mot · GE02Sk60 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:156 Miljöklasser för nya fordon, m.m. Regeringen föreslår i propositionen en kombination avmiljöklassindelning och ekonomiska styrmedel för attpåverka utvecklingen i riktning mot en mer miljövänligtrafiksektor. Indelningen i miljöklasser gäller nya fordon föratt påskynda introduktionen av fordon med godamiljöegenskaper.Folkpartiet liberalerna har hävdatatt marknadskrafterna bör utnyttjas i miljöarbetets tjänst.Vi är övertygade om att en kombination av miljöavgifteroch ekonomiska stimulanser kan leda till för miljön positivadynamiska effekter. Med det snabbt ökandemiljömedvetandet hos det svenska folket torde denna typav åtgärder ha goda förutsättningar att lyckas. Mångakonsumenter efterfrågar miljövänliga produkter. Attklassificera fordon så att de i detta avseende får olika graderav ''godkänd-stämpel'' synes vara en bra väg att gå.Folkpartiet liberalerna var pådrivande för den ipropositionen refererade skattenedsättningen förkatalysatorrenade personbilar av årsmodell --1988,innan sådan rening blev obligatorisk årsmodeller.Även om jag till fullo delar de i propositionen uttrycktaambitionerna att nedbringa trafikens utsläpp radikalt, harjag en rad synpunkter på förslagens utformning.TröskeleffektenNär det gäller framförallt de tunga fordonen finns risk attförslagets utformning leder till en effekt motsatt denönskvärda. Eftersom endast i undantagsfall fordon imiljöklass 2 och 1 blir tillgängliga på marknaden under deallra närmaste åren blir signalen till fordonsköparna att deskall köpa nya billigare lastbilar för att slippastraffskatt. Enligt vissa beräkningar slipper en lastbilsägarei så fall fördyringar i storleksordningen . När såden bilen är inköpt hålls investeringar i ny vagnparktillbaka, vilket vore sorgligt från miljösynpunkt. De positivamiljöeffekterna av de nya avgaskraven fördröjs i stället föratt påskyndas.Utformningen av de ekonomiska styrmedlenEnligt nu gällande lagstiftning får en personbil av 1989års modell släppa ut en viss mängd emissioner av visst slagper körd kilometer. Eftersom tillåtna utsläppsmängder äruttryckta i absoluta tal per körsträcka, innebär detta attbilar med hög bränsleförbrukning kräver en hög gradav rening för att klara gällande gränser. För bilar med lågbränsleförbrukning räcker det på motsvarande sätt med enlägre grad av rening för att klara gällandegränsvärden.Ett framtida rabattsystem för bättre rening bör enligtmin mening utformas så att det stimulerar till bådebränslesnålare motorer och till införande av bästamöjliga reningsteknik, oavsett bränsleförbrukning.Principerna för ett sådant system bör bygga på attföroreningar som ej kan reduceras genom kändreningsteknik såsom koldioxid och bly bör beläggas medmiljöavgifter på drivmedlet.Reducering av förorenande ämnen som kan minskassamt reducering av buller bör däremot resultera i enavgasrabatt vid inköp av fordonet. Tröskeleffekter som deovan nämnda bör därvid undvikas.Kraven enligt EG:s allmänna certifieringssystem börenligt vår mening utgöra minimibestämmelser.Klassgränser därutöver är däremot olyckliga eftersom varjeförbättring bör resultera i en motsvarande rabatt, oavsettom en ny klassgräns för alla emissioner uppnås eller ej. Detjag här skisserat är alltså ett mera flexibelt system somskulle stimulera konsumenter och producenter att i varjevalsituation eftersträva bästa möjliga miljöteknik.Sammanfattningsvis skulle ett sådant system stimulerabiltillverkarna att införa bästa möjliga rening oavsett om enviss åtgärd resulterar i uppflyttning till en ny klass eller ej.Certifieringens utformningRegeringen föreslår att certifieringssystem A30 skalltillämpas. Detta är utvecklat i och helt uniktsvenskt. Föregångare som certifieringssystem inom A-serien har skapat åtskilliga problem, högre kostnader och ipraktiken obefintliga möjligheter att installera utrustningför att uppnå bättre reningsgrad än den fastställda.Folkpartiet liberalerna har länge kritiserat effekterna avdetta svenska särsystem.Det är av stor betydelse att ett system bidrar till attuppfylla fastställda miljönormer och ger utrymme förenskilda initiativ till förbättringar. Ett system skall ocksåsyfta till enhetlighet mellan länder. bör sträva efteratt vid införandet av nya normer i all möjlig utsträckninganpassa dem till kända eller förväntade krav inom EG.Provmetoder, kontroll och certifieringsproceduren skallinte utan synnerligen starka skäl avvika från vad som är käntsom EG-bestämmelser eller motsvarande.EG:s allmänna certifieringssystem -- ackreditering -- ärredan under införande i . Systemet innebär mycketstora förändringar i den svenska lagstiftningen. Möjlighetenatt sätta kvalitativt höga krav är oförändrad. Men systemetför själva certifieringen görs enhetligt, vilket är ett krav omrättvisande jämförelser skall kunna göras.Regeringens nu föreliggande förslag står imotsatsställning till dessa redan kända certifieringssystem.Det svenska certifieringssystemet bör istället anpassas tillEG-normen. Eftersom det senare skall inarbetas i vår egenlagstiftning är risken överhängande att vi kommer att ha tvåparallella lagsystem. Detta anser jag vore mycket olyckligt.Regeringen bör därför få i uppdrag att låta utforma ettEG-anpassat certifieringssystem innanmiljöklassningsbestämmelserna tillämpas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på proposition 1990/91:156 hosregeringen begär ett nytt förslag om miljöstimulanser ochcertifieringssystem i enlighet med vad i motionen anförts.