mot · GE02U645 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningKännedomen om kurderna och den kurdiska fråganökar, inte minst i . Från sin anonymitet har denkurdiska frågan alltmer uppmärksammats som en avnyckelfrågorna för att förstå några av Mellersta Östernsåterkommande konflikter.Militärkupper i , kriget --och nuGulfkriget är alla exempel där den kurdiska frågan finnsmed som en del av de bakomliggande orsakerna.KurdistanKurdistan är ett sammanhängande landområde iMellersta Östern med en yta -- lika stort som . Det ligger inomde fyra staterna , , och Syrien.Kurdistans alla delar är underutvecklade vad gällerindustri, vägar, elnät. Barnadödligheten är hög. På grund avbrister i sjukvården dör många barn , oftai sjukdomar som mässling och kikhosta. Antalet läkare är fåoch tillgången på kvalificerad sjukvård närmast obefintlig.De två stora floderna rinner genomKurdistan. De kurdiska bergen och slätterna är rika påmineraler. I samtliga delar av utvinns olja. Destörsta oljekällorna ligger i , och Khanaqin iden irakiska delen, i i den turkiska delen, iKermanshah i den iranska delen och i i den syriskadelen. finns så mycket som av världens oljetillgångar inom Kurdistan.Dessutom utvinns naturgas och järnmalm i ochSulimaniya i den irakiska delen. I i Turkietutvinns krom, bly och zink. Kol, koppar, guld och silver harockså påträffats i . Dessa tillgångar har inteförbättrat kurdernas situation. Inkomsterna frånnaturrikedomarna används till respektivecentralregeringars satsningar utanför Kurdistan.Kurderna anser att centralregeringarna medvetetunderlåter att investera i . Ett av kurdernasfrämsta krav har varit att få del avdessa inkomster för att kunna höja befolkningenslevnadsstandard.Det kurdiska folketDet exakta antalet kurder i är svårt attbestämma. Kurderna själva uppger att de är mellan 25 och30 miljoner. Det kan vara möjligt med hänsyn tillbefolkningsökningen. Tolkning av oberoende källor anger 20 miljoner kurder. Fördelningen enligt dessasiffror är 10 milj. i , 5 milj., 4 milj. ochSyrien 800 000. Därtill kommer 250 000 i och700 000 i exil.Kurderna i är ättlingar till de nomaderoch flyktingar som före flyttade norrut isamband med de många krig som drabbade . Dehar i sin tur deporterats under tid till olikarepubliker. Det finns också kurder i och Israel.Ca 75--av befolkningen i är kurder.De övriga 15--är folkgrupper som iassimileringssyfte flyttats till och andra småfolkgrupper som funnits där , som armenierassyrier och chaldians. Dessutom har respektivecentralmakt soldater och tjänstemän på plats. Stora grupperkurder har utsatts och utsätts fortfarande för deportationfrån det kurdiska området.Kurdernas historiaUppkomsten av nationalstater i påverkadefolken i det ottomanska väldet. och Egyptenförlorades av ottomanerna under 1800-talet.Uppror spreds till armenier, kurder och araber som fickstöd av , och . Strategiskaoch ekonomiska intressen fanns alltid i bakgrunden. Vid detförsta kurdiska upproret 1880--82 befriades ett stortlandområde mellan sjöarna och . Upproretslogs ner av ottomanska och persiska trupper.Efter styckades det ottomanska riketupp. , , , och blev nyastater. blev ett brittiskt mandat och, i enlighet medBalfourdeklarationen från , ett judisktfolkhem.Konflikterna i dagens har delvis singrund i de statsbildningar som då upprättades. Gränsernadrogs utan hänsyn till befolkningen i området. För kurdernainnebar det att gränser delade släkter, stammar, byar,uråldriga betesmarker och kulturområden.1919 samlade sig kurderna för att kräva självständighetoch fransmän och britter erbjöd kurderna att deras sakskulle tas upp vid de kommande fredsförhandlingarna.Kurderna lät sig först hejdas, men kom sedan att stödja denunga turkiska generalen (senare Turkietspresident med namnet Atatürk -- turkarnas fader) i krigetmot grekerna. lovade kurderna ett framtida frittKurdistan om de stödde honom.FredsfördragDen slöts en fredsöverenskommelse iSèvres utanför mellan de ottomanska förlorarna ochsegrarmakterna och . I dennaöverenskommelse erkändes kurders och armeniers rätt tillsjälvständiga stater i enlighet med artiklarna 62, 63 och 64.Ett nytt fredsfördrag skrevs efter Turkietsseger över grekerna. I det nya fördraget som slöts iLausanne skrevs inte paragraferna frånSèvresfördraget in.Republiken utropades . Den3 mars året därpå förbjöd den nya regeringen det kurdiskaspråket att talas. Litteratur på kurdiska förbjöds likså.Kurdiska skolor stängdes. De kurdiska shejker som stöttKemal Atatürk i kriget mot grekerna hängdes, efter att förstinbjudits till en middag av Atatürk. Omkring 700 000kurder deporterades till Centralanatolien i närheten av denturkiska staden . 60 000 dog under deportationen.För kurderna i är situationen densamma nu som1923. Historien upprepar sig, åter massdeporteras kurder.Den kurdiska frågan är en inrikespolitisk ödesfråga.Spänningarna i de kurdiska provinserna har bidragit tillmilitärkupperna och till denkrigsliknande situation som råder i området i dag.IrakGenom gränsdragningen efter första världskrigethamnar drygt en halv miljon bofasta kurder och åtskilligatusen kurdiska nomader på den irakiska sidan av gränsen.Kurderna i Mosulområdet blir föremål för särskilduppmärksamhet.Britterna, som är intresserade av de stora oljekällornanära städerna och , vill att denna del skall ingåi det irakiska mandatet. Frågan hänskjuts till NationernasFörbund, som tillmötesgår önskemål.Turkiet anser fortfarande att detta område egentligentillhör dem enligt fördraget i . hadeshejk proklamerat kungariketKurdistan i Sulimaniyaområdet. Upproret slogs ned 1924.Ett nytt uppror skedde 1930--32.I slutet av revolterar kurderna pånytt. Med hjälp av brittiskt flyg slår den irakiska arméntillbaka Barzanis trupper, som då går över till Iran.Tillsammans med kurder i och med stöd av kankurderna utropa den kurdiska republikenMahabad -- efter staden i nuvarande Iran.Den 31 mars 1947 efter det att dragit tillbaka sinatrupper från faller republiken och Qazi ,republikens ledare hängs. Barzani flyr med 500peshmergassoldater till Sovjetunionen.Irakiskt svekEfter julirevolutionen i lovas kurdernafullständiga nationella rättigheter och Barzani återvänder. nya konstitutionen fastslås att består av tvånationaliteter: araber och kurder. KDP, Kurdistansdemokratiska parti, som bildades , erkänns. Efter treår förbjuds emellertid partiet på nytt och alla löften tillkurderna tas tillbaka.Under hela 60-talet pågår strider mellan de irakiska ochkurdiska trupperna. Tusentals kurder blir hemlösa ochtusentals dör under bombningar av kurdiska städer ochbyar.I början av 60-talet får kurderna stöd från . Mennär upprättar nära relationer med det regerandeBaathpartiet 1969--70 avbryts det stödet. Den kurdiskaledningen söker nya allianser -- kontaktermed shahen av leder vidare till kontakter med USAoch Israel.Maktspelet resulterar i en uppgörelse mellan kurdernaoch den irakiska regeringen . Uppgörelseninnebär att kurderna skall få autonomi, eget polisväsendeoch egna skolor samt behålla sina vapen i en egen armé.I de oljerika städerna och Khanaqin och i stadenSinjar skall en folkräkning ske och oljeinkomsterna skalldelas mellan och i proportion till antaletaraber och kurder som bor i området. Efter fyra årdeklarerar att man inte tänker genomförafolkräkningen och att kurderna måste överlämna sina vapentill den irakiska armén.DeportationerBarzani vägrar att låta sig avväpnas och ett nytt krigstartar . Kurderna får stöd av och . Iraktvingas till förhandlingsbordet. Resultatet av denförhandlingen blir att får avstå östra stranden avflodmynningen Shatt al-Arab till , samma strand utlöser kriget mellan och Iran.Stödet till kurderna från och upphör ochBarzani tvingas kapitulera 1975. Kurder som tidigare flytttill tvingas nu tillbaka till där de fängslas ochdeporteras. Gränsbyar förstörs och ''strategiska byar''uppförs för att kurderna lättare skall kunna kontrolleras avden irakiska regeringen.Det väpnade motståndet återupptas 1976 av JalalTalabani och av Barzanis son. I striderna mot irakiskaarméns baser vid gränsen mot 1982--88 får Barzanistöd av , och . I en annan del av Kurdistani strider Talabani först tillsammans med kurder på deniranska sidan mot Khomeinis armé, för att senare undermitten av 80-talet ta emot stöd av och vända vapnenmot Irak.Den 16 mars 1988 bombar den kurdiska stadenHalabja med senap-cyanid och nervgas. Efter vapenvilanmed får nya krafter att ta itu medkurderna. Nya gasbombningar genomförs, byar och städerförstörs, massdeportationer genomförs, människor flyr.Sammanlagt befinner sig ca 500 000 kurder iflyktingläger i och , oåtkomliga förinternationella hjälporganisationer. Många har befunnit sigpå flykt . Från kurdiska organisationer harmeddelats att hartvångskommenderat 250 000 kurder som soldater tillKuwait. En förlorad kurd i det nu pågående kriget är ändåen vinst för Saddam.IranKurderna i drabbades efter avsamma slags assimileringspolitik som kurderna i Turkiet.Båda ländernas ledare ville stärka sin makt och med hjälpav västeuropeiskt kapital modernisera sina länder.Minoriteter som gör uppror betraktades som ett hinder fördessa planer.På 20-talet gör kurderna flera uppror motcentralregeringen ledda av stamhövdingen . Hanskjuts under en förhandling med shahen Reza Palhavi.Efterkrigstidens präglas av shahens totalitäramilitärmakt och den beryktade hemliga polisen Savak.Shahen tvingas i landsflykt . Kurderna i intar iranska arménsgarnisoner. De vill ha självstyre för iranska inomett demokratiskt Iran.I mars 1979 går den nya regeringen under ledning avAyatollah Khomeini till anfall mot kurderna. kurderna sina fästen.De olika kurdiska grupperingarna har fört en väpnad kamp mot regeringen, men även motvarandra. Och mullaregimen i har på ett skickligtsätt kunnat utnyttja oenigheten mellan de olika kurdiskapartierna.SyrienI det franskstyrda fanns först en relativ frihet förkurderna. En frihet som gradvis försämrades i och medSyriens självständighet 1946. fråntas 120 000kurder sina medborgarskap.Eftersom kurderna i den syriska delen av inteär så många utgör de inget allvarligt hot mot den syriskaregimen. De har därför inte utsatts för ett så öppet ochbrutalt förtryck som i andra delar av Kurdistan.Sveriges ansvarSverige har länge haft ett anseende i många av tredjevärldens länder som ett solidariskt land i västerlandet sombryr sig om de förtryckta folken i världen.Tyvärr har agerande för kurderna varitsvagt. Det krävs en förbättring. måste i FN resa denkurdiska frågan, och inför FNs drivafrågan om övergrepp mot det kurdiska folket i , Iranoch Irak.Det krävs en internationell konferens om MellerstaÖstern för att lösa regionens motsättningar. På en sådankonferens måste också den kurdiska frågan ges sin lösninggenom att det kurdiska folket garanteras nationellarättigheter. skall verka för en sådan konferens. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tar upp den kurdiskafrågan i FN,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kurdiska frågan skall tasmed i en internationell konferens om ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall verka för attkurderna själva skall få bestämma om sin framtid ifolkomröstningar.