mot · GE02Bo23 · 1991-03-04 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:92 Förslag till ny bostadsrättslag, m.m. AllmäntFrån sida har vi i motioner till såvälinnevarande som tidigare riksmöten bådepresenterat vår syn på bostadspolitikens inriktning och lagtkonkreta, framtidsinriktade förslag för att skapa enfungerande bostadsmarknad med bra och billiga bostäder.Målsättningen för bostadspolitiken måste, enligt vårmening, vara att skapa bättre förutsättningar, ökad valfrihetoch goda bomiljöer för alla, oavsett bostadensupplåtelseform och geografiska lokalisering.Vi har vidare understrukit att en bra bostad i en godmiljö till en rimlig kostnad är en förutsättning för socialvälfärd och central del i vår grundtrygghetsfilosofi. Vi hardock konstaterat att en kvalitativt och teknisktsett bra bostad inte är tillräckligt för att ge den enskilde enbra och trivsam bomiljö.Det krävs, enligt vår mening, för att skapa godaboendemiljöer och väl planerade bostadsområden att deboende också har möjlighet att engagera sig i sitt boendeoch påverka sin boendesituation. Det är väsentligt att ettengagemang för den egna bostaden stimuleras ochuppmuntras. Vi vill understryka vikten av, såsom vi påtalati annan motion, nödvändigheten av ett ökathyresgästinflytande och allmännyttans möjligheter ochbetydelse ur dessa synpunkter.De bästa förutsättningarna skapas dock om så mångasom möjligt äger sin bostad. Ägandet av en bostad är ettvärde i sig och leder till ökat engagemang, egetsjälvbestämmande och personligt ansvar för boendet.Möjligheten att äga sin bostad måste således underlättas.I föreliggande motion tar vi, i anledning av prop1990/91:92 om ny bostadsrättslag, endast upp vissa frågorsom rör villkoren för bostadsrätt, dvs en upplåtelseform därbostadsrättshavarna gemensamt äger och förvaltar sittbostadsområde.Vi vill dock understryka att bostadsrätten, enligt vårmening, är en upplåtelseform för boende som måste främjasoch i motioner till har vi lagt förslag med dennainnebörd.Förslagen syftar bl a till att undanröja hinder ilagstiftningen och att underlätta ombildning av hyresrättertill bostadsrätter. Vi har även påtalat den bristandelikställdheten i lagstiftningshänseende mellan olikabostadsrättsorganisationer. Vi har även tagit upp frågor somrör utformningen av beskattningen vid försäljning avbostadsrätter m m. Förslagen syftar till att förbättravillkoren för bostadsrättsinnehavarna och skapa bättreförutsättningar för enskilda att förvärva bostadsrätter.Vi tar i föreliggande motion bara upp de förslag där vihar en avvikande mening. Vissa av förslagen som vi fråncenterpartiets sida aktualiserat i motioner till innevaranderiksmöte är ännu ej heller färdigbehandlade. Vi avstårdärför att i denna motion upprepa våra yrkanden i dessafall.PropositionenFörslaget till ny bostadsrättslag kan främstkarakteriseras som en systematiserad och språkligtmoderniserad version av nu gällande lagstiftning.Propositionen bygger bostadsrättsutredningsförslag, vilket dock inte var någon total översyn avbostadsrättslagstiftningen.De principiella grundvalarna förbostadsrättslagstiftningen ligger också fast. Fråncenterpartiets sida vill vi i likhet med föredragandenunderstryka vikten av att det kooperativa synsättet ochtryggheten i besittningen till sina lägenheter förbostadsrättsföreningens medlemmar måste varagrundläggande även i den nya bostadsrättslagen.Detta innebär att de förändringar ibostadsrättslagstiftningen som föreslås mest är betingade avpraktiska skäl och i flertalet fall inte kontroversiella. Fleraav de fall, där propositionens förslag till utformning avlagstiftningen kan ifrågasättas, är vidare redan föremål förriksdagens behandling i anledning av motioner som bl aväckts från . Vi avstår att i dessa fall härupprepa våra yrkanden.Propositionens förslag innebär sammanfattningsvisföljande: att begreppet ''folkrörelsekooperativriksorganisation'' bibehålls i bostadsrättslagen, att detlagstadgade kravet på att en bostadsrättsförening skall haminst fem medlemmar bibehålls och kompletteras med enbestämmelse om att det i föreningsfastigheten även skallfinnas minst fem lägenheter upplåtna med bostadsrätt,att om bostadsrättsföreningen har fler hus skall de varasamlade på ett sådant sätt att ändamålsenlig samverkan kanske mellan bostadsrättshavarna, att villkor i stadgar somställer krav på visst medborgarskap, viss inkomst ellerförmögenhet för medlemskap i bostadsrättsföreningen blirogiltiga, att bostadsrättsföreningen får laglig rätt attvägra juridisk person, förutom kommun ellerlandstingskommun, som förvärvat bostadsrätt till enbostadslägenhet för permanentboende medlemskap iföreningen. Om förvärvet skett innan lagen trätt i kraft fårlägenheten endast användas för att, i sin helhet, hyras ut iandra hand som permanentbostad, attbostadsrättsföreningen är skyldig att bevilja medlemskapoch upplåta bostadsrätt till den som beviljats inträde iföreningen och som deltar i en ombildning av hyresrätt tillbostadsrätt. Ansökan om medlemskap skall dock ske inomett år. får inte heller vägramedlemskap till den som anvisats bostad av kommunenenligt lagen om bostadsanvisningsrätt omvillkoren för medlemskap enligt stadgarna är uppfyllda ochnågot bärande skäl för vägran inte kan företes, att enekonomisk plan för bostadsrättsföreningen måste finnas,att ett system med förhandsavtal införs i syfte att skapamöjligheter för de bostadssökande att under produktionenkunna påverka utformningen av lägenheterna.Förhandsavtal får dock endast träffas om en tillförlitligkalkyl finns över bostadsprojektet, attbostadsrättshavarnas s k vetorätt mot förändringar avlägenheten vid om- och tillbyggnader avskaffas.Bostadsrättshavaren har dock rätt att på eget initiativ vidtaväsentliga förändringar i den egna lägenheten efter enbartgodkännande av bostadsrättsföreningens styrelse, attmark som ligger i anslutning till ett småhus ellermarklägenhet skall kunna omfattas avbostadsrättsupplåtelse, att den generella rätten att utanbostadsrättsföreningens styrelse upplåta bostadsrätten iandra hand till en medlem i föreningen slopas. Sammaregler för andrahandsupplåtelse skall gälla för bådebostads- och lokalhyresgäster. Vägrar styrelsen samtycketill andrahandsupplåtelse kan hyresnämnden lämnatillstånd, att bostadsrättsföreningens rätt att ta ut avgifterav bostadsrättshavarna preciseras. Årsavgift och, om detanges i stadgarna, upplåtelseavgift, överlåtelseavgift samtpantsättningsavgift får tas ut. Beteckningen grundavgiftändras till insats, att kravet på 2/3-dels majoritet vidbeslut om ombildning av hyresrätt till bostadsrätt bibehålls,att en viss utvidgning av kravet på hembudsskyldighet vidköp eller byte sker som en bestämmelse införs omatt fastighetsägaren inte får ställa upp oskäliga villkor vidhembud, att äldre bostadsföreningar under vissa villkorskall kunna omregistreras till bostadsrättsföreningar, attförsöksverksamheten med kooperativ hyresrätt förlängs tillutgången av , att ikraftträdande av den nyalagstiftningen skall ske den 1 juli 1991.Centerns förslagBostadsrättslagenFrån sida ser vi närmast förslaget till nybostadsrättslag som en överarbetning av gällandelagstiftning. De förslag till förändringar som läggs är enanpassning till många krav som vi tidigare ställt i motioner.Det är med tillfredsställelse vi kan konstatera att denföreslagna lagstiftningen, vilken syftar till att motverkamöjligheterna för juridiska personer att inköpabostadsrättslägenheter för tillfälliga övernattningar, är ienlighet med vad vi tidigare krävt.Positivt är också förslaget att vissa diskriminerandevillkor för medlemskap i bostadsrättsföreningarnas stadgarej längre skall vara giltiga.I följande hänseenden har vi dock, en i förhållande tillregeringen, annan syn på hur den nya bostadsrättslagen börutformas.Likställdhet för riksorganisationerI propositionen konstaterar föredraganden att det enligthans mening inte finns anledning att ersätta begreppet''folkrörelsekooperativ riksorganisation'' med begreppet''riksorganisation för bostadsrättsföreningar''. Fråncenterpartiets sida har vi senast i motion 1990/91:Bo413krävt att bostadsrättslagen ändras så att allariksorganisationer ges samma förutsättningar att verka. Vikvarstår vid denna uppfattning.Ombildning av hyresrätter till bostadsrätterVi har även till innevarande krävt attombildningslagen bör ändras så att ombildning kan ske ifastigheter med minst tre lägenheter. Vi har också föreslagitatt beslut om ombildning skall kunna ske med enkelmajoritet. Vi kvarstår även vid dessa förslag.Geografisk spridning av bostadsrättsföreningens husI propositionen föreslås, som ovan nämnts, att -- omföreningen har flera hus -- husen skall ligga så nära varandraatt en ändamålsenlig samverkan kan ske mellanbostadsrättshavarna.Från sida har vi inget att erinra mot attdetta krav ställs på nya bostadsrättsföreningar. Vidremissförfarandet har dock påtalats av SBC att dennabestämmelse inte bör gälla sådana föreningar som vidlagens ikraftträdande hade en sådan spridning som intelängre får förekomma. Vi instämmer i denna uppfattning.Det är enligt vår mening inte rimligt att förändralagstiftningen på ett sådant sätt att befintligabostadsrättsföreningar riskerar att slås sönder på grund avatt husen har för stor geografisk spridning. börsåledes föreskriva att lydelsen av bostadsrättslagenutformas i enlighet härmed.Medlemskap för lokalhyresgästDet är enligt vår mening väsentligt att lokalhyresgäster ien fastighet som ombildas till bostadsrätt intediskrimineras. En lokalhyresgäst måste i princip ha sammamöjligheter att bli medlem i bostadsrättsföreningen som enbostadshyresgäst. Det kan dock finnas skäl förbostadsrättsföreningen att undanta vissa lokaler frånbostadsrätt. Möjligheten för en bostadsrättsförening attvägra medlemskap, i fall där lokalen anses behöva varatillgänglig för uthyrning för viss verksamhet, bör därförkvarstå. Förslaget till ny bostadsrättslag har dock i detta fallfått en oklar utformning vad gäller villkoren förlokalhyresgäster. Vi förutsätter att ett klarläggande skerunder beredning av lagförslaget.Bostadsrättshavarnas s k vetorättBostadsrättshavarnas s k vetorätt föreslås avskaffad.Propositionen avviker dock i denna del frånbostadsrättsutredningens förslag. Detta innebär att ettförenklat tillståndsförfarande medges för åtgärder ifastigheten som påverkar en lägenhet i ringa grad än vadsom annars föreskrivs i de fall bostadsrättshavaren ejaccepterat att ett intrång i lägenheten får ske.Enligt vår mening är avskaffande av vetorätten i principett ingrepp i förfoganderätten över lägenheten ochinskränkningar i denna kan bara få ske i former som säkrarden enskildes rättstrygghet.Av remissutfallet framgår också att flera remissinstanserställt sig kritiska redan till bostadsrättsutredningensförslag.Från sida kan vi godta att vetorättenavskaffas. Det får dock inte ske på ett sådant sätt attbostadsrättshavarnas rättssäkerhet äventyras. Vi anser motdenna bakgrund att samma bestämmelser skall gälla för etteventuellt intrång i en bostadsrättshavares lägenhet, oavsettom det är av större eller mindre karaktär. Propositionensförslag bör således avslås i denna del och bostadsrättslagenutformas i linje med vad vi förordar, vilket också anslutertill bostadsrättsutredningens förslag.Kooperativ förvaltning av hyreshusI propositionen föreslås att försöksverksamheten medkooperativ hyresrätt skall förlängas till utgången av 1993.Vi har från vid upprepade tillfällen, senasti motion 1990/91:Bo413, konstaterat att det inte finns någotbehov av ytterligare försöksverksamhet med kooperativhyresrätt utan krävt att den skall permanentas. Vi kvarstårvid denna uppfattning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på proposition 1990/91:92 idenna del beslutar att lydelsen av bostadsrättslagen såvittavser reglerna för geografisk spridning avbostadsrättsföreningars hus utformas i enlighet med vad imotionen anförts,2. att med avslag på proposition 1990/91:92 idenna del beslutar att lydelsen i bostadsrättslagen såvittavser formerna för beslut om ombyggnad och underhåll m.m. i bostadsrättsföreningar utformas i enlighet med vad imotionen anförts,3. att preciserar innebörden i förslaget till nybostadsrättslag såvitt avser villkoren för medlemskap förlokalhyresgäster i enlighet med vad i motionen anförts.