ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02L17 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:91 Hinder för export av farliga varor I den internationella handeln har konsumentprodukter iåtskilliga fall visat sig kunna medföra risk för skador. Dettagäller särskilt exporterade varor till . Mångaindustriländer har en produktkontroll som är i stortlikvärdig med och ibland bättre än den svenska medan deflesta länder i tredje världen fullständigt saknar möjlighetertill produktkontroll. Det är därför av vikt att har enlagstiftning som gör det möjligt att förbjuda export avfarliga varor. Jag ansluter mig i huvudsak till propositionen.Enligt produktsäkerhetslagen är det möjligt också förandra än konsumentombudsmannen att göra anmälan tillmarknadsdomstolen. Om tillsynsmyndigheten i ett visst fallbeslutar att inte framställa någon begäran hoskonsumentombudsmannen ellerkonsumentombudsmannen beslutar att inte göra någonansökan hos , får ansökan göras av ensammanslutning av konsumenter, arbetstagare ellernäringsidkare. Enligt min mening bör det även när detgäller ansökan om exportförbud ges möjligheter för andraän konsumentombudsmannen att väcka och utföra talan imarknadsdomstolen.De som har den största kunskapen om effekterna avexport av farliga varor till tredje världen är naturligtvis desom sysslar med solidaritetsarbete och u-landsbistånd.Detta är en inte oväsentlig del i konsument- ocharbetstagarorganisationernas verksamhet.Den föreslagna ändringen av 17§ i produktsäkerhetslagen bör därför utgå och nuvarandelydelse gälla både säljförbud och exportförbud. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att en sammanslutning avkonsumenter, arbetstagare eller näringsidkare skall hasubsidiär talerätt i frågor om exportförbud enligtproduktsäkerhetslagen.
mot · GE02L18 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:91 Hinder för export av farliga varor Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N17 hemställsatt avslår förslaget till lag om ändring iproduktsäkerhetslagen.
mot · GE02N18 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Maten, makten och marknadenRegeringen begär godkännande avriktlinjerna för konkurrenspolitiken och aviserar ettlagförslag för att förhindra konkurrensbegränsandesamarbete inom livsmedelssektorn.Det är uppenbart att konkurrensen inomlivsmedelssektorn har utvecklats till att bli en konkurrenssom fördyrar livsmedlen för konsumenterna:Högareklamkostnader.Konkurrens med dyra förpackningar,snarare än med innehållet.Starka bindningar mellangrossister och detaljister.Monopoliserade marknader,såväl inom förädlingsledet som inom handelsledet.Till detta kommer den höga momsen ochöverskottsproduktionen inom jordbruket, som tills heltnyligen finansierats via livsmedelspriserna. Utan tvekanbehövs det kraftfulla åtgärder från regeringens, riksdagensoch myndigheternas sida för att åstadkomma en förändring.Det behövs en helhetspolitik. Men regeringen gör nu tydligtatt det enda man orkar föreslå är en liten delåtgärd, en lagsom förbjuder marknadsdelning och gemensam finansieringav exportförluster.Vänsterpartiet kräver ett helhetsförslag när det gällerkonkurrensen inom livsmedelssektorn.Riksdagen uttalade i samband med detlivsmedelspolitiska beslutet när det gällde jordbruket attsäsongvariationer och exportkvantiteter borde kunnahanteras inom ramen för branschvisa säljbolag. Av den nuaktuella propositionen framgår inte hur regeringen avser atti sitt lagförslag förhålla sig till detta. Från vänsterpartietssida står vi fast vid riksdagsbeslutet, men vi vill poängteraatt när jordbruket nu avregleras är det viktigt att nyaaktörer inte hindras från att etablera sig. Ett system medgemensamma säljbolag får inte utestänga nya företag.Det är viktigt i sammanhanget att påpeka att konkurrensinte är det allena saliggörande. Konsumenterna måsteuppnå större inflytande. Det behövs ett mer aktivt agerandefrån samhällets pris- och konkurrensövervakandemyndigheter. Det är särskilt viktigt att prisövervakning i desenare leden intensifieras, liksom att en sund konkurrensmed priser och kvalitet stimuleras i alla led avlivsmedelssektorn. Det är beklagligt att regeringen inteförmår lämna ett helhetsförslag.Det behövs utökad konsumentrådgivning ikommunerna. Tyvärr är det verksamheter som avvecklaseller avgiftsbeläggs och därmed blir otillgängliga för många.Det behövs också en förbättrad pris- och varuinformation.Regeringen hävdar att de nya riktlinjerna stämmer medkonkurrenspolitiken inom EG, men man ''glömmer'' då inom EG har ett synnerligen väl utvecklat system förexportsubventioner inom jordbruket. Situationen för detsvenska jordbruket är en helt annan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av helhetssyn påkonkurrensen inom livsmedelssektorn.
mot · GE02N19 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt De åtgärder som föreslås i propositionen har vi inget atterinra emot. De är både nödvändiga och grundläggande fördet fortsatta arbetet för att öka tillväxten. Vi vill därutöverföra fram kompletterande synpunkter och förslag.En sund ökad konkurrens behövs, men det är inte detenda saliggörande för att få ett väl fungerande näringsliv,menar vi. Med erfarenheter från många branscher såär det inte brist på konkurrens som är det mestframträdande, utan genom åsidosättande av sinaskyldigheter gentemot de anställda och mot samhället,skaffar sig näringsidkare inte sällan ''fördelar'' i konkurrensmed andra. Genom ''dumpning'' av anbud och priser skapasen osund konkurrens, som slår ut seriösa företag eller fårtill följd att även dessa tvingas konkurrera på samma ellerliknande villkor.Vi anser att det är sund konkurrens vi skall uppnå isträvandena efter ökad konkurrens. Vi förutsätter attförebyggande åtgärder vidtas för att förhindra exempelvissådan osund affärsverksamhet, som endast går ut på att manpå kortast möjliga tid skaffar sig så stora vinster som möjligtoch därefter upphör men senare uppstår igen i nya former.Sådana företagare bidrar inte till sund konkurrens, välfungerande marknader och livskraftig verksamhet i desspositiva bemärkelse. De kostar dessutom samhälle,anställda och konsumenter stora pengar och lidande.Propositionen berör också harmonisering och förenklingav systemet för provning och godkännande avbyggprodukter. Med erfarenheter från problemen med''sjuka hus'' och problem ur underhållssynpunkt med en delav de nuvarande byggprodukterna vill vi understryka viktenav att en harmonisering och förenkling inte går ut över dekvalitetsanspråk man måste kunna ställa påbyggprodukterna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sund konkurrens,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvalitetsanspråk påbyggprodukter vid en harmonisering och förenkling avsystemet med provning och godkännande.
mot · GE02N21 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt I propositionen föreslås att STU (styrelsen för tekniskutveckling) skall läggas ner och att en ny myndighet förnäringspolitiska frågor bildas.I detta sammanhang vill jag påminna om den storabetydelse STU haft för att ny teknik skall kunna utnyttjaspå handikappområdet. Det är viktigt att den delen avverksamheten bevaras och förstärks i den nya myndigheten.STU har anslagit medel till forskning ochutveckling inom området tekniska hjälpmedel förhandikappade. Anslagen har varierat mellan en miljon ochfem--. Därmed har STU stått fören mycket betydande del av samhällets stöd i dettaavseende. Resultaten av dessa STU-projekt har framför alltoch i många fall blivit fungerande tekniska hjälpmedel förpersoner med funktionshinder. Om man räknar utfallet ikommersiellt lyckade produkter, hävdar sig detta områdeväl. En utvärdering har gjorts. Dessa produkter harsedan tillverkats av svenska företag och i ett flertal fall ävensålts på export. Det är alltså särskilt viktigt att ta till varakompetensen på området. Detta är inte minst angeläget, dåhjälpmedelsmarknaden inte är stor och lukrativ, specielltinte för mindre och udda handikappgrupper. Samhälletsstöd till forskning och utveckling är väsentligt för attstimulera företag att ge sig in på denna marknad och attstanna kvar där. För att fullt ut kunna ta till vara den nyatekniken i hjälpmedel och system för handikappade måstestödet öka. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bevarande och förstärkning avstödet till forskning och utveckling inom området tekniskahjälpmedel.
mot · GE02N22 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Ökade möjligheter att satsa riskkapital i småföretagDet är viktigt för småföretagen att få bättre tillgång tillriskvilligt kapital och det är viktigt för människor, företagoch organisationer att få goda möjligheter att satsariskvilligt kapital i företag vars verksamhet de kan och villvara med och ta ansvar för. Därför föreslår jag att staten gördet lättare för dem som på detta sätt vill satsa riskvilligtkapital att göra det genom att delvis uppskjutabeskattningen av det satsade kapitalet upp till förslagsvis 10basbelopp. Detta skulle kunna ske genom att man bara tarut en mindre del, förslagsvis , av inkomstskatten på den andel av det sålundasatsade kapitalet som tas från årets löpande inkomst ellerbeskattningsbara vinst och beskatta återstoden av denna delav det satsade riskkapitalet när det åter tas ut ur företaget.Det skall också vara möjligt att satsa riskkapital under fleraår på detta sätt, upp till sammanlagt 10 basbelopp, räknatpå basbeloppets aktuella värde . Deneventuella kapitalvinst eller avkastning som uppkommerskall beskattas på vanligt sätt.Jag begär att regeringen låter utreda lämpliga former fördetta och återkommer med lagförslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen utarbetar ett lagförslagsom uppmuntrar fysiska och juridiska personer att satsariskkapital i småföretag enligt de förslag som lämnas imotionen.
mot · GE02N27 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Målet för samhällets turistpolitik är, som vi förstår det,att utveckla ett ökat och väl fungerande resande i och tillSverige på sådant sätt att det ger största möjliga positivaeffekter utifrån samhällets värderingar ochutvecklingsönskemål. Med detta menas utifrånhandelspolitiska, sysselsättnings-, regional- ochvälfärdspolitiska utgångspunkter.I propositionen omnämns turism som ett av många andraprogramområden till vilka man avdelar medel för särskildsatsning inom stödområde 1.De programområden som föreslås ingå i dettautvecklingsprojekt är utbildning, forskning och utveckling,näringslivsfrämjande åtgärder och teknikspridning,kommunikationer, turism, serviceförsörjning, kultur samtsärskilda insatser för kvinnor och ungdomar.I övrigt är turismen som basnäring ej omnämnd ipropositionen som någon viktig näring, vilken den är förstora delar av vårt land. Det är, enligt vår mening, viktigtatt jämställa turistnäringen med andra basnäringar. Dettamedför att turistnäringen, liksom andra basnäringar, får deli de satsningar för tillväxt som anvisas i propositionen.Med detta synsätt är det viktigt att man utformarinfrastrukturer utifrån turistnäringens behov. Med hänvisning till det anförda hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jämställa turistnäringen med andrabasnäringar.
mot · GE02N31 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Ägaransvar och tillväxtAktiebolagsformen är ett formaliserat sätt att kunnakomma undan personligt ansvar. Att äga och driva företaginnebär inte längre att bara ta ekonomiskt ansvar. Att ägaoch driva företag måste numera också innebära att man tarpersonligt ansvar för såväl ekonomi som ekologi iverksamheten. Att äga och driva företag måste numeraockså innebära att man måste ta personligt ansvar för deekologiska konsekvenserna av användningen av de varorsom man låter tillverka. I det ekologiska ansvaret liggerockså att ta ansvar för de skador som varan kan tillfogamänniskor. de gröna har i motioner föreslagitlivscykelspecifikationer som metod för tillverkare attklarlägga ansvarsområden ur ekologisk synpunkt.Det är så att företagsledare inom alla områdenbetonar det personliga ansvaret. Det måste då rimligenockså innefatta ett personligt ägaransvar.Det är vår mening att ett utvidgat personligtansvarstagande inom företagandet kommer att innebära attdet traditionella tillväxtbegreppet kommer attomformuleras så att tillväxten måste hålla sig inom degränser som natur, miljö och människors hälsa sätter.Det betyder att företagen måste vinnlägga sig om attutforma tillverkningen på ett sådant sätt att den inteförorsakar skador på natur och människor. Det betyder attföretag måste vinnlägga sig om att utforma produkterna såatt de vid normal användning inte förorsakar skador pånatur och människor.Ett ökat personligt ansvarstagande fordrar attaktiebolagslagen skrivs om med två huvudinriktningar:1. att i första hand aktieägare med större inflytande dvs.med av antalet aktier i ett företag, skall kunnagöras ekonomiskt ansvariga för den händelse att företagetinte klarar sina ekonomiska åtaganden,2. att i första hand aktieägare med större inflytande dvs.med av antalet aktier i ett företag, skall kunnagöras ekonomiskt ansvariga för vad själva tillverkningenförorsakar av skador på miljö och människor och för vilkaskador på miljö och människor, som produkten i sigförorsakar vid normal användning för den händelse attföretaget inte självt kan klara det ekonomiska ansvaret.Dessa viktiga frågor fordrar attt regeringen snarasttillsätter en utredning, som utmynnar i förslag om hur ettutvidgat ägaransvar kan genomföras i enlighet med vad somtidigare har sagts. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att tillsätta enutredning om utvidgat ägaransvar.
mot · GE02N38 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T21 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ochVänersjöfarten i övrigt.
mot · GE02N39 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T54 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt de affärsdrivande verken bör gå i spetsen för en ny ochdemokratisk arbetsorganisation i enlighet med vad imotionen anförts,2. att hos regeringen begär lagförslag i syfte attålägga affärsverkens konkurrenter sociala och regionalakrav i enlighet med motionens förslag,3. att beslutar att det fortsatta översynsarbetetsom gäller de affärsdrivande verken inte skall inriktas på attde skall omvandlas till aktiebolag.
mot · GE02N40 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T57 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning ochutveckling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligare åtgärderpå det informationsteknologiska området.
mot · GE02N41 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub71 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utvecklasamarbetet mellan högskolan i och statensprovningsanstalt.
mot · GE02N42 · 1991-03-06 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 6.5 anförts beträffande utländskaföretagsförvärv,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 6.7 anförts beträffande principerna förregionalpolitiken,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 6.7 anförts beträffande åtgärder fördecentralisering,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 6.7 anförts beträffande principerna förregionalpolitiskt stöd,3]21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 6.8 anförts om utredning om bilindustrinsframtid,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 7.1 anförts beträffande myndigheternas ansvaroch utveckling,23. att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 7.2 anförts beträffande den nyanäringspolitiska myndigheten,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i avsnitt 7.2 anförts beträffande behovet av endelegation för ekologisk teknik,[att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 26,1][att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 27,1][att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 28,1][att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 29,1][att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 30,1][att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 34,1][att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 37,1]25. att avslår regeringens förslag under kap.10, punkt 39,26. att avslår regeringens förslag under kap.10, punkt 40,27. att avslår regeringens förslag under kap.10, punkt 43,28. att avslår regeringens förslag under kap.10, punkt 44,29. att avslår regeringens förslag under kap.6.6 att domänverket skall få fritt upplåna medel intill ettbelopp av ,30. att avslår regeringens förslag under kap.10, punkt 50,31. att avslår regeringens förslag under kap.10, punkt 57,32. att avslår regeringens förslag under kap.10, punkt 58,33. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall vara ,34. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall vara ,35. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall vara ,36. att beslutar att budgetramen för tekniskutveckling minskas i enlighet med vad som anförts imotionen,37. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall vara ,38. att beslutar att anslaget under tolftehuvudtiteln skall vara ,39. att beslutar att budgetramen för Vattenfallsinvesteringar 1991 minskas till 4 .
mot · GE02N43 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T67 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ekologiskt uthålligsamhällsmodell för ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stängning av Barsebäcksverketoch satsning på vindkraft, solceller och biogas iMalmöregionen.
mot · GE02N49 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Vid produktion av bensin och andra mer lättflyktigaprodukter vid raffinaderierna uppstår högsvavliga restoljorsom inte får förbrännas i vårt land. Dessa oljor exporterasfrämst till och i en volym av och ger raffinaderierna mer än 1 miljardi exportintäkter. Om dessa restprodukter inte exporteradesutan skulle destrueras eller lagras i skulleraffinaderiernas ekonomi kraftigt försvagas ellerbensinpriset höjas.I enlighet med det s.k. svavelprotokollet från år 1985inom ramen Genèvekonvention har ochandra länder förbundit sig att minska svavelutsläppen med30 % för att motverkaförsurningen av mark och vatten.Det är ur moralisk synpunkt tvivelaktigt att man iSverige genom export av restprodukter kan hålla neresvavelutsläpp och sänka kostnaderna för hanteringen. Detinnebär att ett rikt land med god ekonomi och utveckladteknik exporterar ett allvarligt miljöproblem till andraländer med sämre reningsteknik, som ger högresvavelutsläpp.På grund av de ökade kraven på minskade svavelutsläppi hela världen torde de nämnda restoljorna bli allt svårareatt sälja.Ett ur miljösynpunkt betydligt mer tilltalande sätt voreatt vid vissa anläggningar, t.ex. i , ersätta energifrån kol med energi från förgasade oljor. Det kol och denkoks som används där och i en del kommunala värmeverktorde stå för en avsevärd del av de miljöskadliga utsläppeni de områden de används. Bortåt av de totala koldioxidutsläppen i tordekomma från förbränning av kol och koks. Dessa utsläpp kankraftigt minskas om man i stället använder förgasade oljor.Planerna på att förgasa dessa restoljor och använda denrenade gasen för energiproduktion är långt framskridna.En förutsättning när man använder restoljor ärnaturligtvis att en avancerad reningsteknik kommer tillanvändning. måste vi i all energianvändning kommabort från fossila bränslen. Användandet av restoljor måstei det perspektivet ses mer som ett miljöanpassatomhändertagande av miljöfarligt avfall än som en långsiktiglösning på ett energiproblem.Regeringen bör ta initiativ för att utreda möjligheternaatt använda förgasade restoljor som ersättning för kol somenergikälla. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen utreder hur förgasaderestoljor kan ersätta kol i energisystemet i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GE02N50 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Värmepumptekniken har i vårt land lett till betydandeinbesparing av energin. Grundprincipen är att utnyttjavärme från omgivningen, ofta magasinerad solvärme.Värmepumpar i spar ca . Om dennaenergimängd i stället hade tagits fram genom eldning av oljamed 0,5 procents svavelhalt hade utsläppen ökat med11 svaveldioxid, kväveoxid och 3,5miljoner ton koldioxid. Värmepumpen har alltså minskatvåra koldioxidutsläpp med och är enbetydelsefull faktor för att kunna föra en offensiv kamp motdessa utsläpp. Denna teknik kräver emellertid en godtillgång till el på en rimlig prisnivå.En ökning av effektuttaget från de svenskakärnkraftverken skulle kunna medverka till en ökadelproduktion utan koldioxidutsläpp. Om en del av dennaelkraft kunde användas till värmepumpar, som ersätterfossilbränsle, skulle våra koldioxidutsläpp ytterligare kunnapressas ner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de miljömässiga effekterna avökad användning av värmepumpar.