mot · GE02Jo109 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö NaturvårdenBevara den biologiska mångfaldenMålet för naturvårdspolitiken är att säkerställa denbiologiska mångfalden och den genetiska variationen.Växtoch djursamhällen skall bevaras så att naturligtförekommande växt- och djurarter ges förutsättning attfortleva under naturliga betingelser och i livskraftigabestånd.Ytterst är naturvård att slå vakt om förutsättningarna förliv på jorden. Människan och hennes samhälle är beroendeav det globala ekosystemet, som producerar rent vatten,syre och föda.För att uppnå målen måste vi gå två vägar. Dels måstenaturvårdshänsynen öka i alla verksamheter som påverkarnaturen, dels måste stora arealer skyddas från mänskligverksamhet. För dessa ändamål behövs både förändradnaturvårdslagstiftning och ökade anslag.Ekologisk grundsyn i naturvårdslagenEn utredning med uppgift att utföra en samlad översynav naturvårdslagstiftningen har genomförts. Kritikhar riktats mot att översynen i huvudsak kom att blilagteknisk. instämmer i den kritiken ochanser därför att en ny utredning måste genomföras med detuttalade syftet att tydligare basera lagen på en ekologiskgrundsyn.Utredningen bör även ha till uppgift att tydliggöra denekologiska grundsynen i skogsvårdslagen och skötsellagenoch genomföra den anknytning till naturresurslagen avdessa lagar som diskuterades redan vid naturresurslagenstillkomst. Det kan lämpligen ske genom attportalparagraferna i dessa lagar utformas så att de slår vaktom skogen och jordbruksmarken som mångsidiga resurser.I skötsellagarna är utgångspunkten nu i första hand attmarken är en produktionsresurs.Naturresurslagen har i praktiken visat sig varasvag. Det fortsatta utredningsarbetet måste leda till attlagen blir ett skarpare instrument.I avvaktan på denna utredning föreslår vänsterpartietvissa tillägg utöver de som regeringen föreslår i sinmiljöpolitiska proposition.BiotopskyddRegeringens förslag om möjlighet till ett generelltbiotopskydd är i princip bra. För att skyddet skall bli etteffektivt redskap för naturvården krävs dock attbestämmelserna kan tillämpas med måttliga arbetsinsatserfrån länsstyrelsernas sida. Om biotopskyddet innebär attvarje enskilt objekt skall avgränsas och ersättningsfrågorregleras gentemot markägarna kommer biotopskyddet ipraktiken att bli nästan lika tungarbetat som inrättande avnaturreservat, och de arbetsinsatser som krävs kommer attbli orimligt stora i relation till de små områden som omfattasav skyddet.Vi föreslår att reglerna för biotopskyddet utformas på såsätt att de ger möjlighet för länsstyrelserna att genomgenerella regler skydda smärre områden av viss marktypinom länet eller delar av länet. Biotopskyddet skall ansesfalla inom ramen för den naturvård markägaren är skyldigatt ta och därför normalt inte innebära rätt tillintrångsersättning för markägaren. För att en sådanutformning av reglerna skall bli möjlig krävs sannolikt enförändring av ersättningsreglerna enligt PBL i enlighet medvad vi föreslår nedan.Vi föreslår också att huvudansvaret för att genomföraskyddet av skogliga biotoper läggs på länsstyrelserna ochinte på sektorsmyndigheten.Miljövårdsenheterna på länsstyrelserna har en renodladroll i naturskyddsarbetet, därför bör ansvaret ligga där.Skogsvårdsstyrelserna får viktiga uppgifter när det gällermarkägarförhandlingar m m.Markägares rätt till ersättningI samband med beslut om ändradesreglerna för markägares rätt till ersättning vid intrång.Bedömningen av vad som skall anses vara avsevärtförsvårande av pågående markanvändning skall numerarelateras till ''berörd del'' av brukningsenheten (normaltfastigheten), inte som tidigare till hela enheten. Dennaförändring har inneburit kraftigt försämrade möjligheter förnaturvården att skydda små värdefulla biotoper med stödav 20 NVL (om samrådsskyldighet) eller enligt 21 SVL (omnaturvårdshänsyn).I propositionen förklarar sig regeringen inte beredd attändra dess principer för ersättning till markägare. Manhävdar att reglerna övervägts noga i samband medtillkomsten av NRL och PBL. Detta är felaktigt.Förändringen tillkom genom uppgörelse mellancenterpartiet och socialdemokraterna iutskottsbehandlingen, och dess konsekvenser förnaturvården hade inte på något sätt undersökts ellerdiskuterats innan beslutet fattades.Vi föreslår att reglerna om intrångsersättning tillmarkägare ändras på så sätt att bedömningen av vad somskall anses utgöra avsevärt försvårande av pågåendemarkanvändning relateras till hela brukningsenheten, ej tillberörd del.En sådan generell regel kan få negativa effekter förmindre enskilda markägare. Det måste skapas ökademöjligheter för naturvårdsmyndigheterna att erbjudabytesarealer, exempelvis genom att markgörs tillgänglig för sådana ändamål.Förändra 4 § i lagen om skötsel av jordbruksmarkI samband med beslut om nylivsmedelspolitik 1990, beslutades att brukningspliktenenligt lagen om skötsel av jordbruksmark skulle ersättasmed en anmälningsplikt. Marken får tas ur bruk 8 månaderefter anmälan till . I lagen sägs att om markenhar ringa betydelse för jordbruket på brukningsenheten såbehövs ingen anmälan. Men om avsikten är att garanteranaturvårdshänsyn, så är det kanske just marken med litenbetydelse produktionsmässigt som är mest värdefull.Regeringen bör därför få i uppdrag att återkomma medförslag till formulering, som bättre uttrycker den höganaturvårdsambitionen.Våtmarker och markavvattningVåtmarkerna är naturliga reningsverk. De fungerar somfällor för närsalter och minskar därmed läckaget avnäringsämnen till hav och sjöar. Undersökningar visar attåterskapande av våtmarker är ett mycket effektivt sätt attförbättra vattenmiljön. Det är dessutom billigare än mångaandra artificiella reningsanläggningar.Den växande insikten om de problem som utsläpp av s kväxthusgaser skapar har lett till ökat intresse förvåtmarkernas betydelse som kolförråd. Nedbrytningen avorganiskt material går långsamt i våtmarker, därför lagrasstora mängder kol där. Vid utdikning och torvbrytningfrigörs dessa stora förråd och förstärker därmed den ickeönskade ''växthuseffekten''.Förbud mot markavvattningSedan några år föreligger tillståndsplikt förmarkavvattning. Reglerna har dock inte nämnvärt bromsatden pågående torrläggningen av skogslandskapet i delar avsödra , även om enstaka särskilt skyddsvärdavåtmarker kunnat skyddas. Orsaken till att regeln fåttbegränsad effekt är resurs- och kunskapsbrist hoslänsstyrelserna. Man anser sig i flertalet fall inte kunnaredovisa sådana naturvärden hos de våtmarker som hotasav dikning att man kan avslå ansökan.Ett särskilt problem är den så kallade skyddsdikningen,som utgör en allt större del av markavvattningen inomskogsbruket. Gränsdragningen mellan skyddsdikning ochmarkavvattning är i praktiken mycket svår eller omöjlig.Regeringen har föreslagit att skyddsdikning skall beläggasmed anmälningsplikt.Skogstillväxten överstiger kraftigt den årligaavverkningen. För att på lång sikt säkra tillgången på virkei är det långt viktigare att stoppa försurningenav skogsmarken än att vinna ny mark för skogsproduktiongenom dikning och andra åtgärder.Det finns helt enkelt inga skäl att fortsätta torrläggamarker, vare sig för jordbruks- eller skogsbruksproduktion.Regeringens förslag, att regeringen skall ges möjlighetatt förbjuda markavvattning i delar av landet är därföronödigt defensivt. Det kommer att medföra att den skadligatorrläggningen av landskapet kommer att fortgå åtminstoneytterligare något eller några år.Vi föreslår att ett generellt förbud mot markavvattninginförs i hela landet. I vissa delar av landet, främst i norr, kanförbudet vara kopplat till möjlighet till dispens. Dispensskall kunna ges av om sökanden kan visa attmarkavvattningen inte medför oacceptablanaturvårdskonsekvenser.För att ett dikningsskydd skall bli effektivt och inteorsaka orimliga övervaknings- och kontrollproblem måsteså kallad skyddsdikning likställas med markavvattning.Anläggningsstöd för våtmarkerInom ramen livsmedelspolitiska beslutanslogs ett rambelopp på för anläggande avenergiskog, lövskog och våtmarker. Preliminärabedömningar tyder på att beloppet till största delenkommer att användas för skogsplantering. Med tanke påden stora betydelse återskapandet av våtmarker har både urnaturvårdssynpunkt och för att förhindranäringsämnesläckage till hav och sjöar, måste rambeloppetför anläggningsstödet höjas. Dessa utökade medel skallspecialdestineras till anläggande av våtmarker. Vi föreslåratt anslås för detta ändamål budgetåret1991/92.Ökat skydd för naturområdenDet finns ett stort uppdämt behov av att skyddanaturområden redovisat bland annat i naturvårdsverketsaktionsplan Natur --90. Samstämmiga fakta visar, att deåtgärder som vidtagits varit helt otillräckliga. av växt- och djurarter är idaghotade i den meningen att deras överlevnad inte ärsäkrad. Arbetet med att skydda natur har avstannat påsenare år. avslutas inte mer än omkring ettreservatsärende per län och år. Detta är en mycket oroandeutveckling.Det största hindret för att uppfylla målen förnaturvårdspolitiken är brist på resurser, delsi form av personal vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter,dels i form av medel för skydd och vård av naturområdensamt för skydd av hotade arter.För att snabbt få naturvårdsarbetet på fötter och räddaarter och miljöer som annars oåterkalleligtkommer att vara förlorade, krävs ökade resurser förinrättande och vård av nationalparker och naturreservat.Ökade resurser för säkerställandeFör större delen av landet finns genomlandsomfattande och regionala naturvårdsinventeringargod kännedom om skyddsvärda områden av olika slag. Ettstort antal mycket angelägna skyddsobjekt är väldefinierade och ''står på kö''. Många reservatsärendenligger dessutom oavslutade på länsstyrelserna i brist påresurser. Det stora avtal om inköp av skyddsvärdaurskogsområden som träffade 1989 taralltjämt en stor del av det mycket knappa anslaget förmarkförvärv i anspråk.Denna situation är mycket olycklig för naturvården.Många områden hinner skadas eller förstöras innan de bliraktuella för reservatsbildning. För länsstyrelsernasnaturvårdsenheter är det demoraliserande att efterårtionden av inventerande och planering knappast få någraresurser alls för att genomföra planerna.Vi föreslår att ett engångsanslag om 100 miljoner kronorbeviljas för att avsluta urskogsinköp ochandra eftersläpande reservatsärenden. Därutöver böranslaget för inköp av mark för naturvård /92 höjastill den nivå äskat, det vill säga 140miljoner.Skydd av hotade arterRegeringen förslår en välkommen höjning av anslagetför åtgärder till skydd för hotade arter. harunder begärt ökade resurser för detta viktiga arbete.Det finns ett uppdämt behov med tanke på den tidigarealltför knappa resurstilldelningen. föreslårdärför att för ändamålet anvisas eller 2 100 000kr utöver vad regeringen föreslår.Upprätta en nationell naturvårdsstrategiRegeringen föreslår att i samråd medsektorsmyndigheterna skall utarbeta ''ett systematisktunderlag med mätbara kvalitetsmål för naturvårdsarbetet''.Det får väl ses som en del i den nya given att inom dengemensamma sektorn efterlikna det privata näringslivet.Risken är uppenbar att tid, pengar och personal läggs nerpå ännu mer utredningar och sammanträden utan attnaturvården förbättras. På naturvården måste man ha enholistisk syn, att bryta ner ambitionen i kvantitativtfastlagda delmål förefaller ogörligt.Vänsterpartiet anser att den uttalade ambitionen i ställetskall vara att upprätta en nationell naturvårdsstrategi. Denskall fungera som underlag för arbetet med att skyddahotade arter, unika naturområden och naturområden somrepresenterar olika naturtyper. I arbetet ingår att rangordnaskyddsinsatserna och göra en plan för genomförandet.Ökat stöd till kommunernaStödet till kommunerna från centrala myndigheter måsteökas. , som har huvudansvaret förnaturvården måste ta ett särskilt stort ansvar. Insatser närdet gäller utbildning, information och rådgivning tillkommunerna måste ökas. Den ekologiska kompetensenhos kommunerna måste stärkas. I de översiktsplaner somhittills framställts i kommunerna har behovet av skydd förkänsliga naturområden och små biotoper inte tillräckligtbeaktats.Utred den kommunala naturvårdenRegeringen bör låta genomföra en utredning om denekologiska kompetensen och det naturvårdsinriktadearbetets omfattning på olika områden (skolans, miljö- ochhälsoskyddets, planfrågor m.m.) hos kommunerna. Ensådan utvärdering skall ligga till grund för överväganden omeventuella ytterligare insatser för att stödja och utveckladen ekologiska kompetensen hos kommunerna.ResursförstärkningarBåde hos länsstyrelserna och hos kommunerna behövsomfattande förstärkningar för att klara de stora behoven.Vänsterpartiet föreslår att motsvarande 50 nyatjänster för naturvårdsinriktat arbete anvisas och fördelastill länsstyrelserna.LandskapsvårdI en särskild motion behandlas behovet av samordningnär det gäller bevarandefrågor. En rad olika redskap harutvecklats när det gäller bevarandefrågor (, KOLA,NYLA....) Många olika myndigheter är inblandade ihanteringen. Det behövs en samordning av såväl anslagensom handläggningen.Det är dock enligt mening en tydligskillnad mellan de ovan uppräknade anslagen och denersättning för landskapsvård som beslutade om isamband med det livsmedelspolitiska beslutet. NOLA-ersättningen har ett mer strikt naturvårdande syfte. Dennya landskapsvårdande ersättningen är bredare och har somsyfte att ersätta jordbruksföretag för den tjänst,landskapsvård, de utför åt samhället. Stödet måste ges enmer generell utformning. Det bör omformas till ettarealbaserat inkomststöd som konstrueras så att det går tillvallarealer i kombination med djurhållning. I en särskildmotion om jordbruket och miljön utvecklas förslagetytterligare. En sådan konstruktion förutsätter ett högrebelopp. yrkar att anvisar , (. utöver vad regeringen föreslår) tilllandskapsvård.Skydd för fjällnära skogI ett internationellt perspektiv är skyddet av fjällnäraskog en av de just nu mest angelägna uppgifterna pånaturvårdens område. Det sätt på vilket frågan hanteraskan knappast bidra till att höja anseende i deninternationella naturvårdsopinionens ögon. måsteta sitt ansvar för den del av världens naturarv som liggerinom landets gränser och ge de fjällnära skogarna ettverkningsfullt skydd. Den skogspolitiska kommittén måstefå direktiv om att lämna förslag till långsiktig skoglig politiki dessa områden. Medan kommittén arbetar måste generelltförbud för avverkning på orörd statlig mark ovan dentidigare odlingsgränsen råda, med dispensmöjlighet efternaturvärdesinventeringar. Även på icke statlig mark måstestor restriktivitet råda.Naturskydd på statligt ägd markStaten äger och förvaltar storaskogsarealer. Enligt sina instruktioner skall Domänverketdriva skogsbruk på samma villkor som andra markägare.Något utrymme för extra stor naturvårdshänsyn på statligtägd skogsmark ges inte. Tvärtom så föreslår nu regeringeni sin tillväxtproposition att ökade vinstkrav skall ställas påDomänverket. Om samhället vill freda statligt ägd marksom naturreservat gäller samma regler förintrångsersättning som för privatägd mark. Staten måstealltså använda de knappa anslagen för inköp av mark till attköpa mark av sig själv. föreslår attreservatsbildning på statlig mark skall kunna ske genom attmarken överförs från domänfonden till naturvårdsfondenutan krav på ersättning.Nej till främmande trädslagYtterligare plantering av contorta-tall bör inte tillåtasoch ett generellt förbud för införande av främmandeträdslag bör införas. Dispens kan beviljas efter noggrannaoch allsidiga miljökonsekvensanalyser.Förbud mot vattenskotrarVattenskotrar, s k jet-skis, är nöjesfordon som blir alltpopulärare. Höga hastigheter och buller gör att dessafordon orsakar stor skada på djurliv och vattenmiljö.Visserligen är det en inskränkning av friheten att förbjudadem, men de orsakar så stora problem att de måste ansesoacceptabla. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ny översyn avnaturvårdslagstiftningen i syfte att tydliggöra en ekologiskgrundsyn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regler för biotopskydd börutformas så att de ger möjlighet för länsstyrelserna attgenom generella regler skydda områden i enlighet med vadsom i motionen anförs,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ansvaret för skydd av skogligabiotoper bör ligga på länsstyrelserna,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att begreppet ''avsevärtförsvårande av pågående markanvändning'' skall relaterastill hela brukningsenheten och ej till ''berörd del'',1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna förintrångsersättning till markägare skall ändras så att vad somskall anses som avsevärt försvårande av pågåendemarkanvändning relateras till hela brukningsenheten, ej tillberörd del,1]4. att hos regeringen begär förslag till nyformulering av 4 § lagen om skötsel av jordbruksmark, såatt större hänsyn till naturvården garanteras,5. att hos regeringen begär förslag om generelltförbud mot markavvattning med dispensmöjlighet i enlighetmed vad som i motionen anförs,6. att till anläggande av våtmarker /92 anvisar . på nytt anslag,7. att till investeringar inom miljöområdet /92 anvisar . eller 60 000 000kr. utöver vad regeringen föreslagit,8. att till investeringar inom miljöområdetanvisar . som ett engångsanslag,9. att till skydd av hotade arter för budgetåret1991/92 anvisar , alltså . utöver vadregeringen föreslagit,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att upprättaen nationell naturvårdsstrategi,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till utvecklande av denekologiska kompetensen i kommunerna,12. att hos regeringen begär attnaturvårdsverket får i uppdrag att genomföra enutvärdering av det naturvårdsinriktade arbetet påkommunal nivå, i enlighet med vad som i motionen anförs,13. att till naturvårdsinriktad verksamhet /92 anvisar . att fördelas tilllänsstyrelserna,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skydd av fjällnära skogar,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överförande av mark fråndomänfonden till naturvårdsfonden,2]15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot användande avfrämmande trädslag,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot användande avvattenskotrar, s.k. jet-skis.