mot · GE02A498 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningI föreliggande motion redovisas förslag till åtgärder föratt skapa förutsättningar för en positivutveckling i Skåne.I motionen föreslås bl.a.:att samarbetet mellan debåda utvecklas inom olika områdenatt enbättre samordning av kollektivtrafiken mellan länensuccessivt utvecklasatt ett gemensamt näringspolitisktorgan för de båda skapas i nära samarbete mednäringsliv, universitet, banker och kommunernaattinsatser vidtas för att utveckla nya kunskaps- ochteknikcentra i olika delar av Skåneatt börsmonopoletavskaffas och en skånsk aktiebörs och riskkapitalmarknadstimulerasatt fler verkstadsskolor inrättas ochlärlingsutbildningen utökasatt fler forskar- ochlärartjänster inrättas för att undanröja det alltmer akutarekryteringsläget på 90-taletatt ökade resurser måsteställas till förfogande för att förbättra utrustningen viduniversitet och högskola inom regionenatt förutom deresurser som skapas via den statliga infrastrukturfonden endel av de statliga medel som frigörs -- bl.a. vidutförsäljningen av statliga företag -- används för betydandeinfrastruktursatsningar i . Främst gäller detkollektivtrafikens utbyggnadatt en utbyggnad avfärjetrafiken ur både ekonomisk och miljöpolitiskutgångspunkt är den trafiklösning som förordas före en fastförbindelse över . Om en fast förbindelse trots alltbedöms lönsam för den inomregionala persontrafikenSkåne--förordas en borrad järnvägstunnel vid KM-ledenatt befintliga järnvägslinjer inom regionen bevaras,moderniseras och utvecklas. Snabba tågsträckor måstebyggas ut mellan de större tätorternaatt en satsning skerpå ett modernt inomregionalt tågnät som skapar snabbaförbindelser, lättillgänglighet och dessutom minskarbelastningen på miljönatt järnvägslinjerna mellanHelsingborg--och samt ----görs till två öst--västliga pulsådrar iregionen. Järnvägslinjen --elektrifieras ochleds via . Andra viktiga kompletteringarutgörs av linjen --med hänsyn till denexpanderande färjetrafiken samt en modernisering ochutbyggnad av till dubbelspåratt Sturupsflygplats vid sidan om görs till en viktig regional ochinterregional flygplats.Skånes utvecklingVi lever i med snabba förändringar!Internationaliseringen inom alla områden går med enrasande fart. De begränsningar som nationalstatens gränserhittills uppställt antingen försvinner eller får enunderordnad roll. Avstånden mellan människor minskar.Utbyte och förmedling av kunskap, erfarenhet ochkompetens öppnar nya möjligheter, suddar utmotsättningar och skapar ökad förståelse mellan människoroch kulturer.Händelseutvecklingen i , ,det återförenade , , ochTjeckoslovakiens demokratisering är exempel på vad somhåller på att hända. Men än kan inte det fria och helaEuropa skymta. Den sovjetiska centralmaktens väpnadeöverfall på de baltiska staterna är exempel på attdiktaturens krafter fortfarande verkar. Krigsutbrottet iPersiska viken i skrivande stund och dess effekter påvärlden är svåra att ens ana sig till. Den ökade spänningen ivår omedelbara omvärld manar dock till sans ochklarsynthet i säkerhetspolitiska överväganden, såvälnationellt som regionalt. Icke förty innebär det samhällesom nu håller på att växa fram en kunskap och insikt blandmänniskorna. kan inte ett samhällssystem byggt påfåtalets privilegium dölja, förneka eller ens hindra kravenpå förnyelse.Internationaliseringsprocessen har kommit för attstanna. Den föder också en motkraft. Det lokala --identitetskänslan till den egna särarten blir allt viktigare i enallt mer internationaliserad värld. Den kulturellasjälvkänslan och särprägeln tar sig en allt tydligare forminom de mest skilda områden. Även tydliga tecken på dettakan vi se i utvecklingen i , såväl som i vår egenvardag.Internationaliseringsprocessen förenas med behovet attutveckla den lokala särprägeln.Förståelsen för särprägel, tradition och det historiskaperspektivet blir allt viktigare för att förstå och kunnapåverka framtiden. Industrisamhällets expansion ochuppbyggnad var en viktig bärare av den materiella välfärds-och standardutvecklingen i samhället. Men det ledde ocksåtill en sektorisering och specialisering som för den enskildeindividen ledde till social utarmning ochbristande livskvalitet.90-talets informations- och kunskapssamhälle kräverkreativitet, dynamik, mångfald och personligtillfredsställelse i vid mening. 90-talets informations- ochkunskapssamhälle ställer på ett helt annat sätt den enskildamänniskan i fokus. Det personliga och unika kommer attvara drivkraften. Detta blir de avgörande komponenternaför att samhällsutvecklingen ska kunna tillfredsställa detkommande decenniets människa -- hennes behov ochvärderingar.Den ekonomiska dynamiken och utvecklingskraften i enregion kommer därför att vara avhängig av det kulturellalivet, kunskapsutbytet och möjligheterna för snabba ochlättillgängliga kontakter med omvärlden.Skåne har unika möjligheterSkåne ligger mindre än en dagsresa med bil, järnväg ellerfärja till stora europeiska marknader som ,, och . Med flyg äravståndet 2--för att nå de övriga delarna avEuropeiska Gemenskapen. Denna närhet till vårt landsviktigaste exportmarknader är helt unik och bör i än högregrad kunna öppna stora möjligheter för dennaregion att utvecklas till ett kraftfält sett i såväl ett nationelltsom ett nordeuropeiskt perspektiv.Utvecklingen har dock under de senaste decenniernavarit långsam i landskapet. Sedan den strukturellaomvandlingen i näringslivet -- och den s.k.varvskrisen i synnerhet -- drabbade flera orter inomregionen har utvecklingen varit ogynnsam. Regionen harinte i tillräckligt stor utsträckning kunnatutnyttja högkonjunkturen.Skälen till detta hänger i hög grad samman med att detskånska näringslivet fortfarande till betydande delar harbibehållit sin tidigare industristruktur. Förnyelsen mot nyaindustrigrenar har inte gått tillräckligt snabbt -- även omden tagit ny fart. Regionensinfrastruktur är -- även om vissa förbättringar skett desenaste åren -- fortfarande dåligt utbyggd och samordnad.Även om regionen har ett stort universitet har denvetenskapliga forskningen inte lyckats skapa naturligaavnämare i ett teknikoch kunskapsintensivt näringsliv iregionen. Forskarbyn Ideons verksamhet är dock viktig förden industriella förnyelsen och utvecklingen i regionen. Detär viktigt att liknande verksamheter skapas kring högskolani Kristianstad.En medveten och offensiv insats från såväl samhälle somnäringsliv skulle leda till att regionen med sittstrategiska läge nära och kan utvecklastill ett europeiskt teknik- och . Men för attdetta ska lyckas krävs en helhetssyn på hela regionensvillkor, förutsättningar och utvecklingsmöjligheter. Ensådan offensiv bör baseras på en bred satsning på vitalaområden såsom kunskapsutveckling, kreativitet, kultur,kommunikationer, miljö och de finansiellamarknaderna. Ett nära samarbete med Nordtysklandoch är i detta sammanhang också viktigt.Ett framgångsrikt skånskt näringslivFram och början av 80-taletdominerades skånskt näringsliv av tunga branschindustriersom varvsindustrin, gummiindustrin, textilindustrin och visskemisk industri. Många av de stora företagen inom dessabranscher har och kommer även att ha en centraloch viktig roll i den ekonomiska utvecklingen ochsysselsättningen i regionen. Många av dessa företag harunder den strukturomvandling som pågått lämnat gamla branschområden och gett sig in i nya.De flesta stora skånska företagen har visat sig lyckas väl idenna förändringsprocess. Förutsättningarna för attutveckla nya framtidsinriktade industribranscher somframdeles kommer att utgöra stommen i det skånskanäringslivet bör vara stora.Livsmedelsindustrin, förpackningsindustrin, medicinskoch kemisk industri samt bioteknisk industri utgör redanidag betydelsefulla näringsgrenar. Till detta skall läggas attSkåne har ett av världens mest effektiva och modernajordbruk.Regionen har en lång industritradition och ett av landetsfrämsta universitets- och forskningscentra. Godaförutsättningar till anpassning för den nya tidens krav ochdet geografiska läget mot en ännu viktigareEuropamarknad blir nödvändiga för att skånskt näringslivska kunna utvecklas och bli en spjutspets i svensktnäringsliv.Trots ett bra utgångsläge är det viktigt att skapa ängynnsammare förutsättningar för näringslivet som helhetoch för en näringslivsutveckling och expansion som gagnaralla delar av regionen. Framför allt gäller detta små- ochnyföretagandet som spelar en viktig roll för utvecklingenoch förnyelsen av näringslivet.Vi kan konstatera att andelen småföretag som sysslarmed export är lägre i än riksgenomsnittettrots närheten till den europeiska marknaden. Skånskindustritradition och kompetens inom flera branscher,närheten och tillgången till ett av landets störstauniversitets- och forskningscentra samt tillgången påutnyttjningsbara naturtillgångar måste aktiveras för attytterligare flytta fram det skånska näringslivets position, isynnerhet inom kunskaps- och high-tech-intensiva sektorer.En industribransch som regionen bör ha betydandemöjligheter att inta en ledande roll i är det biotekniskaområdet. Med tillgången till ett av världens mest effektivaoch moderna jordbruksområden bör ha möjlighetertill en framträdande roll på detta område. Andraindustribranscher är läkemedelsindustrin, där betydandeframgångar redan skördas, kemisk industri ochmiljötekniken. För att göra till en kunskaps- ochkompetensintensiv region måste åtgärder vidtas för attsprida utvecklingen till fler starka utvecklingscentra förforskning och teknisk utveckling än --Lundregionen.Det gäller i synnerhet till län.För att skapa en stark näringslivsutveckling i dennariktning krävs att näringslivsfrågorna i de båda Skånelänenses samordnat och att i detta sammanhang ses som enhelhet. För skapandet av en offensiv utveckling i detskånska näringslivet krävs en kraftig förbättring ochutbyggnad av kommunikationerna, såväl inom regionensom gentemot övriga landet och kontinenten.Skåne måste industriellt, ekonomiskt och kulturellt sessom en enhet. Den strikta uppdelning av landskapet somgränsen mellan de båda skapar är olycklig imånga sammanhang. Därför måste samarbetet mellanlänen stärkas. Bildandet av gemensam huvudman förkollektivtrafiken i är ett viktigtsteg i rätt riktning. bör detta kunna samordnas ävenmed kollektivtrafiken i län. Även bildandet avett gemensamt näringspolitiskt organ för de bådaSkånelänen med uppgift att i nära samarbete mednäringsliv, universitet och forskning, banker ochkommunerna skapa en näringspolitisk åtgärdsplan för 90-talet är viktigt för att därigenom stimulera en offensivutveckling av skånskt näringsliv.Hela ska utvecklasPå 60-talet var koncentrationen av näringsliv, befolkningoch utveckling till västra och sydvästra betydande.Detta skapade en obalans inom regionen som på vissaområden skapat direkta glesbygdsproblem. Under 80-talethar dock tillväxttakten i sydvästra bromsats upp.Detta har för inte varit helt problemfritt.Under de senaste åren har en ökad ekonomisk aktivitetånyo kunnat skönjas i denna del av regionen, vilken i höggrad har sin grund kraftiga högkonjunktur menockså i en allmän utveckling föranledd bl.a. avavregleringen av valutamarknaden, pågåendeinternationalisering av finansmarknaden, en ökadexportmarknad och inför en svensk ansökan ommedlemskap i . Den rådande konjunkturavmattningenmed minskad orderingång kan bromsa upp dennautveckling med en ökad arbetslöshet som följd.Enligt vår uppfattning är det viktigt med en expansion ialla delar av för att tillvarata landskapetskonkurrensfördelar på en alltmer internationaliseradmarknad. Detta är en grundläggande förutsättning för attfullt ut utnyttja den expansionspotential som finns inomhela regionen. Det är därför viktigt att deutvecklingsinsatser med näringslivets medverkan somvidtas, satsningar på det inomregionalakommunikationsnätet och satsningen på nya forsknings-och utvecklingscentra sker decentraliserat och att helaregionen får del av de positiva effekter dessa kan medföra.En ytterligare satsning på i form avnya s.k. kunskaps- och teknikbyar i likhet med måsteskapas. Samspelet mellan näringsliv och forskning måsteytterligare stimuleras. Att skapa miljöer för den tillämpadeforskningen är av särskild vikt för att åstadkomma enförnyelse i näringslivet. Det är viktigt att nya forskningsochutvecklingscentra, kunskaps- och teknikbyar i samarbetemellan universitet och näringsliv skapas och etableras i olikadelar av Skåne.En skånsk aktiebörsKreativiteten och expansionen på kapitalmarknaden,tillkomsten av en penningmarknad, expansionen påaktiemarknaden och sedermera avregleringen avkreditmarknaden har i huvudsak sugit upp detriskkapital som finns i samhället. Framför allt har 80-taletsexpansion på aktie- och optionsmarknaden genereratbetydande kapitalresurser till de stora företagen ochbörsbolagen. Kapitalrörelserna har i huvudsakkoncentrerats till finansmarknadens aktörer iStockholmsregionen. Denna koncentration påkapitalmarknaden är otillfredsställande. Framför allt är detde icke börsnoterade bolagen och småföretagen somkommit att stå utanför denna utveckling. Trots attutvecklingen nu vänt på de finansiella marknaderna är detviktigt att en näringspolitik inför 90-talet även öppnarriskkapitalmarknaden för de icke börsnoterade och mindreföretagen. Annars kan en betydande brist på riskkapitaluppstå. Skattelagstiftningen spelar här självfallet en viktigroll. Ett avskaffande av börsmonopolet har också betydelseför en bättre fungerande riskkapitalmarknad. Vi föreslår atten regional aktiebörs i skapas för småföretag somidag inte ges plats på vare sig börsens A- och B-listor ellerOTC-listan. Härigenom kan bli ett nyttfinansiellt centrum i . Genom slopandet avbörsmonopolet kan dessutom en s.k. interregionalaktiemarknad skapas i området --ochNordtyskland.Forskning och utvecklingNäringslivet i har ofta stora svårigheter attrekrytera kvalificerad arbetskraft med utbildning inomfrämst verkstadsteknik samt data- och mikroelektronik.Inrättandet av verkstadsskolor och lärlingsutbildning ärdärför mycket angeläget. Med hänsyn till de positivaerfarenheter som verkstadsskolor inom olika företag hargett är det berättigat att arbeta för att gymnasialyrkesutbildning i större utsträckning än förläggs tillverkstadsskolor. Vid en industriby kan också med fördelutbildningen ske i en verkstadsskola. En uppenbar fördel äratt företag har större möjligheter att hålla sig à jour medutvecklingen i fråga om maskiner, datorer ocharbetsprocessor än en skola, som under samma tak skatillgodose utbildningen inom olika yrken.Intresset för gymnasial lärlingsutbildning är mycket stortoch man har mycket goda erfarenheter av den.En modern arbetsplatsanknuten yrkesutbildning måsteutvecklas.Forskningen viktig för näringslivets förnyelseRejäla resurser måste satsas på grundforskningen somutgör basen för all annan tillämpad forskning ochutvecklingsarbete. Grundforskningen måste få utvecklasenligt sina egna villkor.1.Studiestödet till forskarutbildningen är urinternationell synpunkt mycket dåligt. anser därföratt utbildningsbidragen måste ersättas meddoktorandtjänster med konkurrenskraftiga löner.2.Medelåldern bland lärare vid universitet är hög. del av lärarna går i pension . Centernanser därför att man måste inrättafler forskar- och lärartjänster för att främjarekryteringsläget.3.Utrustningssituationen är undermålig påuniversiteten. anser därför att ökade resursermåste ställas till förfogande för att ersätta försliten ochföråldrad utrustning.Lunds universitet och högskolorna i regionen har en storbetydelse för utvecklingen. Det är viktigt att resurser skapasså att både grundforskningen och sedermera den tillämpadeforskningen ges en sådan hög kvalitet att den effektivtbidrar till förnyelsen och dynamiken inom näringslivet.Under senare år har former för att skapa en integrationmellan forskning vid och industriell utvecklingskett inom regionen. De främsta exemplen på detta ärforskarbyn , den tvärvetenskapliga stiftelsen planerade tekniska centra som iHelsingborg och fytokemicentrum Balsgård vidKristianstad. Dessa exempel måste ges fortsatt stöd ochåtföljas av flera i framför allt län. Arbetet attsammanföra näringsliv och högskola måste intensifieras.De forskningsresultat som nått en kommersiell bärighetmåste antingen stödjas som nybildade företag eller erbjudasen riskkapitalmarknad för att kommersiellt komma igång.Detta kan ske genom att bankerna ges rätt att skapavärdepappersfonder med en högre andel icke börsnoteradevärdepapper, för att därigenom främja allmänhetenssparande i nya embryo- och tillväxtföretag.Skåne -- en del av EuropaMot bakgrund av geografiska läge på en alltmerutvecklad Europamarknad avseende bådeindustriutveckling och ekonomiskt och kulturellt utbyte ärplaneringen och utvecklingen av det skånskakommunikationsnätet av synnerligen central betydelse.Planeringen och utbyggnaden av de regionalatrafiksystemen och stamnäten liksom utvecklingen av deinterkontinentala kommunikationsnäten från tillEuropa måste ske integrerat och planeras med hänsyn sammanhållen totallösning. Dimensioneringen av detinomregionala trafiksystemet måste ses integrerat medplanerna för hur förbindelserna över , Östersjönoch mot utvecklas. Självfallet gäller detta såvälVästsom . Vad gäller trafiklösningar tillkontinenten talar allt mer för att en utvecklad färjetrafikutgör det ekonomiskt mest lönsamma alternativet iförhållande till en fast förbindelse under överskådlig tid.Korta transporttider, turtäthet och fungerande tidtabellerutgör självfallet viktiga aspekter vid val avkommunikationssätt. Miljösituationen i måstedessutom spela en avgörande roll för inriktningen av denframtida infrastrukturen i regionen.De skånska hamnarnaDe skånska hamnarna och färjetrafiken är viktiga försåväl gods- som persontrafik till och från . De störstahamnarna utgörs av , och Malmövid , och vid sydkusten ochSimrishamn och vid östkusten. För att hamnarnaöverlag ska kunna hävda sig krävs en ökad specialisering.Utbyggnaderna har varit störst i ochHelsingborgs hamnar. är och måste förbli vårviktigaste fiskehamn och exporthamn för fiskprodukter.Genom sitt geografiska läge kommer att stärka sinställning som hamn för färjetrafik till och från och förkustlastfartyg. Detsamma gäller som har sintrafik till , och även Rostock.Bättre vägar i hela regionenFör kommunikationerna i är det viktigt att störreresurser avsätts inom för underhåll ochförbättringar av det skånska vägnätet. Särskilt i norra ochöstra måste de mindre vägarna och även en dellänsvägar förbättras. Speciellt viktigt är det atttvärförbindelserna mellan nordvästra och sydöstra byggs ut.Vidare är en del av riks- och Europavägnätet i behov avupprustning.Bl.a. måste ombyggnaden av förbifarten för väg 21 vidHässleholm ges tillräckliga resurser. Vidare gäller det väg108 ----samt vissa sträckningar avE 66.En modern kollektivtrafik -- en ryggrad i det skånskakommunikationsnätetMed tanke på att är tätbefolkat och har en avlandets storstäder inom sina gränser är kollektivtrafikenotillräckligt utbyggd. En väl utbyggd kollektivtrafik är ennödvändig förutsättning för såväl näringslivet sombefolkningsutvecklingen i hela . I andraexpansionsorter runt om i världen utgör en väl utveckladinfrastruktur förutsättningen för utveckling. Som nämntsvälkomnar vi från sida den samordning av ansvaretför kollektivtrafiken i genomhuvudmannaskapsförändringen som genomförs . måste en samordning också komma tillstånd av kollektivtrafiken mellan de båda . Detär med tillfredsställelse vi kan konstatera en mera positivinställning till kollektivtrafiken som redovisas i det avtalför en samordnad trafikpolitik som ingåtts mellanMalmöhus läns landsting, ochKommunförbundet . Pågatågstrafiken ochlinjetrafik med bussar inom och tågtrafikenMalmö--samordnas inom gemensam huvudman förMalmöhus län. De större kommunerna svarar förtätortstrafik med buss samt skolskjutsar och färdtjänst. Påmotsvarande sätt fungerar det i län. Ensamordning av den inomregionala kollektivtrafiken i helaSkåne skulle effektivisera och göra trafiken merakonkurrenskraftig.Järnvägsnätet i har successivt glesats ut under enlång period. är vissa järnvägslinjer i fara. Förraåret drogs godstrafiken in på --Ystad-banan. Det ärur inomregional synpunkt helt otillfredsställande. Enligtcenterns uppfattning måste befintliga järnvägslinjerbevaras, moderniseras och även hapersontrafik. Detta är nödvändigt av både miljöhänsyn ochnäringspolitiska skäl. Snabba tågsträckor måste byggas utmellan de större tätorterna i hela under 90-talet.Kollektivtrafiken måste göras mera attraktiv ochkonkurrensduglig. Person- och godstrafiken på järnvägenmellan ----ochBlekinge måste aktivt stödjas så att den kanutvecklas till en väst--östlig pulsåder för näringslivet. Ettfortsatt statligt stöd bör utgå för --Hässleholmsträckan. Såväl järnvägslinjen --som --bör elektrifieras. --Ystad-linjen bör dessutom ledas via . Denskulle skapa snabb och bekväm tågtrafik från viaSturups flygplats till . I samband med utvecklingenav en inom- och interregional personpendlingstrafik mellanSkåne och via KM-leden bör också persontrafikenpå sträckan --kunna tas upp och knytas tilltrafiken --via . En målmedvetensatsning på järnvägarna som ryggrad i den skånskakollektivtrafiken kompletterad med busstrafik är en ur bådemiljösynpunkt och samhällsekonomisk synpunkt den bästalösningen.För tätortstrafiken i de större orterna bör inom ramenför ett samordnat huvudmannaskap för hela länstrafiken ensatsning ske på miljövänliga bussar drivna medvegetabiliska bränslen t.ex. etanol eller med el i form avtrådbussar. Lösningen med spårvagn mellan tätortsregionersom /och bör också prövas.Målsättningen bör vara att till 1995 ha ställt omtätortstrafiken i regionen från dieseldrivna bussar till bussardrivna med miljövänliga drivmedel eller spårbunden trafik.Pågatågstrafiken fungerar som snabbförbindelse inomregionen och sammanbinder busstrafiken både i fråga omturtäthet och avgifter. Först med en god samordning avkollektivtrafiken kan valfrihet skapas för den enskilde ochen effektiv och bekväm trafik uppnås.Vidare bör tågtrafiken byggas ut så att den trafikerarlinjerna ----ochMalmö------, viktigakompletteringar vid utbyggnaden av tågtrafiken tillTrelleborg med dess expanderande färjetrafik tillTravemünde, och . En satsning på ettmodernt inomregionalt tågnät skulle skapa snabbhet,lättillgänglighet och dessutom minska belastningen påmiljön.För en ny gemensam huvudman för kollektivtrafiken ihela regionen blir den väsentligaste uppgiften att garanteraen god kollektivtrafik i hela landskapet med en rimlig taxaäven i glest befolkade områden. Där inte några linjer medturlista kan upprätthållas är det viktigt att kompletteringenmed efterfrågestyrd trafik blir god.Mot bakgrund av att denna region har ett av landets trestorstadsområden, med de krav som detta ställer på ettsamordnat och effektivt kommunikationssystem och enfungerande pendlingstrafik för att motverka inomregionalaobalanser, är en satsning på den skånska kollektivtrafikenav riksintresse. Regeringens aviserade infrastrukturfondföreslås att användas till bl.a. satsningar påkollektivtrafiken i de tre storstadsområdena. Från centernssida föreslår vi utöver detta att de resurser som frigörs vidutförsäljningen av statliga företag till stor del ska användastill infrastruktursatsningar -- företrädesvis järnvägen. Detär i detta sammanhang viktigt att hela Skåneskommunikationsnät ses i ett sammanhang.Vidare kan en förbättring av järnvägstrafiken uppnåsmed en utbyggnad av till dubbelspår med entunnel genom . Leds trafiken överHelsingborg kan en avsevärd förbättring av såvälinterregionala som lokala kommunikationer uppnås.Västkustbanan spelar en väsentlig roll i synnerhet förMalmö-regionen och för de interregionala ochinternationella transporterna.