mot · GE02Ub263 · 1991-01-25 00:00:00 — Omvälvningarna i skapar nya förutsättningar förvår framtid. Detta ställer nya krav på såväl nationer somenskilda människor. En förutsättning för medborgarnasengagemang i ett demokratiskt förändringsarbete är tillgångtill information och möjligheter att skaffa sig kunskaper.Framtidsforskare talar alltmer om att industrisamhälletövergår till ett kunskapssamhälle. Ett samhälle därutbildning, kompetens och kreativitet blir betydelsefulla förutvecklingen. Förändringarna i , där på många hållutvecklingen till ett jämlikare samhälle avstannat eller tilloch med gått i motsatt riktning, visar på behovet av en bredspridning av kunskaper och annan information till stöd fören demokratisk utveckling.Diskussionen om ett svenskt inträde i EG fokuserasvanligen till ekonomi- och handelsområdet och dess lagaroch regler. Men de på avgörande frågornakommer emellertid att handla om vad som sker mellanmänniskorna i . Kunskaper i språk blir viktiga,kunskaper om de olika ländernas kultur, osv. Ett samhällesom vill ligga långt fram i utvecklingen måste vara starktmedvetet om betydelsen av utbildning, pedagogiskforskning och utvecklingsarbete.En framgångsrik utbildningspolitik måste bygga påforskning och utvecklingsarbete. Här finns i enuppenbar obalans mellan det traditionella pedagogiskaområdet och vuxenpedagogisk forskning. Den pedagogiskaforskningen bör prioriteras men framför allt måste en störredel av forskningen gälla det vuxenpedagogiska området.I vårt samhälle finns tre huvudaktörer inomvuxenutbildningen. I samhällets regi med exempelvisgrundvux, komvux och AMU. Därtill folkbildningen medbland annat studiecirklar och som den tredje näringslivetsföretagsinterna utbildningar. Den senare har under senareår vuxit mycket kraftigt. Detta talar för att näringslivet inserbetydelsen av ökade kunskaper. Kunskap blir enkonkurrensfaktor.Allmänt sett är det kunskapsnivån hos befolkningen somavgör konkurrenskraften och därmed i ett längre perspektivlevnadsförhållandena i en föränderlig värld. Inte barakunskaper i ekonomi, naturvetenskap och teknik, utanäven kunskaper om levnadsbetingelser, historia och kultur.Den politiska diskussionen om fördelningen avsamhällets ekonomiska resurser är omfattande. Dennadiskussion leder förmodligen fram till avgörandet av denviktigaste utvecklingsfaktorn för vårt samhälle. Här avgörsvuxen- och folkbildningens framtida utformning.En förändring i kan inomvuxenutbildningsområdet förutses, som innebär att komvuxingår i gymnasieskolan. Det kan leda till attvuxenpedagogiken kan komma att få stå tillbaka ochersättas av de metoder som normalt används inom dentraditionella ungdomsskolan.Även om folkbildningen kommer att få en ökad frihet,framstår frågan som betydelsefull om hur vuxenpedagogiskforskning och utveckling kan förstärkas. Detta inte minst såsom fördelningen sker . Fördelningen av resurserinom pedagogisk forskning har nämligen en övervikt förbarn- och ungdomsområdet. Enligt vår mening borde merav tillgängliga resurser styras över till vuxenområdet.Den forskning som bedrivs måste i större utsträckning ännu inriktas på vuxensektorns behov och handla omutveckling av metoder, undervisning och arbetsformer.Information och spridning av forskningsresultaten måste blibättre. Här måste prövas både ökade insatser frånhögskolans sida och frågan om utbildningsaktörernas egeninformation. För de senare är det en fråga om ökaderesurser.Utvecklingsverksamheten måste bli meraktionsinriktad, handla mer om processer ochmetodutveckling. Ett omfattande utvecklingsarbete sker idet tysta genom att lärare och t.ex. cirkelledare på egenhand utvecklar nya metoder. Men frågan blir hur dettatillsammans med forskares arbete kan tas tillvara ochförstärkas. En samverkan mellan forskning, utveckling ochpraktiskt fältarbete borde leda till en angelägeneffektivisering inom det vuxenpedagogiska området.I den nuvarande utbildningen av lärare förekommer tillnågon del även ämnet vuxenpedagogik. Det är emellertidoklart om detta ens har en ställning som förutsetts.Detsamma gäller i huvudsak fortbildningsverksamheten förverksammma inom vuxenutbildningens övriga olika grenar.Det finns en betydande risk för att vuxenpedagogiken iframtiden och speciellt vid en fortsatt integrering avkomvux i gymnasieskolan kommer att ytterligare reduceras.Denna utveckling kan inte accepteras.Ställningen för forskningen, utvecklingsverksamhetenoch utbildningen inom sektorn vuxenutbildning ochfolkbildning måste således klarläggas liksom de framtidabehoven. Som en utgångspunkt bör därvid kunna gälla vadsom angivits i motionen ovan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avvuxenpedagogikens ställning och utveckling.