mot · GE02N68 · 1991-03-12 00:00:00 — Därtill kommer devälkända problemen med polyaromatiska kolväten,kväveoxider och koloxid som bildas vid förbränningen vilkaman söker ta om hand på olika sätt, t.ex. genom katalytiskavgasrening.Ett avfallsproblem som inte kan lösas med tekniskametoder till rimliga kostnader är den koldioxid som bildas,c:a per kilo bränsle.Liksom när det gäller kolet skapar oljan mycket storamiljöproblem och risker för människor på sin väg frånunderjorden till konsumenten. Oljan är dessutom ettimportbränsle där de största reserverna finns i den politisktinstabila . Försörjningstryggheten är därförlåg vilket påmint oss om.En målsättning för svensk energipolitik alltsedanoljekrisen har varit att minska oljeberoende.Detta har delvis varit framgångsrikt genom att oljevärmeersatts med elvärme från kärnkraftverk. Oljeimporten(netto) har minskat från till år1989. Det har då lett till ett motsvarande importberoendenär det gäller uran. Emellertid har mängden olja somförbrukas inom transportsektorn ökat kraftigt -- -- och uppgår till av oljeimporten. Ytterligare en betydande delförbrukas av jordbrukstraktorer och entreprenadmaskiner.Detta betyder att oljan har ersatts i sektorer därinhemska bränslen varit ett uppenbart alternativ under detatt den ökat i den livsviktiga transportsektorn däralternativen är svårare att få fram, särskilt . Detär ingen överdrift att påstå att sårbarhet på grundav oljeberoendet ökat.5.3 FossilgasFossilgasen är den tredje energikällan i storlek i världenmen i är den än så länge relativt obetydlig, år 1989.Eftersom fossilgasen är ett alternativ till kol och oljavarierar dess pris -- i varje fall långsiktigt -- med oljepriset.Eftersom fossilgasen är ett jämförelsevis rent och mycketlätthanterligt bränsle ligger priset normalt en bit överoljepriset. Distributionen är däremot mycket inflexibeleftersom den normalt distribueras i fasta ledningar. Därföreftersträvar både leverantörer och kunder långsiktigakontrakt. Det är svårt att få tillförlitliga uppgifter på priset.Siffror på 12 till per kWh har nämnts, men i tilläggtill priset måste kunden givetvis betala för de fastakostnaderna i form av ett distributionsnät som är mycketdyrbart. Även detta talar för långsiktiga avtal.Förbränning av fossilgas medför de vanligaförbränningsproblemen: utsläpp av kolväten, kväveoxideroch koloxid samt givetvis koldioxid. Koldioxidutsläppen ärdock endast hälften per kWh jämfört med kol. I övrigt ärgasen ett rent bränsle utan några väsentliga halter avtungmetaller eller svavel. Ett problem är att gasen själv ären växthusgas varför läckage av fossilgas i ledningsnätet gerett icke obetydligt bidrag till växthuseffekten. Med godteknik och omsorg kan utsläppsproblemen bemästras medundantag för koldioxideffekten. Tyvärr brister det alltförofta både i teknik och omsorg.5.4 Regeringens förslagRegeringen presenterar inget samlat förslag när detgäller de fossila bränslena. Det finns inget särskilt kapitelom denna del av energiförsörjningen som svarar för närahälften av landets energiförsörjning och av densårbara transportsektorn. Sårbarhetsaspekten tas inte upp.Inte heller nämns de långsiktiga problemen med attvärldens oljeoch gasreserver är knappa vilket säkertkommer att påverka oss redan i början av nästaårhundrade.När det gäller miljöproblemen omnämns dessa ej medundantag för koldioxideffekten. När det gäller dennakonstaterar regeringen att det inte är möjligt för ett enskiltland att lösa dessa problem som är globala.Detta är naturligtvis korrekt men det hade varit önskvärtom regeringen hade diskuterat hela utsläppsproblematikenoch de styrmedel som kan tänkas. Det har uppenbarligenaldrig fallit regeringen in att skulle kunna vara ettföregångsland som genom sina skatter och avgifter visarvilken politik som borde föras. Att detta innebärsvårigheter är uppenbart, men regeringen gör det enkelt försig genom att bara avvisa sådana tankar med hänsyn tillindustrins konkurrensförmåga.Riksdagens beslut var att koldioxidutsläppen intefår öka, men regeringen presenterar inte ens nu ett klartmåldefinierat program för hur det skall gå till. I stället sägerman: ''Det senare målet har dock redan överskridits ochtorde med hänsyn till bl.a. en ökande trafik vara svårt attuppnå .'' är detta inte sant.Enligt SCB:s statistik har oljeanvändningen i Sverigeminskat och ytterligare minskat till 1990.Miljöministern har senare i förklarat attskrivningen avsåg att oljeförbrukningen korrigerad tillnormalår har ökat . (Vädret 1989 varovanligt milt.) Det minsta man kan begära är väl att dettahade omtalats för svenska folket redan när man gick ut medsin kommuniké om resultatet av partiöverläggningarna ijanuari. Där påstås liksom i propositionen attoljeförbrukningen ökat när SCB säger att den minskat.Det värsta är emellertid att regeringen accepterar enframtida ökning av koldioxidutsläppen. Ja, i själva verketfrämjar regeringen genom sin satsning på vägtrafiken enligtnäringslivspropositionen ökningen av vägtrafiken. ''Koldioxidutsläppen från flyg och sjöfart bör begränsas''säger man utan att på någon punkt ange de medel som skallanvändas för att uppnå detta. Vidare säger regeringen:''Det kan inte uteslutas att en del av den nyaelproduktionskapacitet som kan komma att byggas för attsäkra eltillförseln kan behöva bli baseradpå fossila bränslen.'' Detta skall dock ske inom ramen fören utvecklad klimatstrategi, säger regeringen. Vad därmedmenas är dunkelt. Vad som däremot är uppenbart är attregeringen föreslog byggandet av fyra fossileldadekraftverk i enlighet med program utan att medett ord omnämna någon ''klimatstrategi''. Detta skulle halett till en tioprocentig ökning av koldioxidutsläppen.Endast tack vare ett klart nej i kom dessa planerpå skam. Regeringen accepterar vidare att trafikens utsläppskall öka. Byggandet av en kommerexempelvis helt säkert verksamt att bidra till detta, liksomde planerade investeringarna i storstädernas vägnät.Mycket av det som regeringen föreslår när det gällersatsningen på kraftvärme och biobränslen är uppenbarligensteg i rätt riktning. Men, som det framgår av ovanstående,det är inte tillräckligt för att på något sätt lösa det storaproblemet med de fossila bränslena.5.5 förslagLiksom när det gäller kärnkraften menar vi att det krävsett klart utsagt mål och klart definierade medel för attåstadkomma den kraftiga nedtrappning avfossilbränsleanvändningen. Eftersom har ovanligtgoda möjligheter att få fram inhemska ersättningar och harstora möjligheter till energieffektivisering anser vi attSverige skall gå längre i nedtrappning än andra länder.Därför har vi satt upp målet: minskning på 25 år.För att nå målet föreslår vi en samlad strategi:a. Effektivisering. årlig minskning av energianvändningen.b. Fossila bränslen ersätts med inhemsk förnybar energiför alla uppvärmningsändamål. Det blir främst frågan omolika former av biobränslen i mer eller mindre förädladform samt solvärme. Även värmepumpar är aktuella därhöga värmefaktorer kan ernås såsom när det gäller frånluftoch industriell spillvärme.c. En radikal förnyelse av trafiksektorn. De fossilabränslen som finns kvar används för flyg och inågon mån för bilism. Både personbilism ochlastbilstransporter har minskat radikalt till förmån förspårbunden trafik och annan energisnål kollektivtrafik.Förädlade biobränslen används för att upprätthålla enbilism främst i glesbygd och vid tillfälliga resbehov.Ett första steg i avvecklandet av de fossila bränslena ärförbud mot byggande av förbränningsanläggningar förfossila bränslen i enlighet med vår motion 1990/91:N407. Destyrmedel som vi menar bör användas för detta programliksom resulterande energibalanser redovisas senare.Det kommer dock att ta innan vi trappat nedde fossila bränslena till en obetydlighet. måstevi också satsa på andra metoder att reducera utsläppen av iförsta hand svavel och kväveoxider (NOX). När det gällerNOX är inte problemet borta genom eliminerandet avfossila bränslen utan där finns problemet även vidförbränning av biobränslen varvid alltså samma krav måsteställas. Regeringen tar inte upp dessa problem iEnergipropositionen men däremot i den miljöpolitiskapropositionen 1990/91:90.Vi föreslår följande när det gäller svavel:Den nuvarande skattenivån för svaveldioxid är /kg.Vi menar att skatten måste ligga betydligt högre för atteffekten av skatten mot försurningsskadorna ska blitillräckligt effektiv. har i motion 1990/91:Sk625föreslagit en svaveldioxidavgift motsvarande /kgsvaveldioxid.Tillgången på lågsvavlig olja är god . Förordningenav svavelhaltigt bränsle måste ändras så att högsta tillåtnasvavelhalt blir . Den maximalt tillåtnasvavelhalten i diesel- och eldningsolja 1 måste sänkas till . Utbyte till diesel- och eldningsolja 1 med0,svavel har till stor del redan skett under 1990.Utsläppen av svaveldioxid från förbränningen kanminskas genom byte av bränsle eller bränslekvalitet, genomolika åtgärder vid själva förbränningen eller genomenergisparande. Den våt-torra metoden för avsvavling avrökgaser minskar svavelutsläppen , fluidiserandebäddar som ger 80--avsvavling. Genom att blåsa in kalk i eldstaden kansvavelutsläppen reduceras med 30--. Denna metod som är relativt billig kan användas ibefintliga pannor.Beträffande NOX föreslår vi följande:Miljöpartiet motsätter sig anläggande av nyafossilbränsleeldade anläggningar och vill istället se ensatsning på biobränslen. Dessa nya biobränsleeldadeanläggningar måste omfattas av mycket högt ställda krav påNOX-utsläpp och den avgift på NOX som vi föreslagit.Bästa tillgängliga teknik måste användas i nyabiobränsleanläggningar.Utsläppen av NOX är betydligt högre än vad naturen tål.Vi anser att den av beslutade NOX-avgiften på 40kr/kg som kommer att börja gälla den 1 januari 1992successivt bör höjas så att den vid mitten av 1990-taletuppgår till ca . Utsläppen från de gamlafossilbränsleanläggningarna måste skärpas kraftigt.Regeringen har tidigare föreslagit att reglerna förutsläpp av kväveoxider utvidgas till att även omfattaanläggningar med årliga utsläpp av NOX understigande 150ton/år.Det är positivt att utsläppsgränserna för utsläpp av NOXnu föreslås gälla alla befintliga anläggningar sedan denundre gränsen om NOX/år tas bort. Detta gör detmöjligt att komma åt utsläppen från många småanläggningar, särskilt stationära motorer för olja och gassom kan ha mycket stora utsläpp av kväveoxider.Det är emellertid möjligt att gå vidare och ytterligareminska utsläppen . Den bästa teknik som ärtillgänglig möjliggör utsläpp klart lägre än de gränsvärdensom föreslås i motionen. Utsläppen av NOX frånenergiproducerande anläggningar kan reduceras genomantingen förbränningstekniska åtgärder eller genomrökgasrening. Rökgasrening möjliggör en mycket starkreducering av rökgasutsläppen men är dyrare och merkomplicerad än förbränningstekniska åtgärder. I Tysklandoch används katalytisk rökgasrening som kan renarökgaserna . Rökgasrening genominsprutning av ammoniak eller urea i rökgaserna kan renarökgaserna med 60--. Med olika förbränningstekniskaåtgärder kan rökgaserna renas med 10--15%.Det är viktigt att komma till rätta med utsläppen ävenfrån de mindre pannorna som inte omfattas avmiljöavgifterna. Flertalet av de ca 400 000 pannor medmöjlighet till vedeldning som finns har en dåligförbränningsteknik för ved. Eldning av fasta bränslen istörre anläggningar ger väsentligt lägre utsläpp, eftersomförbränningen är bättre. Utsläppen kan reduceras bådegenom övergång till små pannor som har bättre prestandaoch genom vedeldning i större anläggningar. Vedeldningenmåste styras över till anläggningar med en bättreförbränning.De totala utsläppen av lättflyktiga föreningar var år 1988över och utsläppen av tjära var . Idagfinns det både pannor och kaminer på marknaden som harbättre förbränningsteknik och betydligt lägre utsläpp än dedominerande. Om samtliga pannor och kaminer byttes utmot andra lågemitterande skulle VOC-utsläppen kunnaminskas till ca per år.Enligt de regler, utfärdade av , som gäller förnybyggnation får tjärutsläppen inte överstiga /MJ itätortsbebyggelse. Detta innebär att tjärutsläppenreduceras med jämfört med konventionellapannor. Men de här reglerna gäller bara vid nybyggnation.Det är i sammanhanget viktigt att observera att över 90%av det totala antalet pannor som säljs ersätter äldre pannoroch att det i alla dessa fall inte finns några krav förutsläppen. Det är viktigt att samma krav ställs på alla demindre pannor som säljs i Sverige.För att minska utsläppen från villapannor måste ettsystem för typgodkännande av villapannor med en högstautsläppsgräns för bl.a. NOX och kolväten utarbetas.Obligatorisk besiktning av villapannor, som kan utföras avsotaren, bör införas. Besiktningen bör vara inriktad påpannornas skötsel. är det viktigt att satsa pårådgivning och information.6. VattenkraftMiljöpartiet är som framgått av det sagda inställt på attSveriges energiförsörjning skall grundas på inhemskaförnybara energikällor. Därför betraktar vi vattenkraftensom en stor nationell tillgång. Den måste när kärnkraften äravvecklad vara basen för vår elförsörjning och den utbyggdavattenkraften räcker till för att i stort sett förse landet medelenergi för elspecifika ändamål. Med elspecifika ändamålavses sådant som telekommunikationer, belysning,motordrift, spårbundna kommunikationer etc.Miljöpartiet är å andra sidan mycket angeläget om attingen vidare storskalig utbyggnad får ske. Vi har därförmotionerat om grundlagsskydd för de ej utbyggdanationalälvarna. Även mindre vattendrag bör normaltskyddas. Vi accepterar sålunda endast den av riksdagenfastställda ramen vid normalår, vilket i huvudsakbör uppnås genom modernisering och effektivisering avbefintliga anläggningar.Genom en kraftig utbyggnad av vindkraften kan man fåett bra komplement till vattenkraften som gör attvattenföringen kan utnyttjas effektivare.Regeringen behandlar ej vattenkraften i propositionen,och vi ställer ej heller några förslag utöver vad vi redananfört och vad vi kommer att ta upp under rubrikenStyrmedel.7. BioenergiMed bioenergi förstås dels energigrödor som odlas föratt användas för energiändamål, dels biologiska bränslensom uppstår som biprodukt eller avfall vid någon annanprocess där växter är råvaran. Bioenergi kan dels varaavsett för direkt eldning, dels kan den vara avsedd förförädling till värdefullare energiformer.7.1 SkogsbränsleDen bioenergi som används i härstammarnästan enbart från skogen. Så här var användningen 1989(TWh):Industrinlutar29 biprodukter14 totalt43Fjärrvärmeverktorv1,6 avfall3,9 trädbränslen3,6 totaltc:a12Småhusc:a12Totaltc:a64Torv borde kanske inte räknas till biologiska bränslen.Det är snarare ett fossilt bränsle även om nybildningen skerbetydligt snabbare än övriga fossila bränslen. Man räknarmed att våra torvmossar växer till med c:a per år.Man lägger också märke till att vi tillförungefär lika mycket energi till landet från biobränslen somfrån kärnkraften eller vattenkraften. Statens energiverkräknar med att utnyttjandet av träbränsle kan ökas med 20TWh . bör man kunna räkna medatt ytterligare kan tas ut.För att markerna inte skall utarmas krävs då att man tartill vara all aska och återför den till skogsmarkerna. som krävs för detta borde inte vara alltförkomplicerad men kräver förmodligen vissa statliga direktiv.Dessvärre är möjligheterna att återföra mineralämnenafrån den övriga användningen av virket sämre, vare sig detär frågan om brädor eller papper.Träbränslet kan sedan användas som ved eller flis. Istörre fjärrvärmeanläggningar kan man ha enrökgaskondensor som tar vara på energiinnehållet i denförångade fukten i flisen varför det är liten nackdel att eldamed färsk flis. I mindre anläggningar bör man föredratorkat bränsle.7.2 EnergiodlingarÅr 1954 fanns i åker. I daghar vi c:a . De c:a somtagits ur produktion är till viss del skogbevuxna, menåtskilliga är förbuskade och improduktiva. Miljöpartietanser inte att vi kan undandra någon stor del avjordbruksmarken från livsmedelsproduktionen eftersom vianser att målet måste vara att minska intensiteten ijordbruket genom att använda biologiskt mer naturnäraodlingsmetoder som inte förgiftar och utarmar våra jordar.Dock bör det med hänsyn till exportöverskottet vara möjligtatt använda för energiodlingar.Energiodlingar finns av ett flertal slag. Bland träd ochbuskar är sälgarter, men även asp och al av intresse.Bland örter är särskilt intressant eftersom den ärkvävefixerande, men det finns många alternativ. Det gälleratt välja växter som utnyttjar fotosyntesen maximalt.Energigrödor kan avkasta c:a torrsubstans perhektar vilket betyder 60 MWh termiskt per hektar eller 6TWh på 100 000 ha. Med energiskog kan 90 MWh/ha uppnås. Manbör kunna räkna med energiodlingar på 400 000 ha och kan då räkna med en energiproduktion på 30TWh. Detta bör kunna stegvis uppnås inom en tidsperiodav . Genom samodling med kvävefixerande växter börkonstkvävegivor i stort sett kunna undvikas.Till detta kommer att bör kunnautvinnas från vårt överskott på halm.Summan av potentialen för skogsbränslen ochbiobränslen blir sålunda 65 TWh.7.3 Förädlade biobränslenHär finns en rik variation av möjligheter. Trä kan malastill träpulver som utan stora svårigheter kan eldas ikolpulvereldade eller oljeeldade pannor. Det finnseventuellt möjlighet att köra dieselmotorer på träpulver.Träavfall kan naturligtvis briketteras eller pelletiseras.För jordbrukstraktorer prövar man för närvaranderapsolja som drivmedel. Avsikten är att gårdarna kan blisjälvförsörjande på drivmedel och man får därtill ettvärdefullt kraftfoder -- oljefrökakor.I allmänhet ger dock omvandlingen av primärenergin tillså kallade förädlade former betydande energiförlustervarför man bör undvika detta i möjligaste mån.Men vill bli självförsörjande på energi så måstevi framställa motorbränsle av biobränsle. Det finns då ettantal kända processer. Biobränslen kan transformeras tilletanol, metanol och biogas. Rapsolja har redan nämnts.Lantbrukarna har visat särskilt intresse företanolprocessen. Detta är ganska naturligt eftersom man dåkan fortsätta att producera ett överskott av vete ungefärsom förut. Tyvärr är dock processen ganska ineffektiv.Intressenter för etanolproduktionen medger att det går åtungefär 0,7 kWh energi för att få fram 1 kWh etanolenergi.Våra egna beräkningar tyder på att utbytet är ännu sämre,kanske 1 till 1. Om man vill producera etanol börenergieffektivare grödor undersökas såsom sockerbeta ellerjordärtsskocka.Om man utgår från energieffektiva grödor borde rötningav till biogas eller produktion av metanol avträråvara vara av större intresse än etanol. Det förra är entekniskt ganska enkel process, det senare kräver visserligenstora fabriker men ger ett bränsle som är väl lämpat fördieselmotorer.Biogas kan också erhållas i ganska stora kvantiteter frånavloppsreningsverk genom rötning av slammet och frångödselrötkammare i jordbruket. Dessa kan ofta varatillräckliga för gårdens energibehov. På soptippar har manfunnit att man kan få ut biogas genom att borra ned rör itippen. Detta är ju värdefullt också för att man på så sättminskar mängden metangas till atmosfären. bördock avfall inte läggas på tipp för att förmultna utan deorganiska resterna bör rötas i rötkammare så att all biogaskan tas till vara.7.4 Regeringens förslagPropositionen inehåller inte mycket om biobränslen ochabsolut ingen systematisk genomgång av möjligheter ochmål. Det finns egentligen bara två konkreta förslag utöverallmänna uttalanden att biobränslen bör främjas ochkomma till användning för fjärrvärme och kraftvärme.Nämligen investeringsbidrag till kraftvärmeanläggningarsom byggs för eller ombyggs till biobränsleanvändning.Vidare vill öppna möjligheten attanvända jordbrukarnas omställningsstöd för byggandet avetanolfabriker. Eftersom biobränslen enligt vår uppfattningär det allra viktigaste elementet i en omställning från fossilabränslen till förnybara inhemska bränslen är dettadeprimerande.Bristen på trovärdiga förslag på en kraftfull satsning påbiobränslena, så att man uppnår en ökning av denstorleksordning vi angivit, avslöjar att regeringens plan attbegränsa koldioxidutsläppen och avskaffa kärnkraften tillår 2010 saknar trovärdighet.7.5 förslagVi vill inte i detalj föreskriva hur utvecklingen mot ökadanvändning av biobränslen skall gå till. Vi menar dock attstaten bör vidta följande åtgärder:a. Fastställ ett mål och en tidsplan för utvecklingen avbiobränsleanvändningen i landet.b. Ge ökade anslag till forskning dels kring odling avenergigrödor, dels kring processer för omvandling ochförädling av biobränslen.c. Ge anslag till demonstrationsanläggningar för odlingoch förädling av biobränslen.d. Ge anslag till utvecklandet av prototyper för maskinerinom biobränsleområdet.e. Befria biobränslena från alla energiskatter inklusivemedvärdeskatt. Producenter av biobränslen skall dessutomerhålla restitution på inom verksamheten erlagdmervärdeskatt.f. Ge investeringsbidrag eller finansieringsstödtillbbyggandet av nya förbränningsanläggningar förbiobränsle samt till ombyggnad av äldre fossileldadeanläggningar till biobränsle.g. Ge investeringsbidrag eller finansieringsstöd tillbyggandet av produktionsanläggningar för biobränsle.h. Ge investeringsbidrag eller finansieringsstöd tillbyggandet av biogasanläggningar.Vi återkommer med detaljer om detta under kapitel 12nedan.8. VindkraftVindkraften kan betraktas som en väl etableradteknik för aggregat upp till 1 000 kW. Energietablissemanget har dock i stort settlyckats sabotera vindkraftutvecklingen i , delsgenom sin lågprispolitik på el, dels genom att satsa påalldeles för stora prototyper. Man har också varit mycketovillig att låta ägare av vindkraftverk koppla in sig på detallmänna elnätet. I stället borde man som i stegvisarbetat sig upp i storlek. Vindkraften har dock i Sverigekommit att omges med ett negativt symbolvärde genom attkärnkraftsmotståndarna ofta på ett osakkunnigt sätt ställdeden i motsats till kärnkraften.I dag är dock situationen bättre. Vindkraftens kostnaderför verk i 200- till 500-kW-klassen kan konkurrera med deflesta nya kraftanläggningar i pris per levererad kWh. Föratt få ordentlig fart på verksamheten bör dock staten gå inmed investeringsbidrag. Regeringen föreslår också dettamen de anslagsbelopp som anges är ungefär en tiopotens förlåga. Med regeringens satsning kan vi räkna med att haomkring vindkraft . Förutsatt attsatsningen och investeringarna ligger på nivån 250 miljonerper år som regeringen föreslår . Dettaavslöjar att regeringens plan att avveckla kärnkraftensaknar trovärdighet.Genom en kraftfull satsning på vindkraft kan nyaarbeten skapas inom verkstadsindustrin ochentreprenadindustrin. Eftersom svensk industri inte arbetatmed denna teknik är det lämpligt att satsa på licens frånDanmark. En satsning på byggandet av vindkraftverk skullei dagens arbetsmarknadsläge vara ytterligt värdefulltsärskilt som det skapar arbeten i sådana trakter somBlekinge, och Gotland.Vi föreslår följande:a. Målsättningen bör vara att en vindkraftkapacitet på 17TWh/år skall uppnås . Detta kräver byggandet avc:a 250 MW vindkraft till en kostnad av c:a 2 500 miljoner . Kostnaden bör kunna sjunka kraftigtnär produktion i stor skala väl kommit i gång.b. Det är inte möjligt att få i gång ettinvesteringsprogram av denna storlek. Vi föreslår därför enfördubbling av det föreslagna anslaget : 100miljoner. ökas det till 200 miljoner för att det tredjeåret bli 400 miljoner och det fjärde och femte 625 miljoner.9. SolenergiSolenergi kan användas för uppvärmning, passivt genomen lämplig arkitektur, energieffektiva fönster och tungabyggnadsmaterial som lagrar värmen från natt till dag.Vidare kan växthus integreras i byggnaden för att ta till varavärme från solen.Aktivt tillvaratagande av solenergi kan ske termiskt viasolfångare av många slag samt via solceller som direktomvandlar solenergin till elektrisk energi.