mot · GE02Kr286 · 1991-01-25 00:00:00 — De delar av egenavgifterna som är att betraktasom ren skatt bör enligt vår mening stegvis avskaffas.Med den beslutade skatteomläggningen införs moms pågalleriernas provision på försäljningen. är en konstnärinte skyldig att betala moms när han säljer egna konstverk.Vidare skärps realisationsvinstbeskattningen av konst. Denya bestämmelserna på skatteområdet innebär enbetydande risk för att delar av handeln med konst iframtiden flyttas över till en grå marknad och bör därförändras. Annars finns en betydande risk att allmänhetensmöjligheter att ta del av konsten minskar.En bildkonstnär, författare eller annan fri kulturskaparesom skall etablera sin verksamhet möter svårigheter särskiltunder . Generösa avdragsreglerför utvecklingskostnader är därför väl motiverade. Om enavdragsrätt av den här arten inte skall förfela sitt syfte börden rimligen omfatta även sådana löpande kostnader somligger längre tillbaka i tiden. Det är också viktigt attkulturskapare möts av generositet vid bedömningen av rätttill avdrag för genomförda studieresor, arbetsrum ianslutning till bostaden och övriga kostnader i anslutning tillyrkesutövningen.Det är angeläget att tonsättare och fonogramartister fårersättning för att deras verk lånas ut på biblioteken.Ersättningen bör beräknas på samma grunder som gäller förlitterära upphovsmän. Villkoren för fördelning av stödetbör utformas genom avtal mellan parterna på samma sättsom sker beträffande biblioteksersättning.11. Vården av kulturmiljönVi har ansvar för att skydda och bevara värdefullamiljöer och lämningar från äldre tid. Förstöringen av vårakulturskatter har nått en sådan omfattning att mångakulturminnen kan räddas. Skulpturer vittrarsönder, underhållet av kyrkor och konstskatter försvårasoch fördyras för varje år.Kommande generationer kan döma oss hårt för brister ifråga om byggnads-, natur- och landskapsvård. Statenförmår inte ens ta hand om sina egna byggnader ochkulturminnesmärken. Underhållet är ofta svårt eftersatt.De statliga medel som står till förfogande täcker inte deöverkostnader som drabbar dem som vill hållakulturhistoriskt värdefull egendom i gott skick.Sverige måste ha tillgång till yrkesmän med kunskaperom äldre byggnadsteknik och materialteknik. Åtgärdermåste vidtas för att stärka utbildningen i byggnadsvård,äldre byggnadsteknik och materialframställning. Om statenvisar att kulturminnesvården är viktig kommer fler att sökatill sådan utbildning.De statliga bidragsmedel som står till förfogande förvård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är heltotillräckliga och bör därför förstärkas utöver regeringensförslag. Vi föreslår i annan motion att ytterligare 12miljoner kronor anslås för vård av kulturmiljön. Vi föreslåräven en vidgad låneram för ombyggnad av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. Avdragsrätten för underhåll avkulturhistoriskt värdefulla mangårdsbyggnader måste varakvar.Insatser mot luftförorenings- och försurningsskadormåste vidtagas med skyndsamhet så att den ständigtpågående förstörelsen begränsas.Den allt snabbare förändringen av kulturlandskapet tillföljd av nedläggningen av jordbruk kommer att leda till attspår av medeltida bosättning riskerar att utplånas om intekunskap och resurser tillförs landskaps- ochkulturminnesvården.På många håll finns fornlämningar som fördyrarbyggandet, vilket i och för sig är rimligt. Emellertid harriksantikvarieämbetet ett reellt monopol på de utgrävningarsom kan behöva göras. Den vetenskapliga kompetens somfinns inom och utom landet bör kunna utnyttjas friaregenom att anbudskonkurrens får råda på detta område.12. Kulturen och arbetsmarknadspolitikenUnder kom en väsentlig del av landskaps- ochbyggnadsvården att bli ett led i de arbetsmarknadspolitiskainsatserna. Betydande resurser tillfördes kulturmiljövårdensom emellertid kom att fungera som regulatur för budgetoch sysselsättning.Det är principiellt fel att ha två statliga huvudmän förkulturstödet. Inom ramen för AMS verksamhet utförs inomkultursektorn ett stort antal årsverken med lönebidrag förhandikappade och beredskapsarbeten. Sedan mitten av1980-talet minskar antalet beredskapsarbeten. Regeringenföreslår i årets budgetproposition att lönebidragensuccessivt görs flexibla i huvudsak i enlighet med Moderatasamlingspartiets tidigare framförda förslag. att bidragens storlek relateras till de anställdas grad avnedsatt arbetsförmåga, vilket oftast innebär ökadelönekostnader för arbetsgivarna.Vården av kulturmiljön kan inte fungera utan egnaresurser. Kulturinstitutionernas behov av fasta tjänster fören varaktig verksamhet bör säkras genom att resurser fördetta efter hand tillförs kultursektorn.Kulturverksamheten som helhet skulle gynnas av attkulturellt verksamma personer snabbt och enkelt kankomma i kontakt med dem som önskar utnyttja derastjänster. Den statliga arbetsförmedlingen fungerar särskiltdåligt inom kulturområdet. Full frihet måste råda så attuppdrags- och arbetsförmedling kan bedrivas i privat regi.13. Decentralisera vården av kulturmiljönRiksantikvarieämbetet har en rad skilda uppgifter. Tillde centrala hör att bevaka kulturmiljövårdens intressen isamhällsplaneringen och vid markanvändning samt att påuppdrag genomföra undersökningar och utredningar.Riksantikvarieämbetet bedriver såvälmyndighetsutövning som forskning och fältarbete.Moderata samlingspartiet har i skilda sammanhang framförtönskemål som på skilda sätt berör riksantikvarieämbetetsansvarsområde. Det gäller:önskvärdheten av attdecentralisera myndighetsutövning,överföring avsektorsforskning till universiteten,införande avanbudskonkurrens vid utgrävningar.Vi föreslår nu att man prövar förutsättningarna för enförändring av kulturmiljövårdens organisation ocharbetsfördelning. Inriktningen bör vara att RAÄ:shuvuduppgift -- den centrala myndighetsutövningen --separeras från annan verksamhet.RAÄ skall ha ansvar för den samlade strategin inomkulturmiljövården. Ämbetet skall övervaka kvaliteten i detarbete som utförs för att främja utbildning och forskninginom området.Däremot skall ansvaret för fältarbetet decentraliseras tillregionala kulturmiljövårdsorgan. Planering, verkställighetoch uppföljning av insatserna bör ske i former som anpassastill de förutsättningar som gäller i olika län.Länsantikvarier, länsmuseer och högskoleinstitutioner kaninlemmas i en sådan organisation. Sambandet mellanakademisk arkeologisk utbildning och forskning ochkulturminnesvårdsbaserade grävningar skulle förstärkas.Undersöknings- och bevarandearbeten behöver naturligtvisinte bedrivas enbart i offentlig regi. Även andrainstitutioner och enskilda med dokumenterad kompetensskall kunna verka inom kulturmiljövården.Den föreslagna förändringen kräver en utredning, vilkenäven bör pröva museiverksamheten inomkulturmiljösektorn. bör ge regeringen i uppdragatt låta genomföra en sådan utredning och återkomma medförslag i frågan.14. Bildkonst och museerDen nuvarande regeringen vill låta staten gå in i deenskilda institutionernas verksamhet. Det framgår särskilttydligt av den roll fick vid fördelningen avstödet till museiväsendet i bugetpropositionen 1989. Frånmoderat sida avvisar vi detta omyndigförklarande av detsvenska museiväsendet. Statens stöd skall inte kanaliserasvia statens kulturråd.I görs ca femton miljoner museibesök . Detspeglar dock inte den inre verksamheten i form av förvärv,registrering, katalogisering, konservering, vård ochmagasinering samt forskning, som alla är betydelsefulladelar av museernas funktion.Museer för bildkonst skall kunna visa samlingar frånolika länder och tider. En annan uppgift är att dokumenteraoch bevara dagens bildkonst för kommande generationer.Under årens lopp har konstmuseernas möjligheter att tillsina samlingar foga representativa verk av vår tids konsturholkats. Dessutom saknas möjligheter att visa de aktuellasamlingarna. Den planerade utbyggnaden av Modernamuseet bör därför komma till stånd. Vidare börmöjligheterna för Statens konstmuseer att inköpa modernsvensk konst förstärkas.15. MusikStatens stöd till det regionala musiklivet är utformatefter två helt olika principer. En översyn är därför påkallad.Den bör syfta till större enhetlighet och ökad regionalrättvisa.En viktig princip för statlig bidragsgivning inomkulturområdet är att skilda mottagare behandlas på ettlikvärdigt sätt. Det gäller dock inte förstödet till fonogram. Svenska rikskonserter har ensärställning i fråga om såväl fasta kostnader somproduktion. Missgynnandet av andra producenter leder tillatt färre fonogram får stöd inom en given kostnadsram. Enomfördelning av det statliga fonogramstödet bör ske så attalla producenter får söka medel på lika villkor.16. LitteraturStatens stöd till utgivning av litteratur är betydande.Trots detta är lagerhållningen av svensk litteratur bristfällig.Böcker kan visserligen i många fall lånas på bibliotek, mendet händer att t.o.m. svenska klassiker är omöjliga att få tagpå.Ett stort antal europeiska klassiker saknas i bokhandeln.Den litteratur som är av betydelse för den västerländskakulturutvecklingen måste finnas att köpa om skallkunna göra anspråk på att vara en kulturnation.Vi föreslår därför en översyn av inriktningen på detstatliga litteraturstödet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturpolitikens inriktning påfrihet, mångfald och kvalitet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om deltagande i EGskultursamarbete,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ansvar för enallsidig kulturbevakning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om familjens, förskolans och skolansroller för bevarande av en levande kulturtradition,5. att beslutar att avskaffa ,6. att hos regeringen begär förslag till nyorganisation för en decentraliserad fördelning av detoffentliga stödet till kulturen,7. att hos regeringen begär förslag ominrättande av kulturfonder i enlighet med vad som imotionen anförts,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sponsorstöd till kulturen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fasta tjänster inomden offentligt finansierade kultursektorn,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattereglerna förkulturskapare,1]10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biblioteksersättning förtonsättare och fonogramartister,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anbudsförfarande vidarkeologiska utgrävningar,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd till kulturhistorisktvärdefull bebyggelse,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat stöd till bekämpning avluftföroreningarnas skadeverkningar på kulturföremål,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av kunskaper om äldrebyggnads- och materialteknik,2]14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny organisation för vården avkulturmiljön,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inköp och visning av svenskkonst,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nytt bidragssystem för detregionala musiklivet,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av litteraturstödetsutformning.