mot · GE02N331 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningVärldsekonomin och den internationella handeln harunder präglats av en intressant och i mångaavseenden positiv utveckling. Även om en viss avmattningskett har världsekonomin fortsatt att växa.Stora förhoppningar har ställts till förhandlingarna inomGATT, den fortsatta och intensifierade västeuropeiskaintegrationen samt demokratiseringsprocessen ochövergången från planekonomi till marknadsekonomi sominletts i flera av länderna i Öst- och Centraleuropa.Dessutom har reformprocessen i bidragit tillökad öppenhet, men som dessvärre kan äventyras ochavstanna som en följd av den instabilitet som präglarsituationen i Sovjetunionen.De ekonomiska reformerna i de central- ochösteuropeiska staterna är ett viktigt led för integrationen avdessa länder i världsekonomin. ESK, , om ekonomiskt samarbete som höllsi blev en framgång. Vid konferensendeltog officiella delegationer och representanter förnäringslivet. Den deklaration som konferensen antoginnebar långtgående åtaganden i marknadsekonomiskriktning, vilken mottogs mycket positivt av länderna frånCentral- och Östeuropa.Trots de i många avseenden positiva framsteg som gjortsde kan dock förutsättningarna förvärldshandelns utveckling snabbt förändras i negativriktning. Krisen i , det instabila läget iSovjetunionen, tunga skuldbörda och ett stoppför fortsatt avspänning i världen kan hindra en fortsattpositiv utveckling av världshandeln. En långt utdragenkonflikt i skulle allvarligt skadavärldshandeln. Risken för höjda oljepriser, högre räntoroch en allmän stor osäkerhet inför investeringar i industrioch handel är påtaglig.Den åttonde förhandlingsrundan inom , den s.k.Uruguayrundan, ledde inte fram till ett avtal som planeratvid ministermötet i . På grund av storasvårigheter att nå enighet mellan och samt ettantal andra viktiga jordbruksländer omjordbruksförhandlingarna kunde inte heller andra viktigaförhandlingsområden slutföras.PrioriteringarDen svenska handelspolitiken måste, enligt centernsuppfattning, ha som mål att åstadkomma en utökad exportoch en fungerande frihandel.I denna motion vill vi särskilt prioritera föjandeområden:Förhandlingarna inom om ett stabiltregelverk för internationell handelFullföljande avförhandlingarna med EG om ett EEA-avtalNorden somhemmamarknadÅtgärder för att främja handel ochsamarbete med Central- och ÖsteuropaÖkadhandelsrepresentation i de baltiska staternaProgram föratt främja småföretagens exportmöjligheter inom EG.Sveriges situationSverige är ett relativt litet land med högt specialiseradproduktion och med ett starkt import- och exportberoendepå flera varuområden. Vårt land måste därför verka för enöppen internationell handel. Det är ett avgörandeekonomiskt villkor för vår nation.För som har en exportberoende ekonomi skulleen mer protektionistisk världshandel medföra nackdelar.Den inhemska marknaden är för liten för att kunna utgöraen sluten enhet. En omfattande utrikeshandel är därförnödvändig för att vårt land skall få resurser till reformer ochvälfärdsutveckling.Ett stort antal människor är sysselsatta i företag medhuvudsaklig avsättning av produkterna utanför landetsgränser. För delar av den svenska exportindustrin ärimportberoendet betydande. Många av de produkter somimporteras är sådana som är nödvändiga för att industrinskall fungera. Importinnehållet i många avtillverkningsindustrins produkter uppskattas till 50 %.Nära 90 % av utrikeshandel sker med de övrigavästliga industriländerna, varav med övrigaländer i . Den svenska exporten till ökat kraftigt . Däremot harhandeln med och statshandelsländerna minskat.Den ekonomiska politik som regeringen fört har tillsammans med avtalen på arbetsmarknadeninneburit kraftiga kostnadsökningar. Det har medfört attden svenska exporten förlorat stora marknadsandelar sedan1983. Svenska företag har fått svårare att hävda sig påvärldsmarknaden.Av bl a kostnadsskäl har många svenska industriföretagvalt att investera utomlands i stället för i . Den heltdominerande delen av företagens utlandsinvesteringar harunder senare år skett inom EG.För att skapa en mer gynnsam utveckling för svenskutrikeshandel och stimulera till ökade investeringar ochökad produktion behövs en annan inriktning av denekonomiska politiken. Löne- och kostnadsutvecklingen kaninte överstiga den som gäller för våra närmastekonkurrentländer. Därför är det angeläget att ettstabiliseringsavtal kan slutas på arbetsmarknaden.Rehnbergkommissionen har lagt en god grund för ett sådantavtal.Handelspolitikens inriktningEn fri handel mellan länder är ett viktigt instrument förutveckling. Den måste bedrivas på likvärdiga villkor ochmed fasta spelregler.En öppen och fri handel fungerar bäst när parterna påvärldsmarknaden agerar utifrån likartade förutsättningar.Frihandeln kan emellertid leda till negativa effekter när detgäller fördelningen av ekonomiska resurser mellan industri-och utvecklingsländer. Det är angeläget att en öppen och frivärldsmarknad inte förstärker den obalans mellan i- och som finns i världshandeln utan istället bidrar tillekonomisk utveckling och utjämning.En öppen och fri handel är emellertid bara ett av fleramedel för att nå ett väl fungerande samhälle. Frihandel kanalltså inte vara ett mål i sig. Då den kommer i konflikt medandra mål blir det nödvändigt med modifieringar. Vidutformningen av regelverket för den internationellahandeln och handelspolitiken måste hänsyn tas till faktorersom hälsa, miljö och säkerhet.De olika internationella avtal som undertecknatmedger vissa möjligheter till undantag från frihandel.Sådana undantag, s.k. undantagsklausuler, kan åberopasom en nation befinner sig i ett svårt läge, t.ex. vidbetalningsbalanskriser eller svårigheter för vissanäringsgrenar och regioner.Undantag från ingångna förpliktelser tillåts också för attskydda nationella säkerhetsintressen, människors liv ellerhälsa, djurs och växters existens. Däremot saknasskyddsklausuler som tar sociala hänsyn, exempelvismöjlighet till åtgärder mot import av produkter somframställs genom barnarbete eller underbetald arbetskraft.Enligt vår uppfattning måste regelverket för internationellhandel, förutom klausuler till skydd för hälsa, miljö ochsäkerhet, också innehålla socialklausuler.Vid utformningen av den svenska handelspolitikenmåste beredskapsaspekter beaktas. Av beredskapsskäl ärdet nödvändigt att slå vakt om en god inhemsk produktionav livsmedel, kläder, skor etc. Av denna anledning böravreglering och ändring av gränsskydd inte ske i snabbaretakt än vad som sker i vår omvärld. Ensidiga eftergifter frånsvensk sida, t ex en sänkning av gränsskyddet förjordbruksprodukter, skulle allvarligt skada svensktjordbruk och strider dessutom mot det livsmedelspolitiskabeslutet från 1990.Utformningen av och målen för den svenskahandelspolitiken bör ha den inriktning som vi här förordat.Detta bör ges regeringen till känna.Sociala, hälsopolitiska och miljömässiga aspekter måsteligga till grund för handelspolitiskaställningstaganden. I vårt land ställs välmotiverade hälso-och miljökrav på produkter och produktionsmetoder inomindustri och jordbruk. Vi måste därför ställa samma krav påimporterade produkter som på inhemskt producerade.En del av den svenska importen består av produkter somibland producerats i dålig miljö, genom barnarbete eller avannan underbetald arbetskraft. En kartläggning bör skeöver vilka importprodukter som bedöms ha produceratsunder förhållanden som är oacceptabla från hälso- ochmiljösynpunkt, med slavarbete eller utnyttjande av barn.Detta bör ges regeringen till känna.GATTUruguayrundan, som är benämningen på den åttondeförhandlingsrundan inom , inleddes . Pågrund av stora motsättningar om bl.a. jordbruket, teko,immaterialrätt och skyddsklausuler kunde förhandlingarnainte avslutas som planerat vid ministermötet i idecember 1990.GATT:s förhandlingskommitté har getts i uppdrag attbestämma tidpunkten och formerna för de fortsattaförhandlingarna.Utgången av GATT-förhandlingarna har stor betydelseför möjligheterna att skapa ett stabilt multilateraltregelverk inom världshandeln.För ett litet land som är det angeläget att GATT-förhandlingarna leder till positiva resultat och ett fast ochfungerande regelverk. Risken är annars mycket stor att destora och rika nationerna eller handelsblocken enas ombilaterala handelsöverenskommelser. Detta skulle allvarligtförsvåra villkoren för världshandeln somrespekten för minskas. och mindrenationer som har en omfattande utrikeshandel skulle fåsvårt att hävda sig i en sådan situation. Därför är detnödvändigt att tillsammans med de övriga nordiskaländerna aktivt arbetar för konstruktiva och enandelösningar i de fortsatta förhandlingarna inom GATT.Jordbruks- och tekopolitiken har varit en av de svårastefrågorna att lösa inom . Vi vill betona att jordbruket,förutom att producera livsmedel, har en viktig roll i vårtsamhälle. Jordbruket har en avgörande betydelse förmöjligheterna att upprätthålla sysselsättningen i stora delarav landet. Dessutom spelar jordbruket en viktig roll imiljösammanhang och för det öppna landskapet.I likhet med vad som gäller för övriga sektorer inomnäringsliv och handel bör en avreglering av jordbruket ske,vilket också beslutat om. Sänkningen avgränsskyddet för det svenska jordbruket bör emellertid inteske i snabbare takt än vad som gäller för t.ex. EG.I andra motioner utvecklar förslag omjordbruks- och tekopolitiken och hur bör agerainom i dessa frågor.U-ländernaSverige måste i olika internationella sammanhangmedverka till åtgärder som främjar handel ochförbättrar deras ekonomiska och sociala situation. InomUNCTAD, som är FN:s handels- ochutvecklingsorganisation, och måste varapådrivande för att tillsammans med andra länderåstadkomma resultat som främjar u-länderna.Den ekonomiska situationen är mycket svår för . Deras skuldbörda blir ett allt större problem.Därför måste de industrialiserade och rika ländernagemensamt hjälpa dessa länder genom ökad handel ochökat samarbete. måste exportera för att kunnaköpa för sin utveckling nödvändiga varor, men också för attklara de tyngande lån som har blivit en svår börda för mångaav dem.U-länderna har ofta från början blivit ensidigt beroendei sin utrikeshandel genom att kolonialmakterna en gångville dominera dem för att få billiga råvaror och avsättningför sina industriprodukter. När dessa länder sedan försöktgrunda en modern utveckling har de hamnat i en svårekonomisk skuldsituation. Kostnaderna för import av oljaoch andra insatsvaror för industriproduktionen ärbetungande. Många klarar inte att betala dettagenom exportöverskott. Därför behövs det internationellainsatser för att minska skuldbörda.För är det nödvändigt att både produceravaror för den egna befolkningens behov, för export och föratt ersätta dyr import. I denna produktion måste man sålångt möjligt utgå från egna råvaror och produkter.Sverige har bilaterala handels- och samarbetsavtal medett tjugotal olika . Enligt vår uppfattning börSverige eftersträva att ingå avtal med ytterligare ett antalländer.En öppen och fri handel fungerar bäst när parterna påvärldsmarknaden agerar utifrån likartade förutsättningar.Införande av handelshinder mellan utvecklade ochindustrialiserade länder bör således inte accepteras.Frihandelssystemet kan emellertid leda till negativaeffekter vad avser fördelningen av ekonomiska resursermellan industri- och utvecklingsländer. Det är angeläget atten öppen och fri världsmarknad inte förstärker den obalansmellan i- och som finns ivärldshandeln.U-ländernas sårbarhet och sämre konkurrensförmågahar inneburit svåra påfrestningar på u-ländernasekonomier. Stora transnationella företag utövar också enbetydande makt över många ekonomi. Det finnsdärför skäl att i internationella organ närmare analyserakonsekvenserna av en öppen och fri handel för u-länderna.Det som ovan anförts om situation och rolli världshandeln bör ges regeringen till känna.Norden som hemmamarknadParallellt med integrationen i är detnödvändigt att stärka och utveckla handeln i Norden.Adminstrativa och tekniska handelshinder i måstetas bort för att möjliggöra en vidgad och bättre fungerandemarknad i vårt närområde.De nordiska länderna är inte bara viktiga ekonomiskapartners med betydande intressegemenskap utan har ocksåi långa stycken en likartad principiell syn på ekonomins ochhandelns utveckling.Norden som hemmamarknad har etablerats som mål idet nordiska samarbetet, men detta mål är långt ifrån nått.Det finns många kvarvarande hinder för handel ochekonomiskt utbyte mellan de nordiska länderna. Inte minstupplever man detta i gränsområdena, där samarbete mellangrannar på ömse sidor av är naturlig och förmånga en nödvändighet för att regionen skall överleva.Det arbete som bedrivits för att främjaen nordisk hemmamarknad har inneburit kartläggning ochantagande av vissa principiella riktlinjer. De konkretaresultaten av detta arbete har dock varit få. Det är avutomordentlig betydelse att harmoniserings- ochutvecklingsarbetet mellan de nordiska länderna fortsätteroch att de nordiska aspekterna beaktas i detförhandlingsarbete som pågår med övriga Europa.Det nordiska samarbetet har ett stort värde i sig, menkan också lämna väsentliga bidrag till det västeuropeiskasamarbetets utveckling. Vad som här anförts om detnordiska samarbetet och som hemmamarknad börges regeringen till känna.Integration i VästeuropaDet svenska näringslivet blir alltmer internationaliseratoch integrerat med företag och verksamheter i andra länder.Ett aktivt svenskt deltagande i den västeuropeiskaintegrationen är nödvändigt för att kunna främja svenskutrikeshandel och de svenska företagen.Det är viktigt att medverka till att undanröjaadministrativa och tekniska handelshinder i Västeuropa.Det är också av stor vikt att ett svenskt deltagande i denvästeuropeiska integrationen inte försvårar våramöjligheter att utveckla förbindelser och handel med övrigaOECD-stater, samt u-länderna.Inom ramen för EFTA måste verka för ökathandelsutbyte med länder och områden utanför EG-området, t.ex. och övriga , ,och länderna i Stilla havs-området.Det samarbetsavtal som EFTA träffade med fleraav länderna i kan komma att bli enviktig hävstång för att främja handeln med dessa länder somnu övergår till marknadsekonomi. Vi har i en annan motiontill årets ytterligare utvecklat förslag om Sverigesroll i det europeiska samarbetet.HandelskontorSveriges exportråd, som inrättades 1972, har till uppgiftatt som centralt organ planera, samordna, marknadsföraoch genomföra åtgärder för att främja svensk export.Exportrådet bidrar till att hjälpa svenska industriföretag attnå ut på den internationella marknaden. De mindre ochmedelstora företagen har stor nytta av sombistår med allmän rådgivning, marknadsundersökningar,konkurrentanalyser, förmedling av affärsförfrågningar, osv.Handelssekreterarna är en viktig del i exportrådetsutlandsorganisation. Det finns 19handelssekreterartjänster. Därutöver har ett antalambassader och konsulat i länder som är intressantamarknader för personal med särskild kommersiellkompetens. Tillsammans är dessa tjänster viktiga för attsvenska företag skall kunna nå ut på den internationellamarknaden.Demokratiseringen och övergången tillmarknadsekonomi i de central- och östeuropeiska ländernaskapar nya förutsättningar till handel med dessa länder. Enutbyggd svensk kommersiell utlandsrepresentation blirdärför viktig.I en motion till fjolårets föreslog ettprogram för etablering av handelskontor i bl.a. ,dåvarande samt de baltiska staterna. Vinoterar nu med tillfredsställelse att regeringen i åretsbudgetproposition föreslår att ett handelskontor med enhandelssekreterare som chef skall inrättas i samtatt en filial inrättats i . Dessutom finnspersonal vid avdelningskontoret i i kan och bör utvecklas. , främst i sydöstra , finns detgoda möjligheter att etablera handelsförbindelser medföretag i och . För att bättre främja handelnmed alla tre staterna i bör handelskontor inrättas iRiga och . Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om detta. Detta bör ges regeringen till känna.Program för småföretagSmåföretagen är näringslivets ryggrad. De allra flestaföretagen är småföretag som ofta fungerar somunderleverantörer till storföretagen. Små- ochnyföretagandet är näringslivets framtid och kan bidra tillutvecklad handel och ökad export. Det är dessa företag somskall växa och trygga sysselsättningen. På områden sominnovationer, produktutveckling och ny teknik spelar demindre företagen en betydande roll.Det är särskilt viktigt att genom gynnsamma villkor förde mindre företagen och nyföretagandet balanseraberoendet av de stora företagen och internationaliseringeninom industrin. Vi har i annan motion föreslagit olikaåtgärder för att främja de mindre företagens utveckling.Den fördjupade integrationen mellan och EGinom ramen för EES-samarbetet och senare också etteventuellt svenskt medlemskap i ger möjligheter för demindre och medelstora företagen att nå en större marknad.Integrationen innebär emellertid också en ökadkonkurrens. Därför är det angeläget att de mindreföretagens ställning stärks för att kunna hävda sig påEuropamarknaden.Regeringen bör ges i uppdrag att tillsammans med bl.a.exportrådet utarbeta ett program som främjar de mindreföretagens exportmöjligheter och samarbete medsmåföretag i . Med hänvisning till det anförda hemställes:1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handelspolitikens inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om situation och roll ivärldshandeln,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om som hemmamarknad,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kartläggning av i vilkenomfattning import förekommer av varor producerade underoacceptabla förhållanden från hälso- och miljösynpunkteller med utnyttjande av slavarbete, barn eller annan efterlokala förhållanden underbetald arbetskraft samt förslag tillåtgärder som kartläggningen kan motivera,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om import av varor som produceratsunder socialt och miljömässigt oacceptabla förhållanden,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av handelskontor i debaltiska staterna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett program för att främjasmåföretagens exportmöjligheter till EG-området.