mot · GE02Ub271 · 1991-01-25 00:00:00 — Kristendomsämnets ställning inom religionskunskapsundervisningen Skollagens första paragraf lyder: ''Genom ,gymnasieskolan och andra motsvarande skolformeranordnar samhället utbildning för barn och ungdomar.Utbildningens allmänna mål är att ge eleverna kunskaper,utveckla deras färdigheter och i samarbete med hemmenfrämja deras utveckling till harmoniska människor och tilldugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. ''fanns förfärandebeskrivningar av vad som kan förekomma i svenska skolori dag. I flera nummer av ''Skolvärlden'', i dagliga tidningaroch i TV och radioprogram gavs en bild av skolor, somtappat greppet om situationen. Vi är medvetna om att de ärundantag, men bara att det förekommer på flera skolor göratt en ändring måste komma till stånd.I en artikel beskrevs hur elever bildat gäng, som drogomkring och förstörde saker och ting som mansatte skräck i både kamrater och lärare. Man eldade bl.a. ipapperskorgar eller på golven. I kunde man läsa om en elev som måstehämtas på skolan av polis. Eleven måste dessutom beläggasmed handfängsel. I andra tidningar kunde vi läsa om eleversom tvingades utföra handlingar som de inte alls villeutföra, men som de inte kunde eller vågade säga nej till pågrund av hot eller våld.Kvinnliga lärare vittnade i TV-program och i intervjueri tidskrifter om de trakasserier de utsätts för, bland annatverbalt våld. De tvingas att i sitt dagliga arbete ta emot ochhöra saker, som ingen skall behöva uppleva på sinarbetsplats.Det finns lärare som är rädda för att gå till sitt arbete,som får spänningshuvudvärk, magkatarr etc. på grund avden dåliga arbetsmiljön. Men det drabbar ingalunda endastlärare -- många elever far lika illa i dessa miljöer. Tydligt äratt det saknas sanktioner, som har kraft nog attförändra bilden.Vi anser för det första att man på allvar måste ta uppfrågan om en förändring av religionsundervisningen igrundskolan och lägga tyngdpunkten påkristendomsundervisningen. Detta är av betydelse även förde invandrare som har en annan religiös bakgrund eftersomkristendomen ligger till grund för vår etik och moral. Ävenmånga svenska ungdomar saknar den grunden att fallatillbaka på eftersom de aldrig fått någon undervisning ikristendom. Det räcker alltså inte längre att bara hänvisa tillvad som står i läroplanen eftersom utredningar visat att deninte alltid följs när det gäller detta ämne.Frågor om etik, moral och normer måste återinföras ivåra elevers obligatoriska undervisning. Det äroacceptabelt att det som finns elever som gått genomhela och fått ytterst sporadisk undervisning ikristendom, som endast ingått i ämnet religion och somäven där blivit försummat.Det finns ytterligare belägg för hur viktigkristendomsundervisningen kan vara.Enligt den svenska rättsstatistiken kommer endryg miljon brott till polisens kännedom. Det gör ett brottpå var åttonde innevånare. Naturligtvis innebär det inte attvar åttonde svensk begår ett brott -- men det betyder attbrotten är så många att det går ett brott på var åttondeinvånare.Brottsligheten är inte heller jämnt fördelad över landet.I vissa polisdistrikt -- som , , ,, , och -- går det ettrapporterat brott på var femte innevånare. I vissa andra --som ex , , , , -- går detett brott på var tjugonde invånare. I dessa polisdistrikt äralltså brottsligheten fyra gånger lägre.Det är sant att den tunga brottsligheten oftast ärkoncentrerad till storstäderna, men det finns engenomgående, uttydbar skillnad mellan låg och högbrottslighet. Denna påvisas av ,i numret Ungdomar -- Förväntningar -- Framtid. Skillnadenligger i att många av distrikten med den lägstabrottsligheten ligger inom ''det svenska bibelbältet'' ellerdet kyrksamma . Det slås där också fast attdistrikten med den högsta brottsligheten ligger inom ''detsekulariserade '', d.v.s. de delar avSverige där kyrksamheten är lägst och där den allmännasekulariseringen gått längst.Brottsnivån i de svenska polisdistrikten visar ett klartsamband med distriktens kyrksamhet. Ju högrekyrksamhet, desto lägre brottslighet. Regeln gäller ävensedan man gjort ordentliga kontroller för betydelsen avstrukturella brottsrelaterade egenskaper sompolisdistriktens tätortsgrad och befolkningsstorlek samt enrad kriminologiskt viktiga demografiska, ekonomiska ochsociala förhållanden.En orsak till att det förhåller sig på detta sätt torde varadet kristna norm- och moralsystemet. En större del avinvånarna i dessa områden omfattar en traditionell kristenlivsåskådning och moral. Den moralen är mer strikt ochåterhållsam vad gäller användning av alkohol, man har ensträngare syn på våldsbrott och tycker att det är viktigt ''attfölja lagen''. De har även en mer positiv värdering avfamiljen, skilsmässofrekvensen är lägre, liksom alltsåbrottsfrekvensen.Professorn i religionssociologi, , somskrivit artikeln hävdar även följande:-- Även om det är förenklat att framställa den kristnamoralen som en homogen företeelse kan den ändock sägasinnehålla flera drag som verkat brottsreducerande. Attmänniskor, trots förekomsten av brottstillfällen ochfrestelser, ändock avstår från att begå brott har nämligenmed moral och livsåskådning att göra.En skola som inte ger sina elever stödet av moraloch normer är inte den skola vi vill ha. Skolansnormbildande uppgifter är en viktig del av skolans fostranoch av stor betydelse för skolan som arbetsmiljö. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kristendomsundervisningensbetydelse för de ungas fostran och som grund för derasuppfattning om moral och etik.