mot · GE02Sf609 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är viktigt att regeringen uppmärksamtföljer effekterna av det nya systemet, så att det interesulterar i färre utplaceringar i kommunerna.Enligt regeringen skall kommunerna göra individuellaplaner för flyktingarnas introduktion i samhället i samrådmed flyktingen och arbetsförmedlingen. Vi vill i dettasammanhang understryka att det inte får uppstå nyabyråkratiska regelsystem. Det viktigaste är att flyktingenbereds arbete, inte de formella kontaktvägarna.Svensk invandrar- och flyktingpolitik har delvismisslyckats när det gäller att snabbt få ut flyktingar i arbete,trots att det rått högkonjunktur . Arbetslösheten ärbetydligt högre bland invandrarna än befolkningen i övrigt.Under /90 var arbetslösheten 1,8 procentför samtliga invånare men för utomnordiskainvånare. En viss förbättring av arbetsmarknadssituationenuppges ha skett , bl.a. genomlänsarbetsnämndernas förmedling direkt frånförläggningarna.Moderata samlingspartiet har i tidigare motionerföreslagit att presumtiva arbetsgivare redan vidförläggningarna bör kunna ta kontakt med flyktingar föranskaffande av arbetskraft. Vi vidhåller detta förslag.Vi har i annat sammanhang också föreslagit att privataarbetsförmedlingar bör kunna förekomma och anser attsådana skulle lämpa sig mycket väl även i dessa ärenden.Det viktiga är att få kontakt med intresserade arbetsgivare,inte i vilken form kontakten sker. Alla möjligheter börtillvaratas för att flyktingar med arbetstillstånd snabbt skallkunna komma ut i arbetslivet. Alla gjordaerfarenheter visar att den bästa vägen att lära sig svenskaockså är att snabbt komma ut i arbetslivet. Mötet medsvenska arbetskamrater är också bästa sättet att utvecklasociala kontakter.Många invandrare kommer från länder med en välutvecklad hantverks- och småföretagartradition och mångavill gärna driva egen verksamhet av något slag i vårt land.Vårt samhälle har berikats med en radhantverksföretag, butiker och restauranger, som startats avinvandrare. Allt detta gör vårt samhälle mermångfasetterat, som invandraren kan vårda sinatraditioner och finna utlopp för sin yrkeskunnighet och sinaintressen.Det svenska småföretagarklimatet är inte det bästa pågrund av den socialdemokratiska politiken, och svårigheteruppstår lätt för den invandrare som vill starta och drivaeget. Det gäller skatte- och avgiftspolitiken men äventolkningen av arbetsmarknadslagar samt krångel ochbyråkrati som kan sätta käppar i hjulen. Fadderskap avideella föreningar och företagarföreningar kan vara ett gottstöd för invandrare som vill starta eget.6.7 Yrkeserfarenhet och kompetens måste tillvaratasDe flesta flyktingar som kommer till vill snarastmöjligt kommma ut i arbetslivet. Många av dem är mycketvälutbildade, t.o.m. i bristyrken. Många har akademiskaexamina. Ändå händer det alltför ofta att deras utbildningoch yrkesskicklighet inte tillvaratas. tvingasde i stället till sysslolöshet och passivt bidragsmottagande.När det gäller möjligheten att få ett arbete kan fackligaorganisationer vara till stor hjälp. driver t.ex. sedanen tid ett projekt som skall underlätta för invandradeakademiker att få tillträde till arbetsmarknaden. Ökadinformation till arbetsgivarna från fackorganisationenssida -- bl.a. med hjälp av s.k. mentorskap -- har visat sigkunna påverka attityden till invandrare på arbetsplatsernaoch förmå arbetsgivaren att inrätta särskilda praktikplatser.Praktik med kvalificerade arbetsuppgifter har gettinvandrarna möjlighet att visa sitt yrkeskunnande och sinsamarbetsförmåga. Sådana försök bör uppmuntras ochstödjas. Inte minst viktigt är det att de fackligaorganisationerna visar solidaritet med invandradearbetskamrater och genom attitydpåverkan underlättarderas anpassning i det svenska samhället.En viss förbättring synes ha skett när det gäller attbedöma invandrarnas utbildningsbakgrund men mycketåterstår att göra på detta område. Frågan om ekvivaleringav utländska examina har ofta diskuterats ochriksrevisionsverket har tidigare påpekat att ekvivaleringentar . Tiderna bör nedbringas genom attUHÄ prioriterar frågan högre och företar omdispositionerav tillgängliga resurser.Det har gjorts en del positiva erfarenheter när det gälleratt tillvarata utbildning och yrkeskompetens framför allt påvårdområdet. Vi har tidigare påtalat behovet av ökadeinsatser på detta område, bland annat när det gällerplanläggningen av undervisningen. Regeringen har nuredovisat att elva län i samarbete mellan landsting ocharbetsmarknadsmyndigheter erbjuder medicinalsvenska förutbildade läkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster m.fl.varvat med olika slag av praktik. Inte minst med tanke påbristen på vårdpersonal inom vissa sektorer är det viktigt attökade ansträngningar görs.Ansvaret för kunskapskrav och behörighetsfrågor förvårdpersonal åvilar numera regionalaorganisation. Det är viktigt att examination ochkunskapsprov kan ske decentraliserat vid det reguljärautbildningsväsendet. Vår förhoppning är att det avregeringen i budgetförslaget föreslagna anslaget underavsnittet E 17, Specialistutbildning av läkare m.m. tillkompetenshöjande åtgärder och kunskapsprövning förpersoner med utländsk vårdutbildning, ger ett positivtresultat.När det gäller språkproven för vårdyrkesgrupperna harsådana tidigare givits endast vid Kursverksamheten iUppsala och det har varit långa väntetider. Det är angelägetatt en decentralisering sker även av dessa prov.Vårdpersonal utan legitimations- eller behörighetskravbör kunna få arbeta efter en introduktionskurs avarbetsgivaren. Via arbetskamraterna lär sig invandrarensnabbt svenska språket, vilket är särskilt angeläget inomvårdsektorn.6.8 Arbete även under väntetidenPassiv väntan på en förläggning är för de flestaasylsökande och flyktingar en svår påfrestning. En sådansituation ger heller inte en rättvisande bild av det svenskasamhället och kan odla ett bidragstänkande, som inte finnsnär den asylsökande kommer till vårt land. Overksamhethos de asylsökande kan också bidra till en negativ bild hosden svenska befolkningen, som inte förstår att densylsökande inte får arbeta enligt rådandebestämmelser. Stora ansträngningar bör därför göras för attpå lämpligt sätt bereda de asylsökande lämpligt arbete. Påflertalet förläggningar uppges nu de asylsökande skötahushållsgöromål såsom städning, tvätt, matlagning, enklareutomhusarbete o.s.v. Detta är bra. Det finns emellertidnågra förläggningar som har helpension.Enligt vår uppfattning bör helpension med passivitet ochbidragstagande inte förekomma vid förläggningarna.Anställd personal bör endast finnas för att utöva tillsyn ocharbetsledning när det gäller skötseln av självaförläggningen.När det gäller annat arbete för asylsökande harregeringen inga planer på att ändra den nuvarandeordningen att personer utan uppehålls- och arbetstillståndinte tillåts arbeta. Detta är enligt vår mening en alltförstelbent uppfattning.I den mån handläggningstiderna kommer att nedbringastill den fastställda målsättningen och de asylsökande beredsmöjlighet att arbeta efter förmåga vid förläggningarna tordebehovet av arbete utanför förläggningarna inte bli så stort.Om väntetiderna emellertid blir längre och den asylsökandesjälv finner ett lämpligt arbete bör vederbörande kunna fåta detta i avvaktan på besked. Beredskapsarbeten ellerliknande bör också kunna anordnas under väntetiden.Beträffande övriga aktuella invandrar- ochflyktingpolitiska frågor hänvisas till särskildkommittémotion av m.fl. (m). Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en liberaliseradinvandringspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningar för erhållande avarbetstillstånd,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en parlamentarisk arbetsgrupp bör tillsättas för attbedöma grunderna för eventuell invandring samt bedömahjälpbehovet i främst de baltiska republikerna,4. att hos regeringen begär att den initierar enalleuropeisk konferens om flyktingfrågor i enlighet med vadi motionen anförts,5. att beslutar att regeringens bedömning frånden vad gäller asylrätt skall permanentasi enlighet med vad i motionen anförts,6. att hos regeringen begär att en förändring avflyktingkonventionen initieras så att den motsvarar nutidaförhållanden i enlighet med vad i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att motverkafrämlingsfientlighet,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av åtgärder föratt nedbringa handläggningstiden i asylärenden,9. att hos regeringen begär förslag till åtgärdermot dokumentlösheten i enlighet med vad i motionenanförts,10. att beslutar att utöka flyktingkvoten till 2000 personer ,11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om överföringsprogram,12. att hos regeringen begär förslag om enutlänningsnämnd i enlighet med vad i motionen anförts,13. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lagtrots vid avvisnings-/utvisningsärenden,14. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppföljning av det nyastatsbidraget till kommunerna för åtgärder för flyktingaroch dess effekter på kommunernas mottagningsvilja,15. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om arbetsgivares möjlighet attdirektrekrytera arbetskraft i förläggningar,16. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om organisationersmedverkan vid integrering av invandrare påarbetsmarknaden,17. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att asylsökande underväntetiden bör beredas arbete i förläggningarna och vidbehov eventuella beredskapsarbeten,18. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjlighet tillarbetstillstånd för sådana asylsökande som får vänta längepå besked om uppehållstillstånd.