mot · GE02Fö7 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:102 Verksamhet och anslag inom totalförsvaret under /92 SammanfattningFöljande förändringar föreslås i totalförsvarets budget:Miljoner krÄndamålPlusMinusNettoCivil del:Vattenförsörjning m.m.(civil ledn o samordning)40Befolkningsskydd oräddningstjänst270Hälso- och sjukvård160Livsmedelsberedskap okärngårdar100Energiförsörjning78Miljövärn, civilmotstånd,ekol.dem.gårdar (Arméförb)100Hemskydd (friv.försv.org. )3Summa 751+ 751Militär del:JAS, nedläggning 2 000Flygflottiljer,viss avveckling 500Armén, omstrukturering 500Armén, skydd100Marinen, u-båt 90 50Repetitionsutbildn.400Helikopterförb, trängtr.200Försv.materielverk 20Försv.forskn.anst. (Ursvik)24Försv.forskn.gemens 40Dagpenning, värnpl.12Resor, värnpl.12Summa 7123 146--2 434Totalt summa--1 686Den ''allmänna värntjänsten'' skall startas som enförsöksverksamhet med direkt rekrytering av värnpliktigatill befolkningsskydd och räddningstjänst (1 000 st), miljövärn (800 st) och vårdtjänst (800 st). Enlivsmedelsberedskap skall byggas ut genom produktion ochlagring vid s.k. kärngårdar. Vattenförsörjningen i tätorternafår särskilt anslag. Hemskyddet stöds med ytterligare 3miljoner. Lagstiftning begärs för att kommunerna skall få taut beredskapsavgift på elförbrukningen, för säkrareuppvärmning av bostäder och skolor och för störreberedskapsansvar hos myndigheter. De värnpliktigaföreslås få höjd dagersättning (ca 35:-) samt fria resor på tågoch buss. Mycket långa resor skall avkortas.Medel frigörs genom avveckling av ,avveckling av flygflottiljer och omstruktureringar inomarmén m.m. Det militära försvaret tillförs resurser förrepetitionsutbildning, helikopterförband vidträngtrupperna och bättre personskydd. 1 liksom T3 ochT4 föreslås behållas men avveckling inleds av regementen (8st) för olika truppslag och vissa skolor enligt motion Fö201.Den civila försvarskostnadsramen höjs med 751 miljoneroch den militära sänks med 2,4 miljarder.InledningFörsvarspolitikens lämpliga riktlinjer och huvuddrag ärangivna i motion 1990/91:Fö201. Försvarspolitik kan inteförändras från dag till annan, men vi anser det vara avutomordentlig vikt att den nödvändiga omstruktureringenav vårt försvar inleds redan kommande budgetår.Erfarenheten visar att knappast längre kan ta påsitt ansvar att invänta förslag från någon parlamentariskberedning eller kommitté av traditionellt snitt. Denödvändiga kompromisserna mellan partiståndpunktermåste kunna göras i försvarsutskott. Även om viför dagen inte står inför något militärt hot fordrar omtankeom personal och omsorg om politikens anseende att beslutfattas i vissa frågor. Som anförts i tidigare motion (Fö 201)vore det dock av stort värde om till sin hjälpkunde få två konkurrerande sakkunnigaförsvarsutredningar.Miljöpartiet de gröna förordar en försvarsorganisationsom inriktar sig mot en bred hotbild -- miljöhot, sociala hotoch framtida möjliga militära hot -- och som baserar sig påen värnplikt som utvecklats till en allmän värntjänst förbåde män och kvinnor. Detta är en stor omställningsprocessmen några inledande steg kan tas redan nästkommandebudgetår.Allmän värntjänstDet är mycket bra att regeringen nu föreslår enutredning om tjänstepliktslagarna. Man får hoppas attutredningen får direktiv som gör det möjligt att ordentligtbelysa en värntjänstmodell av det slag som vi förordar.Efter höstens riksdagsbeslut angående prövningen införvapenfri tjänst föreslår nu en av regeringen tillsattarbetsgrupp, att denna prövning i praktiken avskaffas. Omdetta blir vårriksdagens slutliga beslut öppnas möjlighetenatt rekrytera värnpliktiga direkt till det civila försvaret.Enligt idébeskrivning ''Värnpliktigainom totalförsvarets civila del'' (1990) förordas enrekrytering av 3 000 värnpliktiga varav 2 000 skulle gå till befolkningsskydd och räddningstjänst.Driftskostnaderna för denna utbildning beräknas till 265miljoner och kompletterande investeringar vid starttill 95 miljoner. För att uppnå målet , att folk iundsättningsplutonerna inte skall vara ,behövs en rekrytering av 3 500 enbart till dessa plutoner. I väntan på att pliktlagarnahinner justeras föreslår vi en försöksverksamhet där nästaår 1 000 värnpliktiga rekryteras för denna verksamhet.Kostnaden för försöket bör inklusive vissa investeringarstanna vid 100 miljoner. För att klara en framtida expansionföreslår vi att en filial till Sandöskolan projekteras vid T3 iSollefteå. Därigenom kan också den nuvarandeverksamheten vid få en mera praktisk tillgång tillövningsfält.Erfarenheterna från stora bränder i ochStockholm visar på behovet av extra styrkor som kanmobiliseras att biträda även vid civila katastrofer. Devärnpliktiga som utbildats enligt ovan skulle ge godamöjligheter att skapa sådana reservstyrkor.Ett annat lämpligt område för försöksverksamhet utgörfältarbeten inom miljö- och naturvård. Vi föreslår att manbörjar inom området anläggning av våtmarker. Det är ettsamhällsintresse att bromsa läckaget av kväve både tillÖstersjön och . Konkreta projekt kan utpekas imånga vattensystem men resurser saknas. Vid mångaregementen finns kapacitet i form av fordon och maskinerför markarbeten. När det gäller detta område vore detintressant att pröva en kombinerad utbildning. Värnpliktigaskulle då ges en militär grundutbildning ochdärefter en utbildning och praktik i anläggning av våtmark.Vid repetitionsutbildning skulle de kunna tjänstgöra iaktuella våtmarksprojekt. skulle de utgöra enmilitär reserv som om behovet av militär styrka ökar kan geskompletterande utbildning för att ingå i stridande förband.Vi föreslår att en försöksverksamhet omfattande totaltca 800 värnpliktiga inleds vid i första hand 1 men ocksåvid I 11, I 17, P6/A3, P7, I 15 och I 13. Extrakostnadernaför speciallärare och särskilda investeringar blir enligt våraberäkningar 60 miljoner.Ett tredje lämpligt försöksområde för en utvidgadvärnplikt finns inom humanvården. länslandsting har planerat för utbildning avvärnpliktiga inom sjukvården. Vi föreslår att genomuppdrag till intresserade landsting en försöksverksamhetstartas med årlig utbildning av 800 värnpliktiga och att 70miljoner anslås för ändamålet.Genom att snabbt starta försöksverksamhet på tre olikaområden kan utredningen om tjänstepliktssystemet inomförsvaret få ett visst konkret referensmaterial.Genom avvecklingen av prövningsförfarandet införvapenfri tjänst och en påbörjad direkt rekrytering avvärnpliktiga till olika civila försvarsuppgifter förändrasverksamheten vid Vapenfristyrelsen. bör man tänkasig att den civila värnpliktsutbildningen administrerasgenom Fo-regementena och att Vapenfristyrelsenavvecklas. Tills vidare bör Vapenfristyrelsen ansvara förhittillsvarande utbildningsområden samt utbildning förinternationellt bistånd.Ett försvarbart landSom påtalats i flera utredningar och mångaframställningar från ochSveriges är dagens samhälleutomordentligt sårbart.Ett ekologiskt väl anpassat samhällsbygge blir långtmera robust och fordrar mindre av speciellaförsvarsåtgärder. De nödvändiga åtgärderna för att drivautvecklingen mot ett sådant samhälle påyrkas i andramotioner från de gröna.I väntan på ett mera robust samhälle fordras speciellaåtgärder för att minska sårbarheten inom försörjningen vadgäller mat, vatten, värme och elkraft.Den nya jordbrukspolitiken kommer att medföra enytterligare nedläggning av lantbruk främst i nuvarandebristområden och därmed sänkt livsmedelsberedskap.Utökad lagerhållning har föreslagits i bristområdena. Somframgår av proposition 1990/91:102 bilaga 4 fullföljerregeringen inte detta utan låter höjda anslag till inköp avberedskapslivsmedel och insatsvaror bero.Vi menar att den lämpliga vägen är att i allaunderskottsområden stödja uppkomsten av ett antalrobusta lantbruk (kärngårdar) och att ge dessa uppgiften attäven sköta beredskapslagring i form av potatis, spannmåloch levande djur. Detta är bättre lagerformer än färdigvarori handeln med tanke på sårbarhet, hållbarhet ochadministration. På dessa lantbruk skulle finnas oberoendeenergiförsörjning, kvarn, slakteri och mejeri.Lagerhållningen av egna och inköpta livsmedelsråvaror börske genom kontrakt med Statens jordbruksnämnd.Länsstyrelserna (lantbruksnämnderna) bör få i uppdrag attpresentera en sådan modell för lantbrukarna och söka få tillstånd avtal med åtminstone tre gårdar i de aktuella länen.Vattenförsörjningen är en annan oerhört sårbarfunktion -- särskilt i storstäderna. Förutom ökadeberedskapshänsyn i de stora vattenverken (reservel,ringmatning o.s.v.) måste lokala reservvattentäkter tas uppeller gamla brunnar restaureras. Kommunerna bör få ökadestatliga bidrag för sådana åtgärder. Vi föreslår att anslagentill funktionen ''Civil beredskap och samordning'' räknasupp med 20 miljoner öronmärkta för beredskapsåtgärderinom vattenförsörjningen. Övriga områden inomkommunalteknisk försörjning föranleder en ytterligareuppräkning med 20 miljoner.Elsystemets sårbarhet har länge påtalats, men någonradikal förbättring har oss veterligt inte inträtt. Problemethar ökat på grund av utbyggd el-värme, stordrift ochdatorisering. Det bör krävas att varje kommun skall kunnafrikoppla sig från det stora elnätet och ha egen el frånkraftvärmeverk eller vindkraftverk/vattenkraftverk för deallra nödvändigaste behoven. Betydelsefullt isammanhanget är också en uppdelning av för varje län (se motion N 14). Liksom i mångaandra sammanhang är det nödvändigt med ett ökatkommunalt ansvar för beredskapen. Fördelningen avberedskapskostnaderna är sned. En bättre rättvisamellan och andra kraftbolag skulle uppnås ochstörre resurser skulle skapas om kommunerna fick rätt attta ut en beredskapsavgift av el-konsumenterna.Sårbarheten på värmeområdet föreslår vi skallmotverkas genom lagstiftning, som stadgar att ibostadsområden där direktverkande elvärme ellerfjärrvärme dominerar skall minst vart tredje hushåll hafullgod alternativ uppvärmning. Kraftbolagen skall haansvar för att detta ordnas. Vidare bör tillkommalagstiftning som säkrar att allmänna skollokaler haruppvärmning baserad på lokala energikällor. Skollokalernaär en viktig resurs i kris och krig för omhändertagande intebara av barn.Bristen på skyddsrum och skyddade utrymmen är i vissaområden stor. Arbetet på att åtgärda detta bör intensifieras.De praktiska lösningarna kan variera alltifrån modifieringari till jordkällare i villaområden. Viföreslår att funktionen befolkningsskydd för detta ändamåltilldelas ytterligare 100 miljoner kr.Räddningstjänsten får en mycket godförstärkning när den allmänna värntjänsten är utbyggd.Emellertid fordras förbättringar i utbildning avkrigsplacerad personal och av utrustning exempelvis förABC-skydd. ytterligare bör enligt vårmening anslås.En av de viktigaste uppgifterna i dagens försvar ligger iatt åstadkomma en stark hemskyddsverksamhet.Beredskapen måste finnas nära de enskilda människornaför att vara trovärdig. Regeringen föreslår en ökning avbidragen till de frivilliga organisationerna inomcivilförsvaret . Vi räknar med att drygt 2 miljonerkr av denna ökning är avsedd för hemskyddsverksamheten.Sveriges Civilförsvarsförbund har lyckats rekrytera så passmånga hemskyddsombud att utbildning och fortsattrekrytering kräver ytterligare 2 miljoner kr.Informationsverksamheten behöver ytterligare 1 miljon.Förbundet har vidare erbjudits ett samarbeta med för att föra ut energiberedskap till hushållen.Detta lovande projekt kostar . Vi föreslår ändamål tilldelas enanslagsökning om 3 miljoner kr.Hälso- och sjukvården har länge varit dåligt förbereddinför kris och krig. En viss förbättring har dock kommitsedan man börjat få fungerande avtal mellan stat ochlandsting och viss lagring av förnödenheter. Enligt ÖCBsprogramplan behövs dock fortfarande en avsevärdförstärkning. Vi föreslår att anslagen till funktionen utökasmed 60 miljoner förutom de 100 miljoner som bör tilldelasför försöksverksamheten med utbildning av värnpliktiga.En del av dessa pengar bör då användas för att tillskapaberedskapslager av återanvändbar sjukvårdsmateriel.Engångsmaterial är olämplig att lagra när man inte vet hurmycket som kommer att behövas.Transportkapaciteten för skadade med helikopter synessvår att bygga ut. föreslås lagändring som skall gelandstingen ett tydligare ansvar. Det är värt att försöka menvi tror mera på den skisserade modellen med samarbetemed trängtrupperna.Dagens samhälle är långt ifrån lätt att försvara motvarken yttre eller inre hot. Civila försvarsåtgärder av ovanbeskrivet slag kan hjälpa upp situationen men den pågåendeutvecklingen mot allt större system förvärrar problemen.Därför finns det all anledning att vi försöker motverkacentraliseringen och landsbygdens avfolkning -- ettekologiskt samhällsbyggande är ett försvarsintresse. Vidvåra regementen finns stora markresurser, byggnaderoch maskiner samt värnpliktiga som även skulle kunna göralångsiktiga försvarsinsatser. Ekologiskademonstrationsgårdar bör inrättas vid i första hand deregementen där man startar utbildning av miljövärn. Iandra fall kan man göra en insats för livsmedelsberedskapoch naturvård genom att hålla betesdjur på övningsfälten.Vi föreslår därför att armén tillförs ytterligare 20 miljoneravsett för försvarsekologiska investeringar vidregementena.Militärt försvarMiljöpartiet de gröna föreslår som tidigare en radikalomstrukturering av armén (1989/90:Fö17, 1990/91:Fö201). struktur vi förordar har (Ing1) och etablissemanget vid Almvik en betydelsefull roll.Regementet bör bibehållas och utvecklas till arménsingenjörscentrum.Beträffande trängtrupperna vidhåller vi tidigareyrkanden (1989/90:Fö17) att ett trängcentrum skall inrättasi varje militärområde liksom att trängregementena i Solleftåoch skall bibehålla sin status som självständigamyndigheter (1989/90:Fö37). Integration avspecialtruppslag redan i förbandens utbildningsskede börenligt vår mening drivas långt, men trängtrupperna behöverdessutom en självständig ställning med tanke på derasavgörande betydelse inte bara för de militära styrkorna utanockså för vår civila beredskap. Det är intesamhällsekonomiskt försvarbart att göra strikt bodelningmellan militär och civil underhållsoch sjukvårdsberedskap.Situationen i gör att vi kan befara plötsliga ochstora flyktingströmmar till vårt land. Pinsamt om vi dåliksom just nu inte kan ta emot. Behovet av snabbtgripbara fältsjukhus är visat liksom förekomsten av storakatastrofer där civila resurser är helt otillräckliga (ex.Tjernobylolyckan).Som framgår av skrivningen i propositionens bilaga 2 harman ännu inte lyckats förverkliga beslut angåendekapacitet för sjuktransporter i krig med helikopter. Enligtden krigsorganisation vi föreslår för armén får lättrörligajägarförband en relativt större roll. Dessa behöverunderhåll via helikopter. Vi föreslår att trängtruppernabörjar sätta upp helikopterförband för uttransport avunderhåll och intransport av skadade. skulle även kunna göra stor nytta ifredstid. För ändamålet bör armén nu tillföras 200 miljoner.Regeringen föreslår besparingar om 600 miljoner genominställda repetitionsövningar. Genom att ställa inrepetitionsövningar görs förband snabbt odugliga ochinvesteringar gjorda i grundutbildningen går förlorade.Enligt vår mening bör repetitionsutbildningen genomförasmen göras billigare genom att större förbandsövningarinställs och inkallelsetiden avkortas. Det gäller att övamobilisering och träna värnpliktiga på utrustning ochsamarbete inom grupp, pluton och kompani. Spelet mellankompanier, bataljoner, brigader och fördelningar kan övasgenom stabsövningar. Med en sådan uppläggning börbesparingen på repetitionsutbildning bli 200 miljoner.Under budgetåret bör utbildning av miljövärnsförbandmed militär grundutbildning som tidigare anförts införas vidvissa regementen. I 3 bör sätta upp försöksmässigcivilmotståndsutbildning.Under budgetåret bör man påbörja en omstruktureringav arméns grundorganisation (motion Fö201) innebärandebesparingar på pansar och specialtruppslag men äveninvesteringskostnader. Förändringarna kan dock inte gestora ekonomiska nettoeffekter redan nästa budgetår. Viberäknar nettobesparingen till . Däriskall ingå en omförhandling och reduktion gällandebeställningen av . Armén bör tillföras 100miljoner för anskaffning av skyddsvästar och skall avbrytas genom att alla planer påbeställning av delserie två slopas och alla utbetalningar ställs in. Därmed önskar sannoliktindustrin avbryta även den kontrakterade delserie I om 30plan. Besparingen för 91/92 torde bli minst 2 miljarder.Vidare bör flygvapnet inleda en avveckling av flygflottiljeroch minska flygverksamheten för att åstadkomma enbesparing om 500 miljoner.Avvecklingen av m.m. bör ge ett minskatarbete vid och besparingar om 20miljoner.Beställningen av u-båt 90 bör omförhandlas. Man börinrikta sig på att endast köpa två båtar av denna typ ochsedan sikta till mindre och enklare u-båtar för merakustnära verksamhet. Besparingen för närmaste budgetårbör bli 50 miljoner.Civilt motståndCivilmotstånd har visat sig vara enverksam metod gentemot främmande ockupation (ex.Solidaritets kamp i ). I vissa fall det enda möjliga (ex.dagens situation i ). I andra fall har det varitmindre framgångsrikt (ex. 1968, -50, -60 och -70-talet). Rimligtvis bör det vara avskräckandeatt angripa ett land där man vet att man kommer att mötasav ett väl organiserat civilt motstånd. Kanske finns det enrädsla hos statsledningar för att förbereda och organisera ettcivilmotstånd inom det egna landet. Motståndet skulle jukunna användas även mot etableringar av kärnkraftverkoch motorvägar.Emellertid menar vi att den svenska statsledningen börha så mycket civilkurage att man låter inleda enförsöksverksamhet med civilmotståndsutbildning. Man kaninte bara hänskjuta denna mänskliga och ekonomisktfördelaktiga försvarsform i delegationer. Försvarsansvarigamyndigheter i har fört fram förslag och erbjudit sigatt medverka till uppbyggnad av ett förcivilmotstånd i . Vi föreslår att armén anvisas 20miljoner för en försöksverksamhet medcivilmotståndsutbildning vid I 3 i Örebro.Ersättningar och resor vid värnpliktstjänstgöringRegeringen föreslår att kontantersättningen tillvärnpliktiga skall höjas /dag. Vi menar attden bör höjas ytterligare. Medel till detta kan frambringasgenom att kostnaderna för värnpliktsresor minskar. Dessaär mycket kostsamma främst genom att de kräver administration -- storleksordningen en person perregemente. Regeringens förslag att minska kostnadernagenom att endast ge fria resor till hemorten anser vi mindrebra. Det är en avsevärd försämring för de värnpliktiga utanatt reseadministrationen förenklas.Vi föreslår att de värnpliktigas legitimation skall görasgiltig för kostnadsfri resa på alla linjer hos hos aktuella lokaltrafikföretag. Regementena skallendast vara ansvariga för busstransport till närmastekollektivtrafikstation. Om trafibolagen önskar undvikatoppbelastningar kan försvaret erbjuda sig att motersättning förskjuta helgpermissionerna till lördag--måndag. Bolagen skall ha full kostnadstäckning enligtkontrakt med värnpliktsverket.Genom ett sådant frikortssystem skulle man slippa helaadministrationskostnaden. Vi beräknar att ungefär 12miljoner skulle kunna inbesparas och i stället användas tillatt höja dagersättningen med någon krona utöver de 34:-regeringen föreslår. skulle man få ettsamhällsekonomiskt och miljömässigt rikligare resande ochge många ungdomar ett tillfälle att upptäcka järnvägensförträfflighet. En utbyggnad av järnvägstrafiken främjas.Samtidigt bör man förändra rekryteringen så att devärnpliktiga får kortare reseavstånd mellan hemorten ochförbandet. Rekrytering till övre bör inte skelängre söderifrån än och . NedreNorrland får rekrytera från . Bristen påvärnpliktiga i minskar när kvinnorna kommermed i systemet. I viss utsträckning får man acceptera attförband med krigsuppgift i eller på Gotlandgrundutbildas i storstadsregionerna.Vi beräknar att minskade kostnader förreseadministration skall täcka ökade kostnader genomperiodkorten och sänka de totala resekostnaderna med 50miljoner.FörsvarsforskningRegeringen aviserar utredning om forskningen inomtotalförsvaret. Goda skäl finns. I avvaktan på ettutredningsförslag bör man avvakta med utbyggnad och attstarta nya projekt. Vi föreslår därför att inga medel nubeviljas för FOAs byggnation i Ursviksområdet. Genom attinte starta nya projekt bör man inom anslaget G 1 kunnaspara 40 miljoner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en försöksverksamhet bör starta där 1000 värnpliktiga rekryteras till civilförsvaret i enlighetmed förslag,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en försöksverksamhet bör starta där 800 värnpliktiga gesdels militär utbildning, dels miljövärnsutbildning i enlighetmed vad i motionen anförs,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en försöksverksamhet bör starta där 800 värnpliktigarekryteras till vårdsektorn i enlighet med vad i motionenanförs,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en försöksverksamhet med utbildning i civilt motståndbör startas vid I3 i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en filial för räddningsskolan vid bör projekterasvid T3 i ,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt verksamhetsområdet för nuvarande vapenfriutbildningbör utvidgas till att omfatta internationellt biståndsarbete,7. att till totalförsvarsfunktionen Civilledning och samordning beslutar anslå . mer än vad regeringen föreslagit eller således ,8. att till totalförsvarsfunktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst beslutar anslå270000000 kr. mer än vad regeringen föreslagit eller således ,9. att till totalförsvarsfunktionen Hälso- ochsjukvård m.m. beslutar anslå . mer än vad regeringen föreslagit eller således ,10. att till totalförsvarsfunktionenLivsmedelsförsörjning m.m. beslutar anslå 50 000 000kr. mer än vad regeringen föreslagit eller således ,11. att till en ny totalförsvarsfunktionKärngårdar beslutar anslå ,12. att till totalförsvarsfunktionenEnergiförsörjning beslutar anslå . merän vad regeringen föreslagit eller således ,13. att till Arméförband: Allmän lednings-och förbandsverksamhet beslutar anvisa ett särskiltanslag om . för försöksverksamhet medmiljövärnsutbildning, ekologiska demonstrationsgårdaroch utbildning i civilmotstånd,14. att till Frivilliga försvarsorganisationerinom den civila delen av totalförsvaret m.m. beslutaranslå . mer än vad regeringen föreslagit eller således . att användas som i motionen föreslagits,15. att med ändring av tidigare beslut beslutaratt trängregementena i och skall varasjälvständiga myndigheter,16. att som sin mening ger regeringen till kännaatt pansarregementena P5, P4, P10 och P6 under budgetåretbör starta en övergång till infanteriutbildning,17. att som sin mening ger regeringen till kännaatt beställningen av bör annulleras ochersättas av en halverad beställning,18. att som sin mening ger regeringen till kännaatt anskaffningen av skyddsvästar och ABC-skyddsutrustning inom armén bör utökas med en kostnadom ,19. att beslutar avslå regeringens förslag attlägga ned (1) i ,20. att beslutar att ett ingenjörscentrum förarmén skall inrättas vid i ,21. att med avslag på regeringens förslag idenna del beslutar att repetitionsutbildning skallgenomföras i enlighet med vad i motionen anges,22. att beslutar att delserie två av ej skall beställas,23. att som sin mening ger regeringen till kännaatt flygvapnet bör inleda en avveckling av flygflottiljer ienlighet med vad i motionen anförs,24. att som sin mening ger regeringen till kännaatt beställningen av ubåt bör annulleras och att fortsattanskaffning av ubåtar bör inriktas i enlighet med vad imotionen anförs,25. att som sin mening ger regeringen till kännaatt dagersättningen för värnpliktiga bör ökas utöver . imotsvarande mån som kostnaderna för resor kan minskas,26. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de värnpliktiga genom avtal med trafikbolagen bör gesfria resor på tåg och buss,27. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de värnpliktiga bör utbildas närmare hemorten i enlighetmed vad i motionen angetts,28.