mot · GE02Kr331 · 1991-01-25 00:00:00 — ''Den lyckliga upplevelsen av björken i solskenet finns ibjörken lika mycket som i mig som åskådare.'' ()1 Det behövs en grön kulturpolitikDet traditionella och begränsande kulturbegreppetuttrycks ofta i termer av speciella verksamheter som konst,musik, dans, skönlitteratur, skulptur, etc. Dessatillfredsställer mänskliga behov av skapande, helhets- ochskönhetsupplevelser. Kultur är ett område på vilketmänniskor mera oförbehållsamt kan ta fram sina bästamänskliga sidor. Att bli delaktig av kulturlivets frukter kanstärka människors förmåga till fantasi, känsla ochförståelse. Det ger glädje och näring åt själen.Mycket av det här slaget av kultur kräver stöd av stat,landsting och kommun, mer än förut, eftersom dekommersiella drivkrafterna i ökad utsträckning tränger inpå kulturområdet. Följden blir att den fria, obändigakulturen kommer i kläm. Det handlar om livet och vår rättatt älska, känna och ha tid kvar till annat än lönearbete.Miljöpartiet de gröna vill stärka kulturens ställning ochmöjligheter i vårt samhälle, särskilt under trycket avrådande livstilspropaganda för materialistiskamarknadstrender och moden.Den traditionella kulturpolitiken erbjuder emellertidfortfarande lättnader och befrielser i människors vardag. till ett grönare samhälle satsar de grönadärför mer än vadregeringen föreslagit på kulturens olika former för att såmånga som möjligt skall kunna bli medskapande ochdelaktiga i dessa.De styrande värderna inom politik och arbetsliv går utpå att ständigt öka produktion och konsumtion samtmateriell tillväxt och ekonomiskt effektivitets- ochförnyelsejäkt. Handelskonkurrens bestämmer i allför höggrad grundläggande internationella relationer ochmänniskors vardag.På det individuella planet svarar de nationellaställningstagandena mot personligabekvämlighetsfrämjande drömmar om materiell rikedomoch överflöd, om att klättra i anställningshierarkier etc.1.1 Ny syn på kulturenFöljderna av detta betraktelsesätt håller på att radikaltförändra förutsättningarna för allt liv på jorden. Vårviktigaste kulturpolitiska uppgift är att göra oss medvetnaom detta förhållande och att hjälpas åt att genom enförändring av människors mentalitet och livsstil medverkatill att en slutgiltig ekologisk kollaps kan undvikas. Aldrigtidigare har människor haft större anledning att funderaöver vart mänskligheten är på väg.De ständiga ekonomiska kriserna har oftast sina rötteri en global ekologisk kris, som är ett tydligt tecken på attgrundläggande fel håller på att begås. Symptomen är oftaatt människor drabbas av stress, rot- och maktlöshet,isolering -- över huvud av bristande överblick över vart vi ärpå väg och av en allmän känsla av meningslöshet.Ekologisk filosofi har långsamt banat mark för ett nyttsynsätt, tillämpat i alternativa gräsrotsrörelser i vårt land.En majoritet av svenska folket anser numera att miljöfråganär det viktigaste samhällsproblemet att lösa.För de flesta ekosofiska företrädarna ingår människan ien andlig/mental enhet med naturen, en uppfattning sommanar till varsamhet med och ansvarstagande för dennaenhet. När man tar avstånd från naturen och det naturliga,tar man avstånd från det som det mänskliga jagetär uppbyggt av. Den mänskliga identiteten bryts ner ochmed den självkänslan och självrespekten. Ettavståndstagande från naturen i det ''andligas'', ''kulturens''eller ''samhällets'' namn är självdestruktion, steg för steg.Vi menar att om naturen kan exploateras hur som helst,kommer detta också att gälla människor. Respekt förnaturen är respekt för människan.En växande skara människor önskar nu också befria sigfrån den materiella tillväxtkulturens mentala tvångströja.De vill avlasta trycket från den befintliga konsumtions- ochproduktionskulturen. Brist på tid och begär efter pengarhör till de viktigaste företeelserna som binder; det behövsen friare användning av vår tid och en annan syn på denmateriella rikedomens värde. Köptrycket från reklamenmåste minskas och människor skyddas mot påträngandesäljbudskap för att söka uppnå köpfrid.Miljöpartiet de gröna vill komplettera de kulturpolitiskamålen med en ny målsättning, som visar på alternativ till enlivsstil som utvecklar en tillit till den egna förmågan atthantera sitt liv med minskat beroende av myndigheter ochmarknader. Liv är att samspela med andra varelser, intehärska över dem, inte reduceras till objekt. Livet består avinteraktioner mellan subjekt. ''Det går inte att isolerabjörken därute som ett ting och glädjen som en känsla imig'' (). Kulturpolitiken bör främja ett personligtansvarstagande för naturens helhet för att uppnå ettekologiskt medvetande.2 Fäbodar och kärngårdarDe livaktiga fäbodar och små ännu levande jordbruksom finns kvar håller vårt lands äldsta tradition i hävd.Skansen, , Stensjö by och andra hembygdsmuseersamt många lokala hembygdsgårdar vårdar en rikkulturskatt. Här kan fortfarande människor finna sina''rötter'' och bevara kunskaper för överlevnad.Kärngårdarna är goda och mångformiga uttryck för grönkulturpolitik i glesbygd.3 Budgetpropositionen för kulturRegeringens treårsprogram för kulturpolitiskaprioriteringar med sammanlagt tycks fåett snöpligt slut under reformens avslutande budgetår. Detär oacceptabelt att en i och för sig önskad höjning avbildkonstnärernas visningsersättning finansieras med attberöva 23 milj.kr. Eftersom stödet tillutbyggnad av den regionala teaterverksamheten dessutomskjuts , leder förslaget till ökade svårigheter fördem som är verksamma inom teaterområdet.Skådespelarnas redan skyhöga arbetslöshet är inte betjäntav en påspädning, som blir följden av finansdepartementetsprutning, i synnerhet som även befinner sig ifinansiell kris.4 Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. (G2)4.1 CentrumbildningarDe nio centrumbildningarna har samtliga ettrikstäckande ansvar inom respektive område: teater, dansetc. gjorde en akut räddningsinsats underinnevarande budgetår för att rädda verksamheten genomatt tillskjuta de 0,7 milj.kr. regeringen inte var beredd attgöra. En särskild översyn av centrumbildningarnasverksamhet och ekonomi har skett under våren 1990.Denna belyser centrumbildningarnas stora framtidabetydelse för den icke institutionsbundnakulturverksamheten. För att klara av 1990-talets behovkrävs en betydande realökning av nuvarande anslag. Viföreslår därför att detta ökas med 2,5 milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit.4.2 Baltiska institutetBehovet av kontakter inom kulturområdet mellan debaltiska staterna och har ökat dramatiskt.Kulturpersoner har i hög grad deltagit i dessa ländersfrihets- och självständighetskamp med konstnärligakampmedel, t ex sångfestivaler. Anslaget höjes med 500 000kronor utöver vad regeringen föreslagit.4.3 Folkmusik- och dansåretUnder 1990 har folkmusik- och folkdansrörelsen medframgång manifesterat den inneboende kraften i en levandefolkkultur, konstnärligt och socialt. Man har visat upp storbredd och kvalitet på folkmusikens och folkdansensområden. Ett viktigt inslag har varit att man haruppmärksammat internationella kultursamband ochkontakterna mellan invandrargrupper och svenskafolkkulturföreningar. Verksamheten har länge varitåsidosatt vad gäller statligt stöd. Dock har staten genomsärskilda bidrag medverkat till finansieringen av''Folkmusik och '' och det är viktigt att dennaverksamhet kan fortsätta. Alla nya idéer hann inte prövas1990. Det är viktigt att de framgångsrika idéerna kan spridasoch vidareutvecklas. Riksorganisationerna inom folkmusik-och folkdansområdet har lagt fram en utvecklingsplan somsträcker sig framåt till en kalkylerad kostnad av 6,2milj.kr. de gröna anser att förslaget ärvälmotiverat och angeläget. Vi föreslår att 6 milj.kr. utövervad regeringen föreslagit anvisas till utvecklingsverksamhetinom folkmusik och folkdansområdet. Folkmusik ochfolkdans utgör en naturlig del av vårt kulturarv.Lagstiftningen för upphovsrätten på musikområdet böräven inrymma folkmusiken och bör därför ses över.5 Ersättningar och bidrag till konstnärer 5.1 Bidrag till konstnärer ()Ersättning för bibliotekens användning av noter ochfonogram.Sedan år 1954 ersätter staten upphovsmännen för attlitterära verk utnyttjas på folk- och skolbiblioteken. Någonmotsvarande ersättning till musikaliska rättighetshavareförekommer ej. Det är ett rättvisekrav att samhället ersätterockså komponister och musiker för att musikaliskt materialutnyttjas på bibliotek. Vi föreslår att anvisasunder nytt anslag Ersättning till komponister och musikerför användning av noter och fonogram på bibliotek, vilketinnebär utöver vad regeringen föreslagit. Denotillräckliga anslagsposten 6 Särskilda insatser förupphovsmän på musikområdet samt musiker och sångareminskas med i förhållande till regeringensförslag.5.2 Inkomstgarantier för konstnärer ()presenterade enmansutredaren betänkande Konstnärens villkor. Enrad förslag väcktes. de gröna har prioriterat ettantal av dessa och berett plats i årets budget. Han föreslogen fördubbling av antalet inkomstgarantier till erkända ochkvalificerade konstnärer. Dessa är livsvariga och kretsen avmottagare förändras mycket långsamt. Garantirummenbinds också till en person. De pengar som en sådan personinte utnyttjar kan inte komma någon annan till del. Iställetför att öka antalet garantirum föreslår vi att det inrättas 150långtidsbidrag, skattepliktiga och pensionsgrundande,enligt konstnärsnämndens förslag, som utgår med en succesiv utbyggnad. För /92tillförs 3,4 milj.kr mer än regeringen föreslagit för attinrätta och fördela 30 tioåriga stipendier, vart och ett om trebasbelopp. I den föreslagna summan ingår medel för ATP-avgifter.5.3 Konstnärens villkorRedan i budgetpropositionen 1989 hette det bl a:''Framgångsrik kulturpolitik är en omöjlighet utan fullödigakonstnärliga insatser. Att garantera konstnärerna godaarbets- och inkomstmöjligheter blir därför en centralfråga''. Tusentals konstnärer har betydligt lägre inkomsterän andra förvärvsarbetande. Behoven av stöd från detallmänna är inte koncentrerade till någon speciell kategoriutan finns inom alla konstnärsgrupper.Det är därför nödvändigt att konstnärsstödet nu börjartillföras medel i den storleksordning som utredningenKonstnärens villkor anger, vilket är totalt 72 milj.kr. Avdetta finns nästan intet i budgetpropositionen.5.4 Statens konstrådKonst där vi bor''som driver informationsprojektetKonst där vi bor syftar till att informera alla som är aktivainom byggnadsproduktion om statliga lån och bidrag tillkonstnärliga insatser vid ny- och ombyggnad avbostadsområden. av sin existens gavprojektet upphov till nya arbeten för ca 30 milj.kr. Ett 60-tal konstnärer hade kontrakterats. de grönaföreslår att projektet permanentas och att statens konstrådtillförs motsvarande projektmedel genom omfördelningfrån arbetsmarknaden. Förslaget medför inte ökadekostnader för staten.Vi föreslår att konstrådet också börjar driva liknandeprojekt i andra sammanhang, t ex för att få affärsverken ochnäringslivet att tillämpa enprocentsregeln i sitt byggande.5.5 Kollektivverkstäder och konstnärskooperativRubr. företeelser spelar stor roll i den konstnärligaverksamheten. Där får den enskilde konstnären tillgång tilllokaler och utrustning för sådana arbeten som han inte kanutföra i sin egen ateljé. För konsthantverkarna spelarkooperativen också en viktig roll i marknadsföringen.Miljöpartiet de gröna föreslår att tillförs förstöd till konsthantverkskooperativ.5.6 HusartisterVissa konstnärskategorier, främst inom ton- ochscenområden, har svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden.För att förbättra möjligheterna för unga, lovande artister attkomma in på arbetsmarknaden föreslår vi att regionalakulturinstitutioner får bidrag att anställa''husartister''. Bidraget föreslås uppgå till fem basbeloppper artist, d v s till ca per artist. För 20husartister blir kostnaden 3 220 000 kr.5.7 Bidrag till filmkonstnärerRiksdagen beslöt att tillföra konstnärsnämnden2 milj.kr. för särskilda insatser på filmområdet. Pengarnaskall främst användas som startbidrag till unga filmare, sombidrag till film- och videoexperiment och som bidrag tillförfattare av manus till konstnärligt syftande film.Miljöpartiet de gröna stod bakom detta beslut. Sedan desshar intresset ökat . Vi föreslår att riksdagentillför konstnärsnämnden för särskilda insatserpå filmområdet.5.8 Bidrag till (G9)På grund av det statsfinansiella läget sänks anslaget medrealt 23 milj.kr. för /92, vilka medel flyttasöver för att genomföra insatser för de konstnärligayrkesutövarna. Anslaget skulle användas för central ochregional produktion och distribution av teater somkomplettering till regional och lokal teaterverksamhet. Dendrastiska budgetsänkningen sägs försvarbar därför attRiksteatern kan ''sägas vara minst bunden vid fastaåtaganden''. De uteblivna medlen måste drabbaverksamheten hårt. För att kunna fullgöra sina åtagandenoch erbjuda turnerande teater till scener av mycketvarierande storlek och standard har en fastanställd personal om drygt 200 årsverken. Det är dennapersonal med sitt mycket speciella kunnande som ärgrunden för teaterns arbete. Till denna personalkompletteras med halvårsvis anställda artister och teknikerom ca 100 årsverken. En kostnad som särskilt drabbarRiksteatern är resor, övernattningskostnader ochtraktamenten. Innevarande spelår uppgår dessa enbart till23 milj.kr för den ordinarie turnéverksamheten.Miljöpartiet de gröna föreslår att Svenska riksteaterntilldelas 23 milj.kr. utöver vad regeringen beslutat.5.9 Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper m.m.(G16)Teatergrupperna svarar för av landets totalautbud och står för av barn- och ungdomsteatern. Deturnerar runt hela landet och har ett utvecklat samarbetemed arrangörerna. har kommunerna somarrangörer ej kunnat täcka ökade kostnader för bl ahotellmoms, energiskatt och stigande bensinpriser. Dettafår till följd att arrangörerna köper färre föreställningar,vilket allvarligt drabbar barnpubliken. Vi föreslår att detanvisas 5 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit.5.10 Kulturmiljövård (G28)Insatserna för vård av kulturlandskap och fornlämningarsamt mot luftförorenings- och försurningsskador ligger klarti underkant i förhållande till de oerhört stora önskemål tillskydd som föreligger. Det är av största vikt att ansvarigamyndigheter får grepp om den accelerande utvecklingen avmiljöförstörelsen. På dessa områden föreslår miljöpartietde gröna att tillförs 6 milj.kr. förkulturlandskapsvård, 12 milj.kr. för vård av fornlämningaroch 2 milj.kr. för insatser mot luftförorenings- ochförsurningsskador, tillsammans 20 milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit.5.11 Museer och utställningarCentrala museer (G30): Nordiska museetNordiska museet är ett av ansvarsmuseerna och harför de kulturhistoriska museerna gemensammasamordningsuppgifter. En fullständig omorganisation avmuseet inleddes . Hur verksamheten skall kunnafinansieras är ännu oklart. På grund av det statsfinansiellaläget måste stöd anstå på en oförändrad utgiftsnivå. blir konsekvensen absurd, museetsutåtriktade verksamhet blir som en teater utanföreställningar. Den bara står där. de gröna villge museet resurser till planerad utställningsverksamhet med5 milj.kr. Vidare bör utvecklingen av barn- ochungdomsverksamheten beviljas 600 000 kr.5.12 LänsmuseernaDe i förra årets budgetproposition aviserade 125grundbeloppen till ökat stöd för länsmuseernas verksamhethar helt strukits i årets proposition. Det betyder att den påmånga håll planerade verksamheten, bl a beträffandekulturmiljövård, natur- och miljövård, barn- ochungdomsverksamhet, inte kan förverkligas. De primär- ochlandstingskommuner som satsat på kulturanslag inför denutlovade statliga insatsen, måste ifrågasätta statenstrovärdighet i detta sammanhang.Miljöpartiet de gröna föreslår att det efterlysta anslagetpå anvisas med uppdelning på två budgetår, för /92 och 6 629 000 /93.På flera av länsmuseerna har uppemot hälften avpersonalen anställts med lönebidrag, för länsmuseerna igenomsnitt . Med de av AMS förändrade flexiblalönebidragsvillkoren finns stora risker att verksamhetenkommer att urholkas. Även om förändringen avlönebidragen bara skall gälla nyanställningar, är det ingettvivel om att problemen vid kulturinstitutionerna kan blimycket stora. Det är ett både arbetsmarknadspolitiskt ochkulturpolitiskt problem. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m.m. (G2) anslagsposten Centrumbildningar för budgetåret1991/92 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,2. att till Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m.m. (G 2) anslagsposten för /92 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,3. att till Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m.m. (G 2) anslagsposten Folkmusikoch för /92 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphovsrättslagstiftningen påmusikområdet, 1]4. att under ett nytt anslag, Ersättningar tillkomponister och musiker för användning av noter ochfonogram på bibliotek (G5), för /92 anvisar ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta en inomkonstnärsnämnden verksam fond med uppgift att efteransökan fördela medel till komponister och musiker,6. att för budgetåret minskar anslaget G5 Bidrag till konstnärer med . i förhållande till regeringens förslag,motsvarande nuvarande anslagspost 6 Särskilda insatser förupphovsmän på musikområdet samt musiker och sångare,7. att till Inkomstgarantier för konstnärer () för /92 anvisar . för att inrätta 30 tioåriga stipendier, vart och ettom tre basbelopp,8. att beslutar att projektet där vi borpermanentas och att som sin mening gerregeringen till känna att tillförsmotsvarande projektmedel genom omfördelning frånarbetsmarknadsverket,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt enprocentsregeln i byggande bör tillämpas avaffärsverken och näringslivet,10. att tillför konstnärsnämnden . för /92 för stöd tillhantverkskooperativ,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt konstnärsnämnden får i uppdrag att inledaförsöksverksamhet med 20 husartister,12. att för /92 tillförkonstnärsnämnden . motsvarande 20 husartister,13. att beslutar att sex nya inkomstgarantier förkonstnärer inrättas fr.o.m. i enlighet medriksdagens uttalande (1988/89:KrU16, rskr 183),14. att till G2 Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. till under anslagsposten 2.11Organisationer inom bild- och formkonstområdet, /92 tillför . för stöd till vissa främjandeorganisationer enligtvad som anförts i motionen,15. att till Filmstöd (H3) anslagsposten Bidrag till projekt på filmområdet /92 till konstnärsnämnden anvisar . för särskilda insatser på filmområdet,16. att till Bidrag till (G9) för /92 anvisar ,17. att till Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper m.m. (G16) för /92 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,18. att till anslagsposten Kulturmiljövård (G28) för /92 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,19. att till Bidrag till Centrala museer (G31) med hänvisning till vad som i motionen anförts omNordiska museet, för /92 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,20. att för /92 till Bidrag tillregionala museer anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,21. att för /93 anvisar . till Bidrag till regionala museer.