mot · GE02U660 · 1991-01-25 00:00:00 — Indianerna är tvingadeatt bo i s k modellbyar som i själva verket fungerar somkoncentrationsläger.För att kunna skicka elittrupper (''kaibiles'') till ElSalvador för att hjälpa den salvadorianska regimen i krigetmot den fattiga salvadorianska befolkningen harGuatemalas militär tvångsrekryterat unga män frånmodellbyarna så att aggressionen mot Guatemalasbefolkning inte skall behöva minskas. I harockså förtrycket mot den indianska befolkningen fortsatt.På 30-talet mördades den större delen av El Salvadorsindianer (över 30 000 massakrerades), men förföljelsen fortsätter mot desom finns kvar, speciellt medlemmar i den indianskafackföreningen . I är massakrer på indianerinte heller ovanliga: i en rättegång 1984 frikändes tvåcolombianer som mördat 17 indianska män, kvinnor ochbarn, därför att de sa sig inte veta att det var olagligt attdöda indianer. Situationen är inte bättre i eller Bolivia.I förföljs Mapucheindianerna som kämpar för sittland som decimerats så kraftigt att det somvar en stor del av nu endast utgör små isolerade öarhär och var som knappt syns på kartan.I somras fick världen bevittna hur gick in medmassiv vapenmakt och krossade mohawkindianernasprotester mot att staden söder om tänkteutvidga sin golfbana på land som mohawkerna aldrig varesig givit upp i strid, sålt eller på annat sätt lämnat ifrån sig.Då många års försök att få sin rätt till landet erkänd ikanadensisk domstol inte gav något resultat byggde manbarrikader för att skydda området. Istället för att förhandlafram en lösning tog till vapenmakt: medan manskickade 800 soldater till , skickades 4 500 soldater till Oka tillsammans med över 1 000 militärfordon, inklusive tanks, helikoptrar ochstridsflygplan, på en enligt kanadensisk lag helt illegalaktion. Trots att mohawkerna aldrig erkänt rätt attbestämma över dem, sitter nu de mohawker somarresterades när kanadensiska soldater körde med tanksöver barrikaderna och intog området och väntar pårättegångar i kanadensisk domstol.I neutraliseras indianska ledare och aktivistergenom att situationer konstrueras där de kan gripas som''brottslingar'' och snärjas in i långa, dyrbara rättsprocessermed påföljande långa fängelsestraff.Leonard Peltier -- en symbol för hela den indianskafrihetsrörelsenLeonard Peltier, en av ledarna i den indianskafrihetsrörelsen (), harsuttit fängslad oskyldigt anklagad för medhjälptill mord på två FBI-agenter som blev dödade under eneldstrid som de själva startat utan provokation. (Ingen harnågonsin anklagats för att vara den mördare han skulle hahjälpt.) FBI och det amerikanska justitiedepartementetlyckades få Peltier dömd till två livstidsdomar plus sex årgenom attförfalska bevismaterial,få honom utlämnadfrån med bedrägliga vittnesmål som FBI skaffatfram genom att hota och utpressa en mentalt störd kvinnasom de höll inspärrad på ett motellrum (när honsedan ville vittna om detta under rättegången fick juryn intehöra det eftersom hon inte ansågs som ''trovärdig''),olagligt undanhålla över 14 000 sidor bevismaterial från försvaret,hota de yngstavittnena till livet om de inte vittnade mot Peltier vidrättegången (men när de trots hotelserna ändrade sig underrättegången fick inte juryn höra det)välja ut en rasistiskdomare, som förbjöd Peltier att använda någotbevismaterial som kunde uppfattas som negativt mot FBI,därigenom effektivt hindra Peltier från att försvara sigöverhuvudtaget eller ens beskriva den terrorsituation sområdde på Pine Ridgereservatet i Syddakota där eldstrideninträffade och där 1973--1975 över 360 människor dödats,de flesta traditionella indianer som var aktiva i ellersympatiserade med indianska frihetsrörelsen utan att FBInågonsin undersökt ett enda av fallen.Trots att Peltier uppfört sig exemplariskt i fängelset har han utsatts för grymmarepressalier, våld och även ett dokumenterat mordförsök.Han har förvägrats sjukvård och därigenom förlorat synenpå ena ögat. Under långa perioder har han suttit i isolering.12 människor som varit direkt inblandade i Peltiers kampför en ny rättegång har bragts om livet utan att något avfallen uppklarats.Miljoner människor och otaliga organisationer,däribland 55 amerikanska kongressmän, ett stort antalreligiösa ledare, och stöder Peltierskamp för ny rättegång, och i har sedan deförfalskade utlämningshandlingarna uppdagadesundersökningar pågått i parlamentet om hurutlämningsbeskedet skall kunna återkallas och Peltierbegäras återlämnad till . Den svenska regeringenhar försökt undvika ställningstagande genom att påstå attPeltiers fall är en intern amerikansk angelägenhet, men inteminst brott mot utlämningsavtalet med gördet till en internationell angelägenhet. Precis som Sverigemed rätta protesterar mot politiskt förtryck i börSverige protestera mot politiskt förtryck mot medborgare iindianska nationer som aldrig erkänt rätt tilljurisdiction inom deras gränser, speciellt som häranvänt sig av internationell lag för att kunna utöva dettaförtryck.1992 -- folkmord och förtryckSedan flera år tillbaka pågår både i och Europaförberedelserna inför 500-årsjubileet av ''upptäckt'' av den redan fullt befolkade kontinentenAmerika. Inga resurser kommer att sparas när det gällerfestligheterna och de inblandade länderna tävlar om attöverträffa varandra. För urbefolkningarna är däremot dettadatum ingenting att fira -- det markerar för dem dagen dåinvasionen, folkmordet, utrotningen, exploateringen ochmiljöförstöringen började för att förse den europeiskaeliten med guld och billiga naturresurser. Att fira detta närden koloniala aggressionen fortsätter för fullt i ,i , i , i , , på Hawaiioch på många andra håll, vore moraliskt helt oacceptabelt.Vi vädjar till den att inte bidra till attstödja detta 500-årsjubileum utan istället stödja indianskaorganisationers försök att informera allmänheten om vad desenaste 500 åren betytt för urbefolkningar.Urbefolkningarna har i FN begärt att ska utropastill ''Urbefolkningarnas år'' men inte ens denna symboliskaeftergift unnas dem -- förslaget röstades ner och 1993föreslogs istället. bör som ett tecken på solidaritetstödja urbefolkningarnas önskan om att 1992 utropas tillderas år.SamernaNär det gäller samerna har i en tidigaremotion uttryckt kravet på att vad som behövs är en samladsvensk samepolitik, med ett sameting och en samelag, enligtde förslag som framlagts i samerättsutredningen som avladesitt slutbetänkande . Men vi hade hoppatsatt vid det här laget skulle ha undertecknat ochratificerat urbefolkningskonvention 169 som Sverigeju varit med och arbetat fram och som presenterades redan1989. Detta har inte skett. Den proposition som regeringenutlovat till om konventionen har ocksåuteblivit. Istället väntas nu en skrivelse undervåren. Det är lätt att dra slutsatsen här att regeringen inteär beredd att tillerkänna samiska befolkning derättigheter de skulle få om en ratificering av kom till stånd. Det är i allra högsta gradangeläget att genast ratificerar ILO-konvention169, så att den kan stå som bas för den samlade samepolitiksom behövs för att samerna skall kunna överleva som ettfolk med en egen kultur i Sapm . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om urbefolkningarnas rätt tillsjälvbestämmande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om urbefolkningars speciellakunskaper när det gäller miljön och vikten av att derasröster hörs i internationell och nationell miljöpolitik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biståndsregler när det gälleretniska minoriteter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tvångsförflyttningen avNavajoindianer i Big Mountain, ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om cree-indianernas svåra situationi till följd av Hydro vattenkraftprojekt,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brott motLubiconindianernas mänskliga rättigheter i ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kolonialiseringens och guld- ocholjeprospekteringens destruktiva effekter på indianerna iAmazonas,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den katastrofala effekt''djurvänners'' kampanjer mot pälsvaror har påurbefolkningarna i polarområdet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur uraninköp bidrar tillurbefolkningarnas lidande i , ochTibet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnvapenprovens destruktivaeffekt på urbefolkningar i , ochNordkalotten,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör öka sinaansträngningar att få igång förhandlingar om ett fullständigtkärnvapenprovstopp,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tvångssteriliseringar ochtvångsadoptioner utgör folkmord,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om politisk förföljelse av indianer iNord-, Syd- och ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det förvärrade politiska läget iGuatemala,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brotten mot den politiska fångenLeonard Peltiers rättigheter i och och attSverige bör protestera mot det brott mot internationell lagsom begicks då medvetet använde uppdiktadevittnesmål för att få Peltier utlämnad till från ,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör stödja indianskaorganisationers försök att informera allmänheten omverkligheten bakom och av förtryck, istället för att bidra till det 500-årsjubileum som planeras avkolonialmakterna,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör ratificeraILO-konvention 169.