mot · GE02L801 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätt till egen bild I ett rättssamhälle måste finnas ett starkt skydd för denpersonliga integriteten. Detta måste gälla även rätten tillegen bild.EgenbildsrättenEgenbildsrätten innefattar rätten att slippa dels att bliavbildad mot sin vilja dels att få oönskad bildinformationom sig spridd, om det inte är ett oavvisligt samhällsintresse.Denna rätt är ingående behandlad av t.f. professorMarianne vid i en särskildskrift om oauktoriserad personbildsanvändning imassmedia. På denna skrift grundar sig denna motion.Bildmässigt pesonlighetsskyddAnspråken på bildmässigt personlighetsskydd varierar ihög grad mellan olika människor och i skilda situationer.Många personer som blir avfotograferade eller filmadekänner sig smickrade och då inte minst s.k. kändisar av rentekonomiska skäl. Åtskilliga andra människor uppfattar detsom obehagligt och känner sig utnyttjade. Vissa kan även taskada såväl psykiskt som socialt.PersonlighetsintrångDe bildmässiga personlighetsintrången är många. Härföljer axplock av inte ovanliga situationer.Bilder tas medteleobjektiv på ''svårfångade kändisar'' och publiceras iveckopress.Intima skvallriga reportage beledsagas avpersonbilder tagna vid helt andra tillfällen än skildringenavser.Bilder inskaffas från passbyrån av personer sominte vill ställa upp för fotografering och bildpublicering skermot personens vilja.Teckningar av identifierbarapersoner i nedsättande/intima situationer.Bilder tagnaför reportage i en tidning vilka senare publiceras i en annantidning, utan vetskap eller medgivande.S.k. genrebilder,identifierbara personer ur tidningars arkiv, används somillustration till tidningsreportage eller dramatiseradeberättelser ur verkligheten, där bilderna inte har något attgöra med handlingen.Personer fotograferas inöjeslokaler, utan vetskap, och bilderna publiceras isamband med kritiska och insinuanta reportage.S.k.bildreportage, en sekvens bilder tagna utan vetskap,visserligen på offentlig plats, publiceras med fingeradhistoria som ställer personerna i en falsk dager.S.k.dolda-kameran-reportage utnyttjas i TV ochdokumentärfilm.TV-intervjuer sker på gatan varvidmänniskor inte förstår i vilket sammanhang de skall kommaatt figurera i.Ett filmteam överrumplar personer och deså tagna bilderna används i en spel- ellerdokumentärfilm.Bilder monteras ihop, t.ex. en kändpersons huvud på en naken kropp eller en bild beskärs såatt den ger intryck av en annan situation än den verkliga.Dåligt maskerade bilder publiceras, så att personer ändåutan svårighet kan identifieras.Bilder tagna motpersonens önskan, eller utan vetskap, i samband medolyckor, vålds- eller andra brott publiceras.Bilder ellerteckningar av misstänkta förövare av brott publiceras, därbildpubliceringen inte tjänar något försvarbart intresse.Gällande rättDen svenska rättsordningen skiljer sig på ett markantsätt från utländsk rätt och ger ett avsevärt svagare skydd förpersonligheten. Detta gäller inte minst rätten till egen bild.Utomlands finns speciell rättslig reglering, exempelvis iVästtyskland, , och men även iNorge.I finns inget generellt förbud mot att utnyttjapersonbilder utan tillstånd. Det finns visserligen pressetiskaregler men dessa är inte heltäckande och det frivilligasanktionssystemet är ineffektivt. Därför har ocksåskyddsbehovet påtalats av bl.a. statliga utredningar.Tilltagande problemModerna massmedias påverkan har aktualiseratfrågorna kring personlighetsskyddet och inte minst skyddetför egen bild. Framförallt har televisionen förändratmänniskans bildupplevelse. Överhuvudtaget harproblemen med personavbildningar i massmedia ochbristande respekt för privatlivet påtagligt ökat på senare tid.Allt fler människor får finna sig i att bli bildpresenterade fören större allmänhet utan egen vetskap och utan att kunnabedöma följderna. Ett exempel utgör en bild med ensammanfogning av huvud och en nakenmanskropp, som publicerades i tidningen (1990:3) under en kampanj mot löntagarfonder.Önskvärd reformDet finns ett uttalat behov att i vårt land skapa ett legaltskydd mot åtminstone oauktoriserat offentliggörande avpersonbilder som inte är av oavvisligt allmänintresse. Ettsådant skydd är förhållandevis lätt att konkretisera ochavgränsa och är speciellt motiverat på grund av bildersstarka identifierande effekt. En sådan lagstiftning fårmånga positiva effekter. Den ger stöd för den enskildestrygghet men också möjlighet till skadestånd för denkränkte. Dessutom skulle det öka den allmänna tilltron tillmassmedia.Möjlig lösningRiksdagen har ställt sig bakomlagutskottets enhälliga uppfattning (Lu 1989/90:24) att detinte är godtagbart att bilder av personer utnyttjas på ett sättsom kränker den personliga integriteten. Utskottet hardock inte kunnat finna någon lagstiftningsmodell somriksdagen skulle kunna enas om.Emellertid tycks man inte ha prövat denupphovsrättsliga vägen. Genom en kraftfull förstärkning avintegritetsskyddet inom fotorätten skulle väsentligafördelar kunna uppnås. Inom pågårför närvarande arbete med översyn av upphovsrätteninklusive fotorätten. Den nu aktuella frågan borde kunnalösas i detta sammanhang. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagstiftning om rätt till egen bild.