mot · GE02Bo29 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö En god livsmiljö bygger på solidaritetJordbruket -- ett exempelVi lever i ett sårbart samhälle. Sårbarheten har ökat medalla de maskiner och tekniska system som har gjort livetbekvämare, men också hetsigare. Stordrift ochcentralisering har gått hand i hand med den industriellautvecklingen.Höggradig sårbarhet ger dålig livsmiljö.Tidigare var förhållandet mellan stad och landsbygd mervälbalanserat. Staden med sina rika möjligheter till högreutbildning och kommersiellt kultur- och varuutbud m.m.låg i nära kontakt med och försörjdes till stor del av sittomland. börjar de största städerna bli otympliga ochsvåra att kontrollera vad gäller lagöverträdelser, trafik- ochbostadsproblem och avfallshantering. växerglesbygdsproblemen; närservicen blir allt sämre närbefolkningsunderlaget sviktar och ungdomen lockas tillstäderna av det större nöjes- och arbetsutbudet. Dekvarvarande får till råga på allt via skattsedelnsubventionera bostadsbyggandet och transportsystemet istäderna.Vi vet att vi behöver vår levande landsbygd för försvaroch livsmedelsförsörjning, för att hålla kultur- ochnaturvärden levande och för att bibehålla och föra vidare tillnästa generation de grundläggandeöverlevnadskunskaperna innan de faller i glömska. Vibehöver ett jordbruk, där man inte är helt beroende avimporterade insatsvaror och där man tillämparodlingsmetoder, som ger långsiktigt bärande jordar ochfullvärdiga livsmedel.Med rötterna i jordenJord och människa -- de två hör samman sedan urminnestider. Jorden, marken är grunden för vår tillvaro som art.På hällristningar kan vi se mannen bakom sitt årder och ettsoltecken. Till oss från urberget sändsbudet om jordens livsalstrande krafter.Jorden var för de ''primitiva'' människorna helig. Ordentalar samma språk. Ur det indoeuropeiska ordet för jord --daghem -- kan både humus och homo härledas. En avjordens gudomligheter var Gaia, den allt omfamnande ochvårdande Moder Jord.Solidaritet med naturenHos oss ''civiliserade'' folk har mycket av dennasamhörighetskänsla sjunkit djupt i det omedvetna. Kanskeär det Gaia vi tillber, när vi ger efter för lusten att påta ijorden och arbeta oss trötta på vilodagen i vår trädgård istället för att köpa ett paket djupfrysta grönsaker, som ipengar räknat är betydligt billigare. Kanske är det Gaia vitillber när vi kramar träd eller när vi stannar upp i arbeteeller tal för att lyssna på vårens första flöjtande koltrast.Gaia har också fått ge namn till den moderna teori somantar att jorden är ett levande och självreglerande system --ett system som kan dö om det smittas och bryts ner avparasiter. Alla de dagens människor, som förmår lyssna ochta till sig kunskap från omvärlden, vet hur vårdslöst vibehandlar naturen. Var finns solidariteten med Gaia?Solidaritet med kommande generationerBekvämlighet och girighet, stöttade av ett förrycktekonomiskt system, är på väg att rycka undan grunden påvilken vi i de rika länderna har byggt upp vårt välstånd. Vitar ut alltmer av jordens tillgångar. Sophögarna växer,luften blir livsfientlig, vattnet likaså.Jorden, vars hälsotillstånd återverkar på både luft,vatten och liv, far som stoftmoln över slätterna, förs somlervälling i floderna, göms under ''hårdytor'' på flygplatser,vägar...Den övergår i salt- eller sandöken. Gaia -- denofruktsamma? Vad blir kvar till våra barn och barnbarn?Var finns solidariteten med kommande generationer?Solidaritet med utsatta grupper i vårt eget landNär kaos hotar samhällssystemet, är det alltid de svagagrupperna, som först får sina ''privilegier'' indragna. De harju svårt att försvara sig. Småbönderna är inte ekonomisktlönsamma i ett industrialiserat, centraliserat, mekaniseratsamhälle. De riskerar att utrotas. Ändå finns ofta just hosdem seghet, envishet, uppfinningsrikedom, kärlek till jordoch djur -- alla de egenskaper, som är ovärderliga församhället i en krissituation. Var finns solidariteten meddem, som vårdar jorden med varsamhet?Solidaritet med u-ländernaFrån de fattiga länderna hämtar vi råvaror; vi utnyttjarderas arbetskraft; de används som vår stora loppmarknadför varor som dömts ut eller blivit omoderna elleröverflödiga. Vi har börjat använda dem som soptipp. Derasjordar används som grönsaksland och fruktträdgård för ossi väst. Vi vet att de behöver jorden för att odla den egnafödan. Vi vet att de storskaliga odlingsmetoderna ärförödande för deras känsliga humusfattiga jordar, som lättbränns sönder av solen. Ändå tvingas de fortsätta på deninslagna vägen; skuldkris och fattigdom håller dem kvar.Var finns solidariteten med ?Utsikt och insikt från de fyra solidariteternaJorden i vårt lyckligt lottade land måste odlas med tankepå de fyra solidariteterna. Jorden måste hållas levande ochfrisk; den får inte sugas ut eller läggas igen. Ekonomiskahänsyn är otillräckliga när det gäller levande system, t ex enmodernäring. Följderna av ändrade odlingsmetoder ellerigenläggning måste alltid prövas mot de fyra solidariteterna.Ekonomin i levande system lyder inte samma lagar som i deav oss skapade döda systemen. Därför kan och börexemplet från jordbrukets område tillämpas på allabiologiska system. Därförutan får vi ingen god livsmiljö. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt varje beslut som fattas i frågor som gäller användning avbiologiska system föregås av en långsiktigkonsekvensbeskrivning enligt de beräkningsgrunder somframgår av motionen.