisera enintroduktionsperiod för den som tänker sig in pålärarbanan.4.3 BetygI grundskollärarutbildningen ges betyg på kurs eller delav kurs samt betyg i lärarskicklighet. Betygen är i bådafallen godkänd eller underkänd. Efter genomgångenutbildning utfärdas utbildningsbevis. Där angesutbildningens inriktning, genomgångna kurser och deraspoängtal samt betyget i lärarskicklighet. Några graderadebetyg förekommer inte i utbildningsbeviset. Detta är destomer anmärkningsvärt som det ges graderade betyg imotsvarande kurser om de inte ingår i lärarutbildningen.I praktiken är således slutdokumentet frånlärarutbildningen ett bevis på behörighet att utövaläraryrket. Ingen gradering görs vare sig underutbildningens gång eller i slutbetyget.Vi anser att graderade betyg omgående bör införas isåväl kurser som slutbetyg. Betyg stimulerar till godaprestationer. De har också ett värde vid anställning.4.4 Kontroll -- utvärderingRegeringen har uppdragit åt UHÄ att utvärdera den nyagrundskollärarutbildningen. Av uppdraget framgår attregeringen begär redovisningar av hur man i utbildningenlyckas nå mål som avser pedagogisk kompetens ochförberedelse för medverkan i utvecklings- ochutvärderingsarbete. Ingen del av direktivet berör frågan omde studerade får tillräckliga kunskaper i de ämnen som deskall undervisa i.I den decentralisering av ansvaret för skolan som skerhänvisas till lärarkompetensen som ett medel att hålla enhög kvalitet och en över hela landet likvärdig utbildning.Frågor om lärarutbildningens innehåll och kvalitet harsåledes stor betydelse för att statsmakternas intentionerskall infrias.Vi föreslår att det skapas en fast organisation förinspektion och kontroll av lärararutbildningen. Särskild viktskall fästas vid att de blivande lärarna får den nödvändigaämneskompetensen samt att de erhåller de metodiskainsikter och färdigheter som krävs för att bli goda lärare.4.5 En fortbildning för ökad kompetensEn nyexaminerad lärare skall verka i sitt yrke . Under en så kommer mycket attförändras. Det är utomordentligt betydelsefullt att en lärarefår möjlighet att hålla sig à jour med utvecklingen såvälmetodiskt som i sina ämnen. Detta sker till viss delfortlöpande men för att kunna göra ett bra arbete krävstillfälle till koncentrerade och fördjupade studier.Vi har ovan konstaterat att goda ämneskunskaper är denviktigaste grunden för lärarens verksamhet. Av detta skälbör även fortbildningen inriktas på att ge lärarna aktuellaoch relevanta kunskaper i de ämnen som de undervisar i.Fortbildningen av lärare måste därför läggas om. Allalärare bör få erbjudande om att -- utöver deltagande i denfortbildning som kontinuerligt måste ges -- delta isammanhållen ämnesinriktad fortbildning om sammanlagtminst 20 poäng under en tioårsperiod.Genomgången fortbildning bör också få genomslag vidlönesättningen. Vi anser det självklart att hög kompetensoch särskilt ansvar också skall erkännas och ge mer lön.Sällan diskuteras karriärsystemets effekter påutbildningsområdet. En skicklig lärare övergår ofta tillannan verksamhet än undervisning. gör skolanskarriärsystem duktiga pedagoger tillprojektadministratörer och byråkrater. Skolan behöver ettsystem som värdesätter goda pedagoger så att de blir kvar iläraryrket.Vi föreslår att anslaget för lokala och individuella linjersamt fristående kurser höjs med utöverregeringens förslag.4.6 Särskilda åtgärder för att häva lärarbristenTrots den planerade ökningen av lärarutbildningenkommer bristen på utbildade lärare att vara stor under ettantal år framöver. Då lärarutbildningen harsvårigheter att dra till sig tillräckligt många kompetentasökande måste extraordinära åtgärder vidtas för att förseskolan med utbildad personal.En väg är att organisera utbildningar för att fånga upppersoner som verkar inom skolan utan formell behörighet.Sådan utbildning får emellertid inte ges av endast formellaskäl. Kvalitetskraven måste, enligt vår mening, även härsättas högt.Vi vill också peka på möjligheterna att locka tillbakapersoner som lämnat läraryrket till skolan. Det kan skegenom att erbjuda en adekvat kompletterande utbildning,en god arbetssituation samt rimlig arbetsvärdering.Det finns också skäl att överväga om inte personer medannan utbildningsbakgrund skulle kunna göra värdefullainsatser i undervisningen under förutsättning att de får enlämpligt avpassad utbildning i pedagogik och metodik.Mot bakgrund av förslaget att reducera undervisningen ihemspråk kan ett antal personer med lärarutbildning frånandra länder riskera att förlora sitt arbete somhemspråkslärare. Det bör vara möjligt att erbjuda sådanapersoner en kompletterande utbildning. Därigenom kanockså deras värdefulla kompetens tas till vara.Som en förutsättning för alla åtgärder i syfte att hävalärarbristen måste dock vid all utbildning av lärare gälla attutbildningen skall inriktas på att ge kunskaper utifrån deriktlinjer vi ovan redovisat.4.7 Lärarnas tjänstetitlarI anslutning till frågor om lärarförsörjning kan vi inteförbigå frågan om lärares tjänstetitlar. Med nuvarandeordning utbildas grundskollärare med inriktning motårskurserna 1--7 eller 4--9. Dessa benämns i dagligt talnumera ''tidigarelärare'' respektive ''senarelärare''. Eneffekt av kommunaliseringen av lärartjänsterna kan bli attövriga traditionellt välbekanta tjänstetitlar som adjunkt ochämneslärare försvinner.Redan nu finns lärartjänster som rubriceras med siffror.För dem som inte arbetar i skolan vilar det något av ettlöjets skimmer kring beteckningar som lärare 4 eller lärare18. Vi förordar att man återgår till tjänstebenämningar somär begripliga och som innehavarna kan vara stolta över.Riksdagens utbildningsutskott har för övrigt uttalat attredan verksamma lärare skall få behålla sinatjänstebenämningar (UbU 1987/88:12). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ämnesstudier ilärarutbildningen,2. att hos regeringen begär att åtgärder vidtasi syfte att förstärka utbildningen för blivandegrundskollärare i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att inrätta en ny -- påämnesstudier grundad -- utbildning för lärare i enlighet medvad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snabb och översiktligkartläggning av lärarutbildningen,5. att beslutar att inrätta en organisation förinspektion och kontroll av lärarutbildningen i enlighet medvad som anförts i motionen,6. att beslutar att fortbildningen för lärareläggs om i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda åtgärder för att hävalärarbristen,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att stimuleraskickliga lärare att bli kvar i yrket,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärares tjänstebenämningar.