mot · GE02L211 · 1991-01-25 00:00:00 — fattade /85 beslut om reformarbetetoch riktlinjerna för det framtida arbetet för att motverkaekonomisk brottslighet. Riktlinjerna gäller dels denallmänna uppbyggnaden av rättsliga och administrativasystem, dels det straffrättsliga förfarandet.Det arbete som därefter bedrivits av bl askattemyndigheter, kronofogdemyndigheter samt polis- ochåklagarmyndigheter, har avslöjat en omfattande handel ochtömning av vinstrika aktiebolag samt en mycket omfattandeförekomst av internförsäljning av fastigheter jämte en tillsynes omotiverad höjning av värdena på sådana fastigheter.Denna och liknande oseriös verksamhet har oftastbedrivits genom aktiebolag. Affärstransaktionerna har gälltbelopp av sådan storlek och varit så stötande att allt flerifrågasätter effektiviteten i kontrollerande ochrättsvårdande system samt i vilken mån myndigheterna har möjlighet att tillse att de gemensammasamhällsutgifterna på ett rättvist och likformigt sätt bestridsav alla.Detta beteende utgör ett hot mot betalningsmoralen,säkerheten inom kreditmarknaden samt gentemot seriösaföretags möjligheter att fullgöra sina skyldigheter.I samband med att riktlinjerna för reformarbetet antogsuttalade bl a lagutskottet att det finns anledning attuppmärksamma att det förekommer att det civilrättsligasystemet används i brottsliga syften. En i aktiebolagslagenupptagen regel om ett bolags upplösning efter konkurs utanöverskott har i rättstillämpningen visat sig kunna utnyttjasför syften som rättsregeln inte avsett. Det finns därföranledning att se över aktiebolagslagens regler för att kunnaeliminera risken för att vissa effekter av rättsregler kanutnyttjas i illojalt syfte.BakgrundOm ett aktiebolag är försatt i konkurs och denna avslutasutan överskott, är bolaget enligt 13 kap 19 § 1 st iaktiebolagslagen upplöst när konkursen avslutas. Bolagetkan därefter inte vara svarandepart i rättegång och inteheller förvärva nya rättigheter eller inträda i nyaskuldförhållanden. Från denna huvudregel finns vissaundantag som bl a gäller arbetstagares möjlighet att fåersättning för lönefordran samt för företrädare för bolagetatt föra talan för bolagets räkning angående beslut ombolagets konkurs respektive som riktas motkonkursförvaltare etc.Denna rättspraxis som gäller civilrättsliga tvister har sinmotsvarighet i hinder för skatterättsliga beslut ochprocesser vilket flera rättsfall visar där det inte funnitsrättslig grund för prövning. Som exempel kan nämnasLänsskattemyndighetens i beslut S 377l-88/S5194-89. I detta mål förde staten talan för att genomeftertaxering fastställa slutlig skatt för ett bolag med ettmångmiljonbelopp jämte skattetillägg. Bolaget hadeutnyttjats för tömning av andra bolag i så kalladeskalbolagskoncerner.Denna rättstillämpning visar möjligheten att undvika attstaten och andra borgenärer gör gällande särskilda regleravseende återvinning i konkurs, återbäring på grund avåterbäringsregler i aktiebolagslagen, personligt ansvarenligt samma lag samt åtalsprövning på grund av brott motborgenärer enligt 11 kapitel. Detförekommer i betydande omfattning att styrelser iaktiebolag avgår utan att ny styrelse tillträder. Har styrelsenavgått innan räkenskapsår eller beskattningsår utgått är detsällsynt att årsbokslut eller deklaration upprättas förbolaget. Rättshandlingar som kan medföra attskattefordringar uppkommer respektive attåterbäringspliktiga transaktioner ägt rum blir då inte kända.De senaste årens insatser mot ekonomisk brottslighethar visat att bolag som tömts på betalningsmedel successivtöverförts genom olika formella koncerner. Det är därförsvårt att genomskåda det egentliga innehållet i vissatransaktioner och därmed mot vem återvinningstalan etcrätteligen skall väckas. Det är också svårt att fastställa vemeller vilka som tillgodogjort sig bolagens betalningsmedelpå ett sådant sätt att de gett upphov till skattefordringar etc.Om ett sådant bolag försatts i konkurs och konkursenhinner avslutas innan transaktionerna i bolaget hinnerutredas, kan en senare kunskap inte medföra attskattefordringar kan fastställas mot bolaget. Inte heller kanprocesser öppnas. Antalet konkurser på egen begäran harökat , oftast /juni för attkonkursen skall kunna avslutas innanrevision är verkställd.Då ett bolag inte ens kan betala sina skatteskulder,föreligger i regel anledning att utreda om den som företrättbolaget gjort sig skyldig till oredlighet mot borgenär. Medanledning av att skattefordrans storlek i vissa fall inte kanfastställas på grund av ovan beskrivna effekter avaktiebolagslagen finns det heller inte någon praktiskmöjlighet att beivra eventuella brott. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn och förslagtill lagregel som klargör att hinder inte föreligger attfastställa skatt eller avgiftsskyldighet för juridisk persontrots att denna upplösts samt att hinder inte föreligger föratt aktiebolag eller annan juridisk person försätts i konkurstrots att den juridiska personen upplösts enligt särskildregel.