mot · GE02Fi221 · 1991-01-25 00:00:00 — Löntagarfonderna m. m. Småföretagaren -- länets viktigaste resursSmåföretagen är viktigast för alla läns utveckling. Dettagäller inte minst län.Visserligen förknippas med storabasindustrier, men av de anställda i länetarbetar i företag med mindre än 200 anställda. med 0--99 anställda är någotunderrepresenterat och det är viktigt att närings- ochskattepolitiken utformas så att fler småföretag bildas ochutvecklas.En positiv småföretagsutveckling är av fundamentalbetydelse för . Det är därför djupt oroandeatt det är de mindre och medelstora företagen i visar de dystraste prognoserna för den närmasteframtiden.Flertalet av de framtida arbetstillfällena måste kommafrån tillväxt av småföretag. Erfarenheter från senare årsstrukturomvandling visar, att de länsdelar som har enutvecklad småföretagsamhet klarat sig bättre än andraberoende på de små företagens anpassningsförmåga tillförändrade villkor. En förutsättning för en positivföretagsutveckling är dock att företagen kanleva under någorlunda stabila villkor och att de inte ständigtdrabbas av skatte- och avgiftsförändringar och nya pålagor.En positiv regionalpolitik måste utgå från att det ärentreprenörskap och företagaranda som i första hand skallstimuleras, inte företag som sådana. Det behövs en heltannan syn på företagaren och företagandets villkor än idag.Den enskilde företagaren måste ses som den viktigasteresursen när det gäller att skapa nya arbetstillfällen i vårtlän. Politiker och politiska beslut ''skapar'' inga jobb!Hot mot företagsamhetenInförandet av löntagarfonder och ambitionen att införaandra typer av fonder är ett hot mot själva företagandet.Kollektiva fonder uppfyller inte de grundläggandeförutsättningarna för vårt marknadsekonomiska system.Det personliga ägandet ersätts av en tvångsmässigkollektivisering och socialisering av vårt näringsliv. Deanställda får inte någon personlig delaktighet i företagenstillväxt, vilket är möjligt med vinstandelssystem. Detpersonliga inflytandet ersätts av ett fackföreningsstyrtägande. ''Med löntagarfonder tryggar vi framtid''hette det från socialdemokratiskt håll. efterlöntagarfondernass införande kan vi konstatera att dessainte har gett några nya arbetstillfällen och de harinte tillfört länet något nytt kapital. De satsningar somgjorts har medfört stora förluster. De medel som använts tillaktieköp på börsen har tagits ut från företag, landsting ochkommuner genom avgifter.Vi kan konstatera att fyra av löntagarfondernas fem målinte är uppfyllda: att tillföra näringslivet kapital, att stödjaATP, att dämpa löneinflationen samt att utjämnaförmögenheter. Det femte målet, fackföreningsstyrningenav näringslivet, har däremot börjat uppfyllas. Tillsammansmed den disponerar löntagarfonderna i50 börsnoterade företag i landet ikapital eller röster!Vi anser att löntagarfonderna skall avvecklas.Det gäller också småföretagsfonden, som är en del avlöntagarfondsystemet. Fonden infördes som ett utslag avdåligt samvete för att löntagarfonderna dräneratsmåföretagen på pengar. Småföretagsfonden fungerar inteoch den behövs inte.En femte AP-fond infördes med sammainriktning och uppgifter som den , d.v.s.att huvudsakligen placera medel i aktier.Vi anser att den är ytterligare ett stegi fondsocialistisk riktning, som motverkar de enskildasmåföretagens möjlighet att utvecklas.Den tillkom delvis som en eftergift åtLO. I den av LO framlagda rapporten''Välfärdsstaten och sparandet'' framgick klart att det inomLO finns långtgående planer på ytterligare socialisering avsvenskt näringsliv. LO vill t.ex. att samtliga AP-fonder skallha rätt att köpa aktier för alla sina miljarder och manföreslog en rad nya fonder; ledighetsfonder, semesterfondersamt kommunala och statliga pensionsfonder. Alla sådanaförslag är hot mot enskilt ägande och företagande och böravvisas på det bestämdaste.Vi avvisar på det bestämdaste att skalltillåtas köpa aktier i näringlivet.Den bör avskaffas.Skattetrycket måste sänkasSverige har världens högsta skatter. Det totalaskattetrycket, som uppgår till avbruttonationalprodukten, hämmar starkt småföretagensutveckling. De föreslagna och delvis genomfördaskatteändringarna medför delvis försämrade förhållandenför företagsamhet och näringsliv. Skattetrycket måstesänkas till en nivå som inte är högre än vårakonkurrentländers. Detta är särskilt viktigt med hänsyn tillberoendet av EG-marknaden. Småföretagens speciellaförhållanden måste beaktas särskilt.Slopa skatten på arbetande kapital! Nej till nya skatter!1980 års företagsskattekommitté visade att beskattningenav arbetande kapital är en allvarlig belastning försmåföretagen och kom fram till att den bästa lösningen voreatt i princip helt undanta arbetande kapital i små ochmedelstora företag från förmögenhetsbeskattning.Finansdepartementet har lagt fram förslag omreformerad företagsbeskattning. Dessa förslag skulle ledatill kraftigt höjd förmögenhetsskatt för små och medelstoraföretag genom slopade reduceringsregler. Förslagen måstedärför avvisas. har redan den högsta förmögenhets-och arvsbeskattningen av alla jämförbara industriländer.De genomförda förändringarna av reseavdragenoch beskattningen av bilförmån drabbar inte minstsmåföretag och entreprenörer i ett glesbygdslän som vårt.Höjningarna av bensin- och energiskatterna har också ökatföretagens kostnader. Höjda bensinpriser ger mycketkraftiga kostnadsökningar för företag i glesbygd.I samband med generationsskiften uppstår ofta mycketstora problem, inte minst beroende på den kraftigaskärpningen av kapitalskatterna som genomförts avriksdagsmajoriteten . Vid generationsskiftenhotas ofta företagens hela existens.Vi anser att skatten bör slopas på arbetandekapital i mindre och medelstora företag och att reglerna förarvs- och gåvoskatt bör ändras så att generationsskiften kangenomföras med minskade krav på planering frånföretagarens sida.Vi anser vidare att hela den faktiska kostnaden förbilresor i tjänsten bör vara avdragsgill och att beskattningenav bilförmån bör utgå från faktiska förhållanden. Vi anserockså att bensinpriset bör sänkas till europeisk nivå.Till att börja med föreslår vi en sänkning med påoblyad bensin. ''Turistmomsen'' slår ut turismen!Värmlands län är ett turismlän och ambitionerna frånlänets invånare och myndigheter har varit att ytterligareutveckla turismnäringen. Den nya ''turistmomsen'' har --precis som vi moderater förespådde -- helt motverkat dessasträvanden och drabbar turismsektorn hårt. Varje veckarapporteras hur restaurangrörelser slås ut och människorblir arbetslösa. Inte minst i ett gränslän som vårt innebär detett försämrat konkurrensläge och ett betydande bortfall avsåväl svenska som utländska turister. Vi uttryckte i fjolåretsmotion farhågor för att arbetsmarknaden inom hotell- ochrestaurangnäringen i våra vackra, men sysselsättningssvagaglesbygder skulle försämras. Vi fick tyvärr rätt.Vi anser därför att ''turistmomsen'' på serverings- ochhotelltjänster skall tas bort. Detta inte minst p.g.a. att''turistmomsen'' visat sig ha haft negativa konsekvenser församhällsekonomin och inte gett de skatteintäkter somberäknats.Kvittningsrätten bör återinförasI ett glesbygdslän som är det mycket vanligt,ja, nödvändigt att människor är verksamma på fleraområden. Våra små jord- och skogsbruk kan ofta inteförsörja en familj och det är helt enkelt nödvändigt attfamiljemedlemmarna har flera förvärvskällor.Familjemedlemmar har ofta ett förvärvsarbete vid någotbruk eller vid ett företag i en centralort som dedriver en jordbruksfastighet eller ett mindre företag. En vissgrad av mångsyssleri och småföretagande kombinerat medhel- eller deltidsarbete i form av anställning är helt enkeltnödvändigt i våra glesbygder. Det är helt enkelt enförutsättning för en levande landsbygd. Vid nystartande avföretag är det också nödvändigt att kunna driva enverksamhet i egen rörelse parallellt med en anställning föratt minska det personliga risktagandet.Det borde vara självklart att ett underskott från ennäringsverksamhet kan kvittas mot ett överskott i en annannäringsverksamhet. Det borde också vara självklart att ettunderskott av näringsverksamhet kan få kvittas motinkomst av tjänst. Rådande regler motverkar de strävandenmot att hela skall leva som framförs i andrasammanhang. Kvittningsrätten bör återinföras.FåmansföretagenVi konstaterar med tillfredsställelse att den s.k. 400-timmarsregeln äntligen slopats fr.o.m 1991 och att s.k.medhjälpande make i ett fåmansföretag själv skall beskattasför lön från företaget. Den faktiska arbetsinsatsen ochersättningens marknadsmässighet i förhållande till detutförda arbetet skall vara avgörande.Diskriminerande regler råder för fåmansföretagen bl.a.genom att särskilda spärregler införts beträffandeaktieutdelningar och vinster på aktieinnehav. Dessa reglerbör ändras. När det gäller barn till ägare avfåmansföretag kvarstår regeln om att barnet skall ha fyllt 16år för att självt bli beskattat för lönen. Inkomsten ochbeskattningen läggs annars på föräldern. Det är knappastrimligt att två fåmansföretagare måste ''byta barn'' om dessavill feriearbeta för att själva slippa ökad beskattning.Vi anser att denna regel bör ändras.Nyföretagande skall underlättas och utvecklingstimulerasDet är ett vitalt samhällsintresse att driftiga, idérikamänniskor ges möjlighet att starta egna företag. Det skallockså vara möjligt att utveckla företagen. Dagensskatteregler försvårar en positiv småföretagsutveckling.Kvittningsrätt mellan olika inkomstslag är en åtgärd somskulle underlätta för värmlänningarna att starta eget.Någon form av nyetableringskonto skulle underlättanyföretagande. En person skulle t.ex. kunna görainsättningar på ett särskilt nyetableringskonto medmöjlighet till avdrag från sin tjänsteinkomst. När företagetstartas får medlen på kontot användas för att bestridautgifter i företaget. Nyetableringskontot skulle innebära attden som startar ett företag skulle kunna finansiera ev.förluster med obeskattade medel.Beskattningen av egenföretagarna har inte fått entillfredsställande lösning i och med den nyaskatteomläggningen. Beskattningen bör ändrasbl.a. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att löntagarfonderna snarastskall avvecklas,[att beslutar att småföretagsfondenavvecklas,1][att beslutar att skallavskaffas,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrättandet av nya kollektivafonder i enlighet med LO:s förslag med bestämdhet skallavvisas,[att hos regeringen begär förslag att skatten påarbetande kapital i små och medelstora företag skallavskaffas,2][att hos regeringen begär förslag som innebäratt generationsskiften underlättas genom sänkning av arvs-och gåvobeskattningen,2][att beslutar att den faktiska kostnaden förbilresor i tjänsten skall vara avdragsgill,2][att hos regeringen begär nytt förslag ombeskattning av bilförmån som utgår från de faktiskaförhållandena,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bensinpriset börsänkas,2][att beslutar att den tidigare reduktionen avmervärdeskatten på serverings- och hotelltjänster skallåterinföras,2][att beslutar att kvittning skall kunna skemellan underskott i en näringsverksamhet mot överskott ien annan näringsverksamhet samt mellan underskott avnäringsverksamhet mot inkomst av tjänst,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de s.k. spärreglerna förfåmansföretagen slopas,2][att hos regeringen begär förslag om att 16-årsgränsen för beskattning av eget barn i fåmansföretagslopas,2][att hos regeringen begär utredning och förslagrörande införandet av nyetableringskonton i enlighet medvad som i motionen anförts,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reserveringsreglerna börförbättras för egenföretagare.2]