mot · GE02A703 · 1991-01-25 00:00:00 — Utredning om en semesterlönefond Det krävdes av facklig och politisk kamp föratt få igenom en lagstadgad rätt till betald semester. Sedanisen väl var bruten har det varit möjligt att utökasemesterledigheten och ersättningen för densamma. Dethar kunnat ske i takt med den ekonomiska utvecklingen.Enligt semesterlagen löper intjänandeåret fr.o.m aprilåret innan man tar semester t.o.m. . I vissa fall, somvi inte behöver närmare gå in på här, tjänar man insemestern man tar ut den. Betalningen undersemestern är av hela årslönen under intjänandeåret. Fr.o.m. 1 april1990 utgör semesterlönen av lönen som tjänats in under intjänandeåret.Numera finns också, enligt vissa villkor, möjligheter attarbeta under del av semestern och då få ut både den vanligalönen och semesterlönen. Som ett argument för detta haribland nämnts att det skulle ge bättre möjlighet för vissagrupper att mera meningsfullt utnyttja den övrigasemesterledigheten. Detta är ett erkännande att densemesterlön som utgår inte är tillräckligt hög för vissagrupper av arbetstagare. Från principiella utgångspunkterskall naturligtvis semesterersättningen vara så tilltagen attden ger möjlighet att på ett tillfredsställande sätt utnyttjaden lagstadgade ledigheten.Det är emellertid ett känt faktum att alltför mångalågavlönade medlemmar inom såväl LO- som TCO-kollektiven inte har råd att semestra utanför hemmet. Föratt göra det möjligt för lågavlönade grupper att bättreutnyttja sin lagstadgade rätt till semesterledighet måstesemesterersättningen förbättras. Ett sätt att åstadkommadetta kan vara att inrätta en semesterlönefond.Avkastningen från en sådan fond skulle kunna ge etttillskott i semesterkassan och/eller ge en garanteradminimiersättning under semesterledigheten.Fr.o.m. 1991 får vi ett nytt skattesystem som är rättvisareoch ger högre skatt på kapitalinkomster.Företagsbeskattningen blir effektivare och ger mindreutrymme för skattefria avsättningar. Hur ensemesterlönefond slutligen skall finansieras bör bli föremålför utredning och det bör även beaktas det faktum attföretagens inbetalningar till arbetslivsfonden upphörde den31.12 1990. 1.10.1989--31.12.1990 har densärskilda arbetsmiljöavgiften varit på lönesumman och tillfört arbetslivsfonderna cirka17 miljarder kronor. Företagens inbetalningar tilllöntagarfonderna upphörde också den 31.12.1990. Enligtuppgift tillfördes löntagarfonderna cirka 6,4 miljarderkronor . Detta kan på ha betydelse vid enbedömning av finansieringsmöjligheterna för ensemesterlönefond.En allmän semesterlönefond skulle också kunna göradet lättare att byta anställning och ta med sig inneståendeoch sparad semester. Ränteavkastningen på inbetaldsemesterersättning skulle öka värdet på innestående medel.En semesterlönefond skulle också öka möjligheterna attlösa frågan om semesterrätt även för perioder avarbetslöshet.Möjligheterna att finansiera en semesterlönefond för attförstärka de lågavlönades semesterkassa bör enligt våruppfattning, med hänvisning till vad som anförts, vara godaoch borde därför bli föremål för utredning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en semesterlönefond.