ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ju805 · 1991-01-25 00:00:00 — I en dom sänkte hovrättkraftigt den ersättning tilldömt enprostituerad kvinna som våldtagits. Domen var inteenhällig. I sin motivering gör hovrätten bedömningen attkvinnan varit villig att mot betalning ha sexuellt umgängemed män. Hon har fortsatt prostitutera sig även eftervåldtäkten, som inte verkar ha lett till andra inskränkningari hennes yrkesverksamhet än att hon inte längre går hem tillsina kunder. I sina överväganden finner hovrätten att denkränkning som hon blivit utsatt för genom våldtäkten inteär svårare än att den får anses gottgjord med detersättningsbelopp som den åtalade vitsordat.Slutsatsen måste bli att prostituerade inte kan räkna medsamma stöd och hjälp och att de inte blir kränkta som andrakvinnor om de misshandlas, våldtas eller t.o.m. mördas.Även styckmordsrättegången visar att människovärdet kanbestämmas av den sociala positionen. Vårt samhälle fåraldrig acceptera att dessa våra svagaste kvinnor, som ofta ärdrogberoende, nedgångna, förtryckta och förtvivlade,anses mindre värda och får stå sitt kast. Våldet som deprostituerade lever under får inte på minsta sätt ursäktasoch de som förgår sig mot prostituerade skall inte heller fålindrigare straff.Oavsett kön och social status skall vi som brottsofferenligt gällande lagar ha samma människovärde ochbehandlas lika. Om principen om allas likhet inför lagensätts ur spel vacklar tron på rättvisan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de prostituerades rättsskydd.
mot · GE02Ju807 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So222 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbildningsplan för att stärkabarnkompetensen inom rättsväsendet.
mot · GE02Ju808 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T412 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av skärpthastighetsövervakning,2. att beslutar att straffbarhetsgränsen förrattonykterhet skall vara alkoholhalt i blodet.
mot · GE02Ju809 · 1991-01-25 00:00:00 — gäller ett generellt förbud att anordnapornografiska föreställningar i syfte att förhindraprostitution. Undersökningar visar att steget från sexklubbtill prostitution inte är långt. Förbudet avser också attmotverka den kriminalitet och det asociala levnadssätt somfrämjas av den särskilda miljön vid sexklubbarna. Mentyvärr tvingas vi konstatera att gällande lagstiftning inte harhaft avsedd effekt.Prostitutionsgruppen vid socialförvaltninghar i olika rapporter redovisat förfärliga interiörer frånsexklubbar. Där försiggår t ex privat posering fast det inte ärtillåtet i lag. När förbudet mot pornografiska föreställningarantogs, hoppades man att sexklubbarnas antal påmarknaden skulle minska. Men så har inte varit fallet.Sexklubbsverksamheten minskar åtminstone inte iGöteborgsregionen p.g.a. den hos olika instanser sågenerösa tillämpningen av lagen, resursbristen ochunderlåtenhet att handla. Enligt uppgifter frånpolisledningen i är det meningslöst att beordraspaning och utredning av verksamheten på sexklubbarnadels för att tillstånd för sexklubbsverksamheten inte längreerfordras, dels för att straffvärdet för brott mot t.ex.allmänna ordningsstadgans § 10 är så lågt. Man prioriterarsåledes brott med högre straffvärde. Därför har man frånpolisledningens sida föreslagit en översyn av straffsatserna idetta avseende.Utöver sociala insatser som naturligtvis är nödvändiga,måste lagstiftningen skärpas för att få bort otillåtnapornografiska föreställningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avallmänna ordningsstadgan i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Ju810 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk636 hemställs1. att beslutar att upphäva lagen omföretagsbot,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om domstolsväsendets situation,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minska antaletspecialdomstolar,4. att hos regeringen begär förslag om attavveckla bostadsdomstolen och hyresnämnderna i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag till sådanlagstiftning att enskilda får rätt till ersättning förrättegångskostnader i andra mål än i skattemål somhandläggs enligt förvaltningsprocesslagen i enlighet medvad i motionen anförts.
mot · GE02Ju811 · 1991-01-25 00:00:00 — Ur BRÅs anslagsframställning för /92anförs bl.a. följande:I anslagsframställningen för /91 tog BRÅupp den framtida personalförsörjningen och behovet av enförstärkning av den kriminologiska forskningen.De då framförda behoven har inte blivit mindreangelägna, utan snarare tvärtom. Behovet av kvalificeradeforskare inom det kriminologiska/kriminalpolitiskaområdet bedöms öka betydligt . Tillströmningen av studenter till denkriminologiska grundutbildningen vid Stockholmsuniversitet tycks visserligen öka, men ett mycket litet antalstudenter påbörjar -- och en än mindre andel fullföljer --forskarutbildningen. Av dem som fullföljerforskarutbildningen är ett fåtal kvinnor. Det är därför avstor vikt för den framtida utvecklingen att denkriminologiskt/kriminalpolitiskt inriktadeuniversitetsutbildningen blir tillräckligt attraktiv.Utbildningen bör såväl breddas som utvecklas.BRÅ lämnade förslag och synpunkter i föregåendeanslagsframställning avseende bl.a. en breddning av denkriminologiska/kriminalpolitiska forskningen viduniversiteten/högskolorna, inrättande av fler professurerinom det brottspreventiva området, utveckling av enuniversitets- och högskoleutbildning avseendebrottsprevention för personer som arbetar praktiskt medbrottsförebyggande åtgärder samt resursbehovetbeträffande utveckling och utvärdering avbehandlingsinsatser bl.a. inom kriminalvården.Med anledning av ovanstående har vid sinbehandling av anslagen till BRÅ (jfr 1989/90:JuU29Forskning -- m.m.) erinrat omdet värde som inrättande av professurer vid rådetskulle kunna ha på forskningen och rekryteringen avforskare samt uttalat att detta bör beaktas i det fortsattautvecklings- och budgetarbetet.Vid BRÅ finns flera forskare som är kvalificerade för enprofessur inom det kriminologiska/kriminalpolitiskaområdet. För den som vill fortsätta sin forskarkarriär inomdetta område är möjligheterna härtill i det närmasteobefintliga i . Motsvarande möjligheter är däremotmycket goda i t.ex. . För en utveckling av kriminologin(inte minst brottspreventionen) och den kriminalpolitiskaforskningen i samt för att trygga en återväxt avforskare inom området är det ytterst angeläget attprofessurer inrättas vid BRÅ. Härigenom skulle BRÅ fåmöjligheter till utbildning och handledning av doktorander,vilket i sin tur väsentligt skulle förbättra förutsättningarnaatt rekrytera forskare. Den kvalificerade forskning sombedrivs vid BRÅ torde vara motiv nog för inrättande avprofessurer.Med åberopande av vad sålunda anförts yrkar BRÅ atttre professurer inrättas vid rådet fr.o.m. budgetåret1991/92.Vi anser att BRÅs äskande är väl motiverat. För att fåbehålla de kvalificerade forskarna vid , för att kunnaupprätthålla en hög forskningskvalitet och för att kunnaerbjuda en attraktiv forskningsmiljö är det, enligt våruppfattning, nödvändigt att professurer inrättas inom detkriminologiska/ kriminalpolitiska området. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar inrätta tre professurer inomområdet kriminologisk/kriminalpolitisk forskning.
mot · GE02Ju812 · 1991-01-25 00:00:00 — Vapenregister förs enligt vapenlagen i de polisdistriktdär ansökan handläggs. Detta innebär att det i finns118 vapenregister, det vill säga lika många som det finnspolisdistrikt. Denna situation utgör ett komplicerande ochbesvärligt inslag i olika hänseenden.En av bakgrunderna till införandet av exempelvisbåtregister var att man skulle kunna identifiera ägarna tillstulna båtar. När det gäller vapenregistren kan sammaargument med än större tyngd anföras. Polismyndigheternai landet som utreder brott och då särskilt grova brott därvapen kommit till användning eller förberedelse till sådanabrott konfronteras i det närmaste varje gång med vapen. flesta fall är dessa tillgripna och vanligen är de ejanmälda som stulna eftersom de vanligen härrör frånvapentillgrepp i sommarstugor.När vapnen anträffas återstår, om de inte anmälts somstulna, att söka igenom 118 vapenregister för att erhållaupplysning om vem som äger respektive vapen. Dettaarbete är närmast en omöjlighet och kan enbart tillgripasvid något enstaka exceptionellt fall. För attbrottsutredningar och utredningar där herrelösa vapenanträffas skall kunna genomföras rationellt och snabbt ärdet viktigt att vapenlagen ändras så att en regel om ettcentralt dataassisterat vapenregister införs.Det får ankomma på regeringen att utforma denna regeloch återkomma till med förslag. Det må ävenankomma på regeringen att inom nuvarande offentligförvaltning placera detta vapenregister så att inga nyakostnader drabbar staten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av ett centraltvapenregister.
mot · GE02Ju813 · 1991-01-25 00:00:00 — Stödet till dem som råkat ut för brott har förbättratsunder den senare tiden. I regeringens budgetpropositionredovisas olika åtgärder som vidtagits för att förbättrabrottsoffrens situation. Trots detta är stödet fortfarandeotillräckligt. Särskilt oroande är det att kvinnojourertvingas lägga ned sin verksamhet på grund av att samhälletsstöd är otillräckligt.Fortfarande får de som drabbas av brott för lite elleringet stöd alls. De som känner sig utsatta för brott kännersig ofta kränkta och upplever sin situation som otrygg. Ävenbrott som kan upplevas som bagatellartade eller ringa kanför många innebära stora påfrestningar. Reaktionerna hosdem som blivit utsatta för brott kan vara många. Isolering,rädsla för att gå ut, rädsla för att bo kvar i lägenheten,otrygghet och chocktillstånd är vanliga reaktioner hosbrottsdrabbade personer. I sådana situationer är det viktigtatt någon tar kontakt med den brottsdrabbade så att de gesmöjlighet att tala med någon om det som hänt och om detbehövs hjälper till med olika praktiska frågor.Det är angeläget att det finns en organisation ochmedmänniskor som kan hjälpa och stötta dem som utsattsför brott av olika slag. Dessa föreningar är ett mycket brakomplement till kommunernas och landstingens åtgärderoch avlastar naturligtvis samhällets institutioner i myckethög grad. Utan dessa föreningars engagemang skullekommuner och landsting behöva bygga ut sin verksamhetför att klara dessa uppgifter som i stället sköts av ideellaorganisationer.Det är glädjande att regeringen nu föreslår attriksorganisationerna för brottsofferjourerna ochkvinnojourerna får ett organisationsbidrag för att bygga utoch utveckla sin verksamhet. Tyvärr är problemet inteenbart att det saknas jourer på många platser. De jourersom fungerat har även de stora ekonomiska problem ochmåste eventuellt lägga ner verksamheten. Det är därförangeläget att finna former för ett årligt statligtverksamhetsbidrag till brottsofferjourer och kvinnojourer ilikhet med det statliga aktivitetsbidraget tillungdomsorganisationerna. Det statliga bidraget bör utgåunder förutsättning av att kommun och landsting bidrarmed samma summa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av årligtverksamhetsbidrag till brottsofferjourer,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av årligtverksamhetsbidrag till kvinnojourer.1]
mot · GE02Ju817 · 1991-01-25 00:00:00 — andra hälft intensifierades kampenmot den ekonomiska brottsligheten. Eko-kommissionensförslag som presenterades 1984 blev startpunkten för ettomfattande arbete inom en rad områden i syfte att begränsaden ekonomiska brottsligheten och dess skadeverkningar.Polis och rättsväsende tillfördes ökade resurser,lagstiftningen skärptes och större vikt lades vid utbildnings-och informationsinsatserna.Som en direkt följd av eko-kommissionens arbete angavockså statsmakterna ekobrottsligheten som ett prioriteratområde för polisen. I årets budgetproposition har dettakommit till uttryck på följande sätt:Polisens insatser när det gäller spaning och utredning börsärskilt inriktas på våldsbrott, narkotikabrott samtekonomisk brottslighet och då särskilt sådana som hotarstora samhälleliga värden såsom miljöbrottslighet.I samband med att fattade beslut på grundvalav eko-kommissionens förslag gav regeringenbrottsförebyggande rådet i uppdrag att utvärderainsatserna. Utvärderingen är ännu inte avslutad.Effekterna av den ökade insatserna motekobrottsligheten var positiva.Utvecklingen tycks dock ha brutits ochekobrottsligheten har på nytt ökat i omfattning. Ett tydligttecken på detta är det stora antalet konkurser. Inom vissabranscher är problemen större . Det gällerexempelvis resturangbranschen. Den omfattandeskalbolagshärvan är ytterligare ett belägg för att denekonomiska brottsligheten har en betydande omfattning.Samtidigt är samhällets resurser för bekämpandet avekobrotten otillräckliga. Det finns tendenser till att poliseninte tillräckligt prioriterar denna brottskategori utan iställetminskar antalet poliser med uppgift att utreda ekobrott.Denna utveckling måste brytas. Den ekonomiskabrottsligheten leder till en kraftig omfördelning i ekonominoch den är också av en sådan omfattning ekonomiskt att denfår långt större verkningar på samhällsnivån än någonannan typ av kriminalitet. Omfördelnings- ochjämlikhetspolitiken sätts ur spel och de ekonomiskabrottslingarna blir ett skattefrälse som kan hålla en heltannan konsumtionsnivå än hederliga skattebetalare.Kampen mot den ekonomiska brottsligheten måste pånytt sättas i centrum för samhällets kriminalpolitiskasträvanden. Åtgärder bör övervägas inom de branscher därproblemen är som störst. Ökade resurser bör också tillföraspolis och åklagarmyndigheterna. Statsmakterna bör ocksåge klarare riktlinjer till polismyndigheterna. Ocksåskattekontrollen bör skärpas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökade insatser motden ekonomiska brottsligheten.
mot · GE02Ju819 · 1991-01-25 00:00:00 — Nordiskt samarbete mot narkotika m.m. Målet för narkotikapolitiken måste vara ett samhällefritt från narkotika. I finns narkotikan på varjeliten ort och missbruket ökar. Polisens och tullens beslagbekräftar en oroande utveckling.Hasch och amfetamin är de absolut vanligastepreparaten. Heroinet finns i , ochFilipstad. Kokainet lär också ha kommit till ,framförallt till Karlstad.Haschmissbrukarna i fungerar också somförsäljare. Narkotikapolisen talar om ett trasproletariat avmissbrukare som åker runt i länet och kvartar hos varandra.De köper hasch i , åker hem till ochsäljer det till minst dubbla priset. Inköp på Christianiasvarar för nästan hela haschmarknaden i Värmland.En gång var det tänkt att i skullebli ett alternativt lyckligt samhälle. Människan skulle stå icentrum och alla skulle ha rätt att pröva sina idér. PåChristiania har hasch alltid varit tillåtet, man klassar detinte som narkotika. Men den fria tillgången på hasch harförvandlat den tänkta harmonin till ett samhälle som inteorkat stå emot de kriminella. Det ohejdadehaschmissbruket har förvandlat till ettmänniskofientligt ställe.Handeln med hasch är intensiv, man säljer omdagen.Det ofattbart att ett ställe som tillåts existeramitt i . bör i kräva ettgemensamt agerande i för ett narkotikafrittsamhälle.Riksdagens beslut om att kriminalisera all olovligbefattning med och allt olovligt bruk av narkotika har intefått avsedd verkan. Den betraktas ute på fältet av polisensom värdelös. Inskränkningen av påföljden för ''eget bruk''av narkotika till enbart böter medför att blod- eller urinprovsom bevismaterial inte tillåts. Eftersom det är så krångligtmed bevisning drar man sig för att väcka åtal. Vi uttrycktefrån liberalernas sida farhågor om detta redanvid behandling av regeringens förslag.Eftersom narkotikautvecklingen under det senaste åretvisar på en allvarlig fortsättning och t.o.m ökning avproblemen så måste lagstiftningen nu skärpas när det gällerförbudet mot befattning med och bruk av narkotika. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett effektivare samarbete pånarkotikaområdet i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbudet mot befattning med ochbruk av narkotika.
mot · GE02Ju829 · 1991-01-25 00:00:00 — Storstadens glitter syns vid horisonten likt en slipaddiamant. Det är och en ung, ensam kvinna görsig redo, efter en arbetstyngd vecka, att koppla avtillsammans med kamrater. De skall träffas inne i stan föratt bara äta och umgås. Hon tittar i tidtabellen när nästabuss går. Tittar när sista bussen hem går. Stönaröver hur tidigt den slutar gå för natten. Hon bordenaturligtvis veta efter alla de gånger som hon har studerattabellen men liksom alla gånger tidigare hoppas hon hittaen senare tur. För om hon skall hinna med sista turen måstehon nämligen gå ifrån kompisarna senast . Ochdet är då som det är som roligast. Varför skall det vara så?Hon tittar i plånboken. Bara etthundratjugofem kronorkvar. Efter en pizza och en öl har hon inte råd att ta taxi.Tunnelbanan slutar ju också att gå så det får bli att till fotsta sig hem från närmaste nattbusshållplats. Tänk om manbodde där det finns bra nattrafik!Förra lördagen när hon gick hem pånatten och hade vikit av från huvudgatan för att ta sig överfotbollsplanen ner mot parken hörde hon steg bakom sig.De fanns helt plötsligt där. Hon snabbade på. Inga andra änhon och stegen fanns där. Hon började springa. Efterkröken la hon bildligt talat benen på ryggen. Hemma ibostadsområdet genade hon mellan husen, fick uppnycklarna och porten. Upp för trapporna i etthuj och in i lägenheten. Låste dörren med båda låsen.Vågade inte tända ljusen utan gick i mörkret fram tillbalkongfönstret. Just som hon kom fram dyker han uppuppe vid torget och stirrar sig vilt omkring för att däreftersnabbt komma gående ner bland husen. Vartenda fönster ärmörkt. Ljuset vågar hon fortfarande inte tända, ty då kanhon röja var hon bor. Hon klär av sig i och kryper ner isängen med bultande hjärta. Det dröjer länge innan honsomnar.När hon nu denna fredag sitter med tidtabellen dykerminnet upp. Hon sitter och retar upp sig över att hon inteskall kunna känna frihet att komma och gå när hon vill, ävenom det så är natt. Inne i stan är det, det första hon avbördarsig till kompisarna. Två av tjejerna säger att dom har skaffatsig tårgasspray. De säger att de är väl medvetna om att detinte är lagligt, men det skiter dom i. Vad har de föralternativ, utom att stanna hemma, förstås.Den slipade diamanten har många sidor. Oro förhemresan inleder kvällen och finns sedan där i bakhuvudethela kvällen för att kulminera i rädsla när hon väl är påhemväg. Har hon rätt att i nödvärn ta till tårgasspray? Ja,hon vet faktiskt inte. Här råder verklighetens hårda villkor.Liksom det gör för många andra kvinnor på hemväg inatten, från jobbet t.ex.Vi anser en undersökning vara på plats om ensammakvinnors situation på hemväg sena kvällar och nätter ochsom därtill lyfter fram förslag till olika åtgärder för att göraden säkrare. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en undersökning om ensammakvinnors situation på hemväg sena kvällar och nätter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av information omnödvärnsrätten.
mot · GE02Ju830 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo792 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i miljörätt för polis,åklagare och domare,2. att hos regeringen begär förslag ominförande av en särskild statsåklagare för miljömål,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring av rättshjälpslagen.
mot · GE02Ju831 · 1991-01-25 00:00:00 — Krav på svenskt medborgarskap inom rättsväsendet Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U520 hemställsatt hos regeringen begär en utredning avmöjligheten att ta bort kravet på medborgarskap vidtjänstgöring i svenska rättsväsendet.
mot · GE02Ju832 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till brottsoffer närbrottslingar släpps från tvångsvård, kriminalvård ellerhäkte,3. att beslutar anvisa . övercivildepartementets anslag att användas till bl.a.överfallslarm för förföljda kvinnor,[att beslutar att under anslaget (H 3) Bidrag tillorganisationer för /92 anvisa ytterligare . utöver vad regeringen föreslagit, avsedda förkvinnojourernas riksorganisation,2]4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hjälp till svenska kvinnor somvåldtagits utomlands,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skadestånd till brottsoffer ivåldtäktsmål,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredningar av brott begångnamot kvinnor och barn av närstående.
mot · GE02Ju833 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:K246 hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring irättegångsbalken för att säkerställa rätten till opartisklagföring.
mot · GE02Ju834 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning av poliser m.fl. för arbetet med utsatta barn Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So311 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning för andra kategorierän personal.
mot · GE02Ju837 · 1991-01-25 00:00:00 — Förverkande av grova brottslingars pass Många övervakningsnämnder kan ofta konstatera attpersoner som är villkorligt dömda för allvarliganarkotikabrott avviker från hemorten och inte kananträffas. I åtskilliga fall rör det sig om personer dömda ettflertal gånger för mycket allvarliga narkotikabrott och somrest till utlandet. Övervakningsnämnderna kan då inte klarasin uppgift att hålla den dömde under uppsikt.Det allvarligaste är att den dömde i många fallåterknyter kontakter utomlands för att återuppta sinkriminella verksamhet. Detta är stötande och enligt vårmening oacceptabelt. För att, i varje fall till viss del, kommatill rätta med detta anser vi att svenska medborgare som stårunder övervakningsnämnds uppsikt, dömda förnarkotikabrott eller annat allvarligt brott, ovillkorligenskall fråntagas sitt pass. Passet bör kunna återfås först efterdet att övervakningstiden utgått och då efter särskildprövning av vederbörlig rättsinstans.Det är vår uppfattning att vårt förslag är lika motiveratsom det är att dömda för rattonykterhet fråntas körkortet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förverkandet av passen för grovanarkotikabrottslingar och andra grova brottslingar som stårunder övervakningsnämnds uppsikt.