mot · GE02K59 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:117 En ny kommunallag anser att den kommunala självstyrelsenär av grundläggande betydelse för det demokratiskastatsskicket i . Det demokratiska inflytandet ochdärmed den politiska kontrollen över den kommunalaverksamheten måste bevaras och vidareutvecklas.Vänsterpartiet är starkt kritiskt till de allt vanligaresträvandena att -- med ekonomin som täckmantel -- rustaned, avlöva och minska den politiska organisationen, dvsförsök till avdemokratisering.Det är viktigt att det finns det antal förtroendevalda somkrävs för att -- med förankring hos medborgarna och i depolitiska partierna -- förstå verksamheterna och innehakunskap så att de kan fatta de beslut som uppdraget somfolkvalda kräver. Alternativet vore ökat beroende avexperter och tjänstemän.Nämnder och styrelser får allt större betydelse i denkommunala organisationen. Det krävs att dessa inte ges enbeslutsfunktion som generellt baseras på färreförtroendevalda. Det är också viktigt med entillfredsställande politisk representation från olika partier inämnder och styrelser.Alternativet vore att fjärma sig från den medborgarviljasom kommer till uttryck i allmänna val.De förtroendevalda har en central roll i utvärderingen avkommunala verksamheter. Det måste i detta sammanhang ilika hög grad vara fråga om kvalitet, prestation ochservicenivå som en rent ekonomisk uppföljning. Detgrundläggande måste vara att den kommunalaverksamheten styrs av invånarnas behov.De allt större inslagen av marknadsekonomi inomkommunsektorn innebär ett hot mot samordning ochplanering, mot arbetarrörelsens mål att samhället skaansvara för gemensamma nyttigheter och motutgångspunkten att denna samhälleliga verksamhet skatillgodose människors behov på lika och rättvisa villkor.Försöken att införa ekonomisk konkurrens --marknadsekonomiska köp- och säljmodeller -- inom denkommunala verksamheten, mellan verksamheter ochförvaltningar liksom mellan individer måste avvisas.Detsamma gäller beställare-utförare-modellen, sombygger på ett företagsekonomiskt synsätt och somförutsätter privata alternativ på befintliga och nya områden.Kommunen skall vara invånarnas gemensamma ochsolidariska organisation. Detta betyder avvisande avprivatisering som metod att lösa kommunernas problem.Det kan finnas praktiska skäl -- tillfälliga behov ellertjänster som behöver specialkunskaper -- för att lägga utvissa verksamheter på entreprenad, men i allmänhet är detbättre för kommunen att satsa på egen framställning av denyttigheter som erfordras.Utgångspunkten när det gäller samhälleliga åtagandenär att plånboken inte skall styra. Målet är att alla, oavsettekonomisk situation, skall ha lika rätt till vård, omsorg,utbildning och social trygghet.De som önskar en privat eller marknadsekonomiskhushållning i samhället har alltid ställt krav på höga avgifter,som får till följd att de som kan betala får tillgång tillservice -- andra icke.Folkrörelse- och arbetarrörelsepartierna har ständigthävdat det motsatta: principen om allas rätt och därmedkollektiv finansiering via skatt istället föravgiftsfinansiering.Kommunernas och landstingens befogenheterLagen om rätt för kommun och landstingskommun attlämna internationell katastrofhjälp borde införas ikommunallagen. Ett syfte med den nya kommunallagen äratt den skall vara mer informativ än den nuvarandelagstiftningen är. Beträffande denna lag vägerinformationsintresset så tungt att den bör införas ikommunallagen, något som för övrigtkommunallagsgruppen rekommenderat.Sydafrikalagen bör utvidgas så att kommuner ochlandsting ges möjlighet att fatta beslut om att ej sluta avtalmed företag som har affärsrelationer med . Dettaskulle även gälla dotterbolag till sådana företag.I råder enighet om avståndstagande frånkränkningar av mänskliga rättigheter. Medborgarna får viamassmedia och i kontakter med nya invandrargrupperstörre kunskaper och därigenom ökat engagemang när detgäller världspolitiska händelser. Behovet av att kunna geuttryck för sina åsikter ökar också.Kommunala opinions- och solidaritetsyttringar medanknytning till andra länder har tidigare i princip ansettsfalla utanför den kommunala kompetensen. Utrikes-,handels- och biståndspolitik har ansetts vara enangelägenhet uteslutande för riksdag och regering. Sådanayttringar, t.ex. att kommuner förklarar sig somkärnvapenfria zoner, har också ansetts sakna samband medden egna kommunen och därför strida mot den s.k.lokaliseringsprincipen.Med tanke på intresset för en ökad decentralisering isamhället och det ökade politiska engagemanget hosmedborgarna är detta synsätt förlegat. Kommunernas ochlandstingens befogenhet bör utvidgas på detta område.Lagen om katastrofhjälp borde också medge rätt tillkommun och landsting att lämna sådan i form avekonomiskt stöd. Förslaget till begränsning av insatser tillutrustning och tjänster, som kommunen kan avvara, äralltför restriktivt.Kommunerna och landstingen borde också få ökadebefogenheter att medverka i internationella projekt avsolidaritets- och biståndskaraktär.SjälvkostnadsprincipenVänsterpartiet anser att självkostnadsprincipen böravskaffas i verksamhet som är konkurrensutsatt.I vissa verksamheter är det av stor vikt att det blir möjligtatt generera överskott, som kan användas för framtidainvesteringar.Det kommunala partistödetI motsats till vad regeringen föreslår bör partistödetbestå av en fast och en rörlig del efter förebild av detpartistöd som utgår till de partier som är representerade iriksdagen.Kommunernas och landstingens organisationVänsterpartiet delar regeringens uppfattning attkommuner och landsting bör ges möjlighet att organiserasin verksamhet på ett friare sätt. Huvudprincipen bör varaatt kommunerna själva får bestämma hur de vill fördela sinauppgifter på olika kommunala nämnder.Miljö- och hälsoskyddsnämnd bör dock vara obligatoriski varje kommun. Kommunerna har fått en förstärkt roll och ett eget ansvar ang.miljöskyddsarbetet. Miljö- och hälsoskyddsnämnderna haren myndighetsfunktion och även en polisiär roll inommiljöområdet. Om dessa nämnder sammanslås medexempelvis byggnadsnämnder kan oförenliga funktionerförläggas i samma nämnd, vilket inte är acceptabelt. bör vara obligatorisk även ifortsättningen.Kommunala företagPropositionens förslag om insyn för allmänhet ochförtroendevalda i de kommunala företagen är otillräckliga.I de företag som är helägda av kommun eller landstingbör offentlighetsprincipen enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen gälla. En utredning börtillsättas med direktiv att lägga fram förslag om detta.I delägda företag bör alltid gälla att fullmäktige skall fåyttra sig innan beslut i verksamheten som är av principiellbeskaffenhet eller annars av större vikt fattas. Detta börgälla även principiella frågor rörande den löpande driften.Också i helägda företag måste fullmäktige få yttra sig i dessafall.Det är av stor vikt att fullmäktigeledamöterna får rätt attinterpellera styrelseordföranden i kommunala företag.Härigenom stärks den demokratiska insynen och kontrollenav de kommunala företagen.De förtroendevaldaI propositionen 4 kap. 11§ föreslås att förtroendevalda skall ha rätt till denledighet från sina anställningar som är erforderlig för dekommunala uppdragen. På denna punkt sker ingenförändring i förhållande till nu gällande kommunallag.Lagen ger inget direkt stöd för att en förtroendevald somhar anställning med skifttjänstgöring har rätt till ledighetfrån ett nattskift som följer direkt efter utfört uppdrag somförtroendevald. Ledighetsregelns utformning innebär attden stora grupp på arbetsmarknaden som har skiftarbete ärberoende av sin arbetsgivares godkännande om han ellerhon skall ha möjlighet att åta sig kommandeförtroendeuppdrag på människovärdiga villkor. Motbakgrund av den vikt som tillmäts ett ökat politisktengagemang hos medborgarna måste sådana förhållandenanses oacceptabla. Erforderlig ledighet för politiskaförtroendeuppdrag, även med hänsyn till skiftarbetandesvillkor, måste garanteras genom en ändring av dennabestämmelse.Regeringen föreslår nya regler om ersättning tillförtroendevalda om rätt till skälig ersättning för förloradarbetsinkomst. I motsats till regeringen anser vänsterpartietatt ersättningsnormerna av rättviseskäl bör vara enhetligaför hela riket samt baseras på principen lika arvode för likauppdrag.De mindre partiernas insynRegeringen underlåter att lägga fram förslag om attpartier som är företrädda i fullmäktige, men ej i styrelsen,skall ha rätt att låta en representant för partiet varanärvarande vid styrelsens sammanträden.Kommunallagskommittén hade en annan uppfattning idenna fråga. Kommittén sade bl.a.:Vidden av det politiska handikapp som brist pårepresentation i t.ex. styrelsen innebär framgår av att allafullmäktigeärenden skall beredas med styrelsen som sistaberedningsinstans. I princip kan således ett mindre partiutan representation i styrelsen inte framlägga egna förslagt.ex. vid behandlingen av budgeten på grund avberedningstvånget. De måste i stället inrikta sig på motions-och förslagsställande om nyaverksamheter, vilket gör att partiet inte blir jämbördigt medandra partier som haft möjlighet att lägga sina förslag ochden vägen också få större tyngd bakom yrkandena.Enligt vår mening är det rimligt att lagstiftningsvägenåstadkomma vissa förbättringar när det gäller möjlighetenatt ha observatörsplatser. En ökad insyn för de mindrepartierna har utan tvivel sin största betydelse i sambandmed budgetberedningen i styrelsen.Vi är dock beredda att gå ett steg längre och föreslårdärför att företrädare för de mindre partierna genom stöd ikommunallagen får rätt att närvara vid styrelsenssammanträden över huvud taget. Denna rätt bör, för att intebli helt illusorisk, kombineras med en rätt att delta iöverläggningarna; dock inte i besluten. De bör också ha rättatt få sin mening antecknad i protokollet. Detta kanunderlätta för partierna när det gäller ett ärendes vidarebehandling i fullmäktige. Om företrädaren för partiet redani styrelsen har gett uttryck för en viss ståndpunkt, som harantecknats, behöver det inte betraktas som ett nytt ärendeom ståndpunkten drivs vidare i fullmäktiges behandling.Vänsterpartiet ansluter sig helt till de ståndpunkterkommunallagskommittén intagit i denna fråga. Det är avutomordentlig vikt att mindre partier får närvarorätt, rättatt delta i överläggningarna och få sin mening antecknad iprotokollet vid styrelsens sammanträden.Proportionalitetsprincipen kommer genom attnämnderna troligen blir färre att i allt fler fallutestänga mindre partier från nämnderna. Småpartier, somej genom proportionalitetsprincipen vinner representation inämnder, bör därför ges obligatorisk närvarorätt i dessa.Om avslår förslaget om närvarorätt för mindrepartier i kommunstyrelsen ställs mindre partier i realitetenutanför det viktiga budgetarbetet i vissa kommuner. De ärofta förhindrade att få sina alternativ prövade. De har intetillfälle att delta i budgetberedningen och där framläggaförslagen och de kan förvägras få sina alternativ prövade vidfullmäktiges budgetbehandling. Samma partier kan likvälha avgörandet vid fullmäktiges omröstning om olikaalternativ, utan att ha kunnat påverka utformningen avbudgetalternativen eller ens ha fått insyn i ärendet.Vad som här anförts om kommunerna torde äga giltighetäven för landstingen.Därför bör partier som ej är representerade ikommunstyrelsen få lägga förslag i fullmäktige utanberedningstvång. Särskilt betydelsefullt är detta när detgäller budgetbehandlingen.I propositionen föreslås en väsentlig utvidgning av detdelegeringsbara området. kan inte godta attförvaltningschefer får vidaredelegera till andra anställda.Vidaredelegering kan leda till oklara ansvarsförhållanden.Delegering bör alltid ske direkt till dem som skall fattabeslut i det delegerade ärendet, t.ex. personalgrupper.Vänsterpartiet anser i likhet med riksdagensombudsmän att anmälningsskyldigheten avdelegationsbeslut även i fortsättningen bör varalagreglerad. De vidgade möjligheterna till delegering gördet angeläget att nämndernas grundläggande ansvar förverksamheten klart markeras. En sådananmälningsskyldighet kan rimligen inte vara särskiltbetungande.Bordläggning i nämndDet föreliggande förslaget till ny kommunallag innebärgenom den vidgade delegationsrätten och detdecentraliserade ansvaret att fler beslut kommer att tas inämnderna och inte föras upp till fullmäktige för beslut.Vidare införs röstplikt för nämndledamöter vid beslut somgäller myndighetsutövning.Vänsterpartiet anser därför att den ovan beskrivnarätten till bordläggning för en minoritet bör utvidgas attgälla alla nämnder och styrelser.I de flesta kommuner villfars regelmässigt en ledamotsbegäran om bordläggning, men i vissa kommuner därsamarbetsklimatet fungerar sämre händer det attminoriteten nekas bordläggning.Vänsterpartiet anser att en tredjedel av de närvarandeledamöterna i en nämnd skall ha rätt tillminoritetsbordläggning.Den kommunala beskattningsrättenEnligt kommittédirektiven borde den nyakommunallagen utformas så, att den medverkar till attstärka de förtroendevaldas ställning. Vidare bör den präglasav stor frihet för kommuner och landsting att självaorganisera sin verksamhet. Det kommunala skattestoppetmotverkar dessa målsättningar och innebär ett stort ingreppi det kommunala självstyret.Den kommunala beskattningsrätten bör därför utredassärskilt med utgångspunkt från att kommunerna skall ha enreell och säkerställd möjlighet till beskattning.Regeringsformens bestämmelser i 1 kap. 7§ och 8 kap. 5§ om den kommunala beskattningen bör ses över ienlighet med denna målsättning.TuristbefogenhetslagenI propositionen föreslås inga ändringar i lagen om vissakommunala befogenheter beträffande turistområdet.Vänsterpartiet anser liksom kommunallagsgruppen ochkommunallagskommittén att denna lag bör göras tillämpligäven på landstingen. Landstingen har ju redan vissabefogenheter på området med stöd av den grundläggandeallmänna kompetensbestämmelsen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovsstyrning av denkommunala verksamheten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdemokratisering medekonomin som täckmantel,3. att hos regeringen begär förslag ominförande av katastrofhjälpslagen i kommunallagen,4. att hos regeringen begär förslag omutvidgning av Sydafrikalagen i enlighet med vad i motionenanförts,5. att hos regeringen begär förslag omutvidgning av den kommunala kompetensen att genomföraopinions- och solidaritetsyttringar,6. att hos regeringen begär förslag om att ävenekonomiskt stöd skall kunna ges med stöd avkatastrofhjälpslagen,7. att hos regeringen begär förslag omutvidgning av den kommunala kompetensen för medverkani internationella projekt av solidaritets- ellerbiståndskaraktär,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om självkostnadsprincipen,9. att beslutar att partistödet skall bestå av delsen fast, dels en rörlig del,10. att beslutar att miljö- ochhälsoskyddsnämnd obligatoriskt skall finnas i allakommuner,11. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att lägga fram förslag om attoffentlighetsprincipen skall gälla i företag som är helägda avkommun eller landsting,12. att beslutar om yttranderätt för fullmäktigeinnan beslut i delägda företag av principiell beskaffenheteller av större vikt, i principiella frågor även rörande denlöpande driften,13. att beslutar om rätt för kommun- ochlandstingsfullmäktigeledamöter att interpellerastyrelseordföranden i kommunala företag,14. att hos regeringen begär förslag om rätt tillledighet från anställningen för kommunalt förtroendevaldai enlighet med vad som anförts i motionen,15. att hos regeringen begär förslag omersättning till förtroendevalda för förlorad arbetsinkomst ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att beslutar att mindre partier skall hanärvarorätt i styrelser och nämnder,17. att -- om yrkande16 avslås -- beslutar att partier som ej är representeradei kommunstyrelse skall ha rätt att lägga förslag i fullmäktigeutan beredningstvång,18. att avslår 6kap. 37§ om vidaredelegering i regeringens lagförslag,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delegering direkt till dem somskall fatta beslut i det delegerade ärendet,20. att hos regeringen begär förslag omlagreglerad anmälningsskyldighet av alla delegationsbeslut,21. att beslutar att ett ärende skall bordläggasom minst en tredjedel av närvarande ledamöter i en nämndbegär det,22. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att utreda den kommunalabeskattningsrätten och se över regeringsformensbestämmelser i detta ämne för att åstadkomma attkommunerna skall ha reell och säkerställd möjlighet tillbeskattning,23. att beslutar om utvidgning avturistbefogenhetslagen att även omfatta landstingen.