mot · GE02K43 · 1991-03-27 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:122 Biskoparna i kyrkomötet, m.m. I propositionen behandlas dels biskoparnas ställning ikyrkomötet, dels frågan om behörighet till biskopstjänster.Folkpartiet liberalernas principiella uppfattning är attSvenska kyrkan skall ges en fri ställning i förhållande tillstaten. Vi har närmare utvecklat vår syn på denna fråga ien särskild partimotion. Eftersom biskoparnas ställning tillsvidare är föremål för lagstiftning redovisar vi nedan våraförslag med anledning av propositionen.Behörighet till biskopstjänstFörslaget om ändring av behörighet till biskopstjänstinnebär att även den som icke är prästvigd skall varabehörig att utnämnas till tjänst som biskop och biträdandebiskop. Förslaget innebär en återgång till de regler somgällde före . Det tillstyrks.Biskoparnas ställning i kyrkomötetBakgrund reform innebar en förändring av biskoparnasställning såtillvida att den självskrivenhet som biskoparnahaft i det allmänna kyrkomötet upphävdes. Biskoparnagavs närvaroplikt och yttranderätt.Inför 1982 års riksdagsbeslut om det reformeradekyrkomötet diskuterades bland annat biskoparnas ställningi kyrkomötet i överläggningar mellan de partier som fannsrepresenterade i . 1979 årskyrkomöteskommitté hade föreslagit att alla ledamöter ikyrkomötet skulle vara fritt valda. Från vår sida framfördesi dessa överläggningar ett yrkande att biskoparna bordevara självskrivna ledamöter av kyrkomötet.Representanterna för socialdemokraterna ställdeemellertid som ett villkor för genomförande av reformen isin helhet, att ingen självskrivenhet skulle förekomma. Såblev också beslut. Biskoparna gavs emellertidskyldighet att delta i ett nytt beredningsorgan, kyrkomötetsläronämnd. De fick också genom kyrkomötets beslutmöjlighet att var och en vara observatörer i något avkyrkomötets beredande utskott.Under de två första perioderna valdes ett fåtal, som mesttre, biskopar in som ledamöter i kyrkomötet. Praxis harsedan utvecklats så att inga biskopar ståtttill förfogande för inval som ledamot.Redan vid kyrkomöte framfördes frånfolkpartiets sida att lagen om borde ändrasså att kyrkomötet skall bestå av tretton biskopar och 252valda ledamöter. Förslaget, som stöddes avkyrkolagutskottet, föll vid kyrkomötes behandlingav motionen.Folkpartigruppen återkom till kyrkomöte meden framställning om förändring av lagen om Svenska kyrkanså att biskoparna blir självskrivna ledamöter avkyrkomötet. Detta år biföll kyrkomötet denna hemställan.Kyrkomötet tillskrev regeringen i ärendet, men regeringenlämnade kyrkomötets framställning utan åtgärd. I enkommentar framfördes att regeringen för sin del önskadeavvakta en samlad utvärdering av kyrkomötesreformeninnan ändringar i detaljer görs. Regeringen beslöt år 1986att låta göra en sådan utvärdering.1988 års kyrkomöte begärde återigen en lagändring såatt biskoparna skall bli självskrivna ledamöter i kyrkomötet(KL 1988:14). Kyrkomötet överlämnade tre motioner iärendet till regeringen för beaktande i det pågåendeutvärderingsarbetet.Den av regeringen tillsatta utvärderingskommitténframlade sitt slutbetänkande (Ds 1989:58).Utredningen konstaterar på denna punkt att kyrkomötetskulle vinna på att biskoparna blev självskrivna ledamöter(sid 36).I skrivelse till kyrkomöte framlade förslag med anledning av rapportenfrån regeringens utvärderingskommitté (Cs Skr 1990:9). Iskrivelsen föreslås att biskoparna skall vara självskrivna ikyrkomötet. Beslutet fattades av en majoritet avcentralstyrelsens ledamöter.Kyrkomötets läronämnd tillstyrkte förslaget. I andrakyrkolagsutskottet avstyrkte emellertid en majoritet attbiskoparna skall vara självskrivna. Kyrkomötet beslöt med131 röster mot 117 och en nedlagd röst att följa utskottetsförslag.Skäl för vårt yrkandeI diskussionen anförs att biskopar som så önskar kan låtasig väljas till kyrkomötet. I praktiken har detta visat sig varaomöjligt. De två första kyrkomötesperioderna hadebiskopar av tre kategorier; de som inte lät sig väljas och somdärför deltog i kyrkomötet enligt skyldigheten för biskop attnärvara; de som valdes i konsensus, på gemensam stiftslistaeller placerade på första plats på alla listor i valet ochslutligen de som valdes in på någon viss grupps lista tillkyrkomötet. Erfarenheterna bland annat från Stockholmsstift gör att ett system som erbjuder biskop att kandideramed en väljargrupp bör undvikas. I önskadebiskop bli invald för att få full stämma ochrösträtt, men det gick inte att få en överenskommelsemellan de i valet deltagande grupperna, om att placerabiskopen på första plats på alla listor. Biskopen tvingades därför att söka inträde i det partisom låg närmast hans allmänpolitiska åsikter. Han blev pådetta sätt vald som i första hand partiföreträdare till mötet.Vi anser det mycket olyckligt att en biskop ställs i en dylikvalsituation. En biskop bör stå fri från de väljargrupperinom som kandiderar till beslutande organpå olika nivåer. Detta undviks om biskoparna blirsjälvskrivna ledamöter.Ett annat starkt skäl för vårt förslag om att görabiskoparna till självskrivna ledamöter av kyrkomötet är''den dubbla ansvarslinjen'' inom . Dennainnebär att kyrkans organ bygger på en förening avprästerlig ämbetsförvaltning och folkligt förankradsjälvstyrelse. Denna dubbla ansvarslinje har ofta ansetts förgrundläggande för . Denåterkommer i biskopens ställning som självskrivenordförande i stiftsstyrelsen och i kyrkoherdens självskrivnaroll som en av ledamöterna i kyrkorådet.Mot detta hävdades det i debatten i kyrkomötet attsjälvskrivna biskopar får en dubbel självskrivenhet, då deockså tillhör kyrkomötets läronämnd. Vi kan för vår delinte acceptera detta resonemang. är ettberedande organ. Beslut är förbehållna kyrkomötet.Ett tredje starkt skäl är att alla andra lutherska kyrkoroch troligen också alla andra kristna kyrkor ger sinabiskopar rösträtt i sina beslutande församlingar.Slutligen har kyrkomötet och 1988 enhälligt begärtatt biskoparna skall ges rösträtt i kyrkomötet genom att deges en självskriven ställning. beslut deladekyrkomötet i två närmast lika stora grupper för och emot.En total bedömning gör det för oss klart att biskoparna,i överensstämmelse med sina egna i läronämnden uttrycktaönskemål, skall vara självskrivna ledamöter av kyrkomötet.Någon ändring av läronämndens ställning bör enligt vårmening inte ske, även om biskoparna ges rösträtt ikyrkomötet. Den omständigheten att läronämnden behållsi sin nuvarande form utgör inget hinder mot att biskoparnablir självskrivna ledamöter i kyrkomötet. Kyrkomötet ärSvenska kyrkans högsta beslutande organ, som har detslutliga ansvaret för alla kyrkans ärenden innefattandelärofrågor.Vårt förslagVi föreslår att antar bilagda förslag till ändringav lagen om och av lagen om kyrkomötet.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelseLag om svenska kyrkan3 §3 §Kyrkomötet består av valda ombud för . Det har tvåhundrafemtioen ledamöter. Förledamöterna skall finnas ersättare.Kyrkomötet består av tvåhundrafemtioen valdaombud för och dem som innehar en tjänstsom biskop eller biträdande biskop i svenska kyrkan.För de valda ledamöterna skall finnas ersättare.Den som innehar tjänst som biskop ellerbiträdande biskop är inte valbar till ledamot eller ersättare.Endast den som tillhör och som ärmyndig kan vara ledamot av kyrkomötet eller ersättare förledamot.4 §4 §Ledamöterna av kyrkomötet och ersättarna fördessa utses genom indirekta val.Andra ledamöter av kyrkomötet än biskop ochbiträdande biskop samt ersättarna för dessaledamöter utses genom indirekta val.Val till kyrkomötet förrättas . Varje valgäller för tiden från det att det nyvalda kyrkomötet harsamlats till dess det närmast därefter valda kyrkomötetsamlas. Denna tid är kyrkomötets valperiod.5 §5 §Kyrkomötet sammanträder varje år.Biskoparna i stiften skall närvara vid kyrkomötetssammanträden och får deltaga i kyrkomötetsöverläggningar, men i besluten endast om de är ledamöter ikyrkomötet.Kyrkomötet sammanträder varje år.Lag om kyrkomötet32 §Paragrafen utgår.Kyrkomötet får besluta att en eller flera biskopar,även om de ej är ledamöter av kyrkomötet, vid beredningav ärenden eller vid prövning av frågor som avses i 36 § fårnärvara vid ett utskotts sammanträden och delta i utskottetsöverläggningar men ej i besluten. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt beslutar anta i motionen angivet förslag tilländringar i lagen om och i lagen omkyrkomötet.