mot · GE02Fi62 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) InledningCentern lade under allmänna motionstiden i januari i årfram en partimotion med förslag om sänkt mervärdeskatt påmat. har frågan varit en av de mestframträdande i den allmänna debatten. Undersökningar harvisat att sänkt matmoms har ett oerhört starkt stöd hosväljarna. Det politiska stödet för en sänkt matmoms harockså ökat bl.a. som en följd av att skatteomläggningen förstora delar av låginkomsttagargrupperna inte visat sig nåupp till de fördelningspolitiska ambitionerna.En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokraterna,liberalerna och moderata samlingspartiet hardock avstyrkt motion. betänkande 1990/91:SkU17 motsätter sigde tre partierna sänkt matmoms, huvudsakligen underhänvisning till alternativet ökade bidrag. Framför allt de tvåborgerliga partiernas förord för detta är anmärkningsvärt.Socialdemokraternas nej till ett förslag med så godafördelningseffekter som sänkt matmoms är förvånande.Sänkt matmoms når ut till alla låginkomsttagaresom kommit i kläm genom skatteomläggningen.Omläggningens fördelningspolitiska profil måste förbättrasgenom införande av differentierad moms med sänkt skattpå nödvändig konsumtion som mat och boende. Ytterligarebidragsberoende med höga marginaleffekter och rundgångav skattemedel måste undvikas.Centern upprepar mot denna bakgrund förslaget omsänkt moms på mat. Motionens förslag innefattar, liksommotionen under allmänna motionstiden, ett färdigtlagförslag. Motionen tar också upp principen differentieradmervärdeskatt och innehåller vidare yrkande ommervärdeskatt på boende med anledning av regeringensförslag om minskat investeringsbidrag.Differentierad mervärdeskatt -- harmonisering medEuropaSverige har världens högsta totala skattetryck. Ingetannat land har så hög skatt på nödvändig konsumtion somSverige. Därför är det naturligt och nödvändigt att sänkttotalt skattetryck leder till sänkt skatt på mat och boende.Harmonisering med EGs regler är mer aktuellt ännågonsin. De flesta länder i har redan i dagdifferentierad mervärdeskatt med lägre skatt på bl.a.livsmedel. Det harmoniseringsarbete som pågår inom EGsyftar till att inom Gemenskapen få en högmomskategori iintervallet och en lågmomskategori, bl.a. inbegripande mat, iintervallet 4 till 9 %.Den process som pågår mot närmare svenska relationermed EG ställer krav på sänkt totalt skattetryck och sänktmervärdeskatt. Om blir medlem i EG kommer vi --om vi inte, som föreslår, vidtar egnaåtgärder -- sannolikt att bli tvungna att införa differentieradmervärdeskatt. Oavsett EG-medlemskap talarkonkurrensskäl för att införa detta.Differentierad mervärdeskatt med sänkt skatt på matoch boende har en fördelningspolitisk grund. Allamedborgare gynnas av en sådan differentiering, menspeciellt gynnas låginkomsttagare eftersom de lägger enstörre andel av sin disponibla inkomst på sådan nödvändigkonsumtion.I och med att inkomstskatteskalan genomskattereformen förlorat mycket av sin progressivautformning, ökar betydelsen av en fördelningspolitisktriktig utformning av mervärdesbeskattningen. Detta inteminst eftersom mervärdeskatten efter skattereformen ärden största intäktskällan för staten.Samhällsekonomiskt skadliga skatterSamhällsekonomiskt skadliga skatter är sådana varsnettoeffekt för samhället är negativa. Till skadliga effekterkan räknas bl.a. höjd inflation, ökad rundgång avskattemedel (som driver upp skattetryck och offentligautgifter), konkurrenssnedvridande effekter, försämradbytesbalans och försämrade möjligheter till ekonomisktillväxt och produktion.Exempel på samhällsekonomiskt skadliga skatter som viredovisat i tidigare motioner är moms på nödvändigkonsumtion, moms på turistnäringen, omsättningsskattenpå aktier och förmögenhetsskatten på arbetande kapital.Turistnäringen har genom höjd moms på hotell- ochrestaurang samt moms på persontransporter fått en kraftigtförsämrad konkurrenssituation. Det har lett till betydligtökat underskott i bytesbalansen. Därtill har en stor mängdarbetstillfällen gått förlorade, vilket har drabbatinlandskommunerna och skärgårdskommunerna speciellthårt.Den höga mervärdeskatten på bl.a. mat och boende harmedfört behov av ökade bidrag, såsom barn-, bostads- ochsocialbidrag, vilket har krävt höjda skatter för att betala dehöjda bidragen. Effekten blir ökad rundgång och högreskattetryck.En sänkning av mervärdeskatten på mat och boendeinnebär motsvarande reducering av bidragsbehovet ochdärmed minskade offentliga utgifter, mindre rundgång ochlägre skattetryck. Det är därför rationellare att anpassaskatteuttaget till de fördelningspolitiska ambitionerna, änatt i efterhand åstadkomma de fördelningspolitiskaeffekterna genom höjda bidrag.En sänkning av momsen på nödvändig konsumtion utgörmed hänsyn till det allmänna ekonomiska läget en viktigstabiliserande faktor på lönerörelsen och därmed påmöjligheterna att hålla nere kostnadsutvecklingen.I denna motion behandlas framför allt sänktmervärdeskatt på mat och andra livsmedel samt boende.Centern föreslår också sänkt moms på hotell och restaurangm.m. (den s.k. turistmomsen) och slopad moms påpersontransporter.Centern förordar två mervärdeskattesatser -- enordinarie skattesats och en reducerad skattesats. Därutöver''noll-moms''.Med den gällande tillfälligt höjda momsen anser viatt den reducerade skattesatsen skall vara av priset inklusive mervärdeskatt, motsvarande ettpålägg på priset exklusive mervärdeskatt. Den reduceradeskattesatsen skall förbehållas nödvändig konsumtion.Genom att antalet skattesatser begränsas till endast två, blirsystemet väl förenligt med rationell hantering ochekonomisk effektivitet.Centerns förslag till differentierad moms kansammanfattningsvis i huvudsak beskrivas enligt följande.Nollmoms:persontransporter.Reducerad moms:matbyggandeboendetjänsterhotell och restaurang.Ordinarie moms:övriga varor och tjänster.Sänkt matmomsInledningCentern har i flera tidigare riksdagsmotioner,exempelvis i samband med skattereformen, föreslagit sänktmoms på mat.Ett effektivt sätt att åstadkomma en direkt effekt påmatpriserna är att minska den högamervärdebeskattningen. Alla gynnas av sänkta matpriser,men speciellt gynnas grupper som använder en stor andel avsin disponibla inkomst på nödvändig konsumtion. Hit hörlåginkomsttagare, barnfamiljer och pensionärer.Sänkt matmoms ställs ibland mot höjda barnbidrag.Enligt vår mening är denna jämförelse irrelevant ochorättvis. Barnbidrag har en stor träffsäkerhet om avsiktenär att stödja barnfamiljerna. Sänkt matmoms har en storträffsäkerhet om avsikten är att åstadkomma lägrelivsmedelspriser för hela befolkningen.Vårt förslagSkattesatserAngivandet av skattesatsen har ändrats genom lagen(1990:576) om ändring i lagen (1968:430) ommervärdeskatt, som beslutade om.Ändringen gäller fr.o.m. . I den lagstiftning som ännu är gällandeanges skattesatsen som ett procenttal på vederlag ellersaluvärde inklusive mervärdeskatten. Fr.o.m. anges skattesatsen i stället som ett procenttal på vederlag, saluvärde ellerinköpsvärde exklusive mervärdeskatt. Mednuvarande mervärdeskattesats anges denna således i lagens13 § till och fr.o.m. till 23,46 %.Enligt vår mening bör en sänkning av mervärdeskattenpå livsmedel motsvara det som tidigare gällt för exempelvishotell- och serveringstjänster samt byggentreprenader. Medden gällande tillfälligt höjda momsen skulle detinnebära en skattesats på av priset inklusive mervärdeskatt, motsvarande ettpålägg på priset exklusive mervärdeskatt.Den tillfälliga höjningen av mervärdeskatten som ärtänkt att bortfalla 1992 gör att det enligt vår uppfattning ärrätt tillfälle att, utan att höja momsen generellt,åstadkomma en sänkt moms på maten. Vi föreslår därför attskattesatsen () tills vidare ligger kvar även efter iår.AvgränsningenVi anser att momssänkningen bör avse i princip helalivsmedelsområdet. Vad som avses med livsmedel ochlivsmedelstillsatser framgår av begreppsdefinitionen ilivsmedelslagen (SFS 1971:511). Enligt 1§ denna lag förstås med livsmedel: Matvara,dryckesvara, njutningsmedel eller annan vara som äravsedd att förtäras av människor med undantag av vara påvilken läkemedelsförordningen (1962:701) ägertillämpning. Med livsmedelstillsats förstås delsberikningsmedel som är avsett att tillföras livsmedel för attförbättra dess näringsvärde, dels annan vara eller ämne somär avsett att tillföras livsmedel för att påverka desshållbarhet, konsistens, färg, smak eller lukt elleråstadkomma annan bestämd egenskap hos livsmedlet, omberikningsmedlet, varan eller ämnet ej är livsmedelsråvara.Det krävs således att matvaran m.m. är avsedd att förtärasav människor för att det ska vara livsmedel eller att varanär avsedd att tillföras livsmedel för att det ska vara fråga omlivsmedelstillsats.Det ligger i sakens natur att ju närmare konsumentenvaran kommer i hanteringskedjan, desto lättare är det attbedöma vad varan är avsedd för. I en del fall kan det varaså att det är först i något av de allra sista leden, genomsortering och förpackning, som varans avsedda användningblir bestämd. Som mervärdeskattesystemet är uppbyggtmed utgående skatt och avdrag för ingående skatt, böremellertid en avgränsning som blir definierad på nu angivetsätt inte föranleda något större problem i praktiken.I den proposition (1971:61) som ligger till grund förlivsmedelslagen har den närmare innebörden av de valdadefinitionerna behandlats också mera i detalj. Härur kanexempelvis inhämtas att spannmål i livsmedelslagensmening blir att anse som livsmedel först när det kommer tillkvarnanläggningen och där underkastas kontroll om den ärlämplig för framställning av mjöl. Med detta synsätt blirsåledes försäljning i leden , och till den somefter uppköpet i sin verksamhet gör denna kontroll, attbetrakta som försäljning av annat än livsmedel. Av detpreciserande resonemang som förs runt mjölk kan däremotkonstateras att om lantbrukaren säljer mjölk direkt tillkonsument är detta att anse som livsmedelsförsäljning.Inom gruppen livsmedelstillsatser ryms förutom vissakemiska ämnen också naturprodukter från djur och växteroch exempelvis koksalt, socker och ättika. Som ett annatexempel nämns sojaprotein, men härvid görs vissreservation för att detta kan anses som råvara. Med hänsyntill dessa exempel kan konstateras att vissalivsmedelstillsatser är av sådant slag att det svårligen kanmotiveras att i beskattningshänseende särskilja dem frånlivsmedel. Dessutom skulle ett undantagande medföra eninte obetydlig komplikation för tillämpningen. Vi anserdärför att också livsmedelstillsatserna bör omfattas avförslaget.För den praktiska tillämpningen synes de uttalandensom gjorts i nämnda proposition tjäna till god vägledning.Det bör sedan ankomma på att efter visstsamråd med livsmedelsverket genom rekommendationerlämna erforderlig vägledning till de skattskyldiga.Livsmedel som undantasGenom riksdagsbeslutet om skattereformen förraåret (prop. 1989/90:111, SkU 31 rskr 357) slopadespunktskatter på flera konsumtionsvaror. Till dessa hördebl.a. den särskilda varuskatten (SFS 1941:251) på choklad-och konfektyrvaror samt vissa söta kex, småkakor ochwafers som avskaffas fr.o.m. . Vidare slopades bl.a. punktskatten påläskedrycker och bordsvatten som uttas enligt lagen omdryckesskatt (SFS 1977:306) och som likaledes avskaffasfr.o.m. motsatte sig denna förändring,dels av finansieringsskäl, dels med motiveringen att detskulle innebära en omotiverad konsumtionsstimulans pådessa områden. Beslutet om skattesänkning på dessa varorkombinerades ju inte heller med skattesänkning på övrigalivsmedel.Att slopa varuskatten på choklad och konfektyr etc.medför en konsumtionsstimulans på dessa produkter. Detär ur folkhälsosynpunkt angeläget att motverka detta.Punktskatten på detta område har enligt vår uppfattningfungerat praktiskt, även om gränsdragningsproblemengentemot annan liknande konsumtion varit omfattande.Det innebär betydande nackdelar att i ett så omfattandesystem som mervärdebeskattningen införa undantag somkommer att medföra gränsdragningsproblem. Vi anserdärför att även denna varugrupp bör ingå bland demomssänkta livsmedlen.För att motverka den konsumtionsstimulans sommomssänkningen innebär bör dock den nuvarande särskildavaruskatten på dessa varor kvarstå och skattesatsen höjasmotsvarande momssänkningen. Som ovan nämnts skallenligt tidigare beslut denna lag slopas fr.o.m.den 1 januari 1993. Vi föreslår i stället att lagen härom upphävs och attpunktbeskattningen på denna varugrupp kvarstår. Av SOU1989:35 framgår att beskattningsunderlaget för denna skattär tveksamt, eftersom vissa varor av liknande beskaffenhetsom de skattepliktiga inte ingår -- exempelvis s.k. snacks,dvs. chips, jordnötter och liknande. Vi föreslår därför attregeringen ges i uppdrag att utreda och lägga framett förslag om ett breddat och mer logiskt avgränsatbeskattningsunderlag. Ett sådant förslag bör kunna tas framför ikraftträdande med övriga delar avreformförslaget. Den återinförda lagen om särskildvaruskatt bör inte omfatta kemisk-tekniska preparat.Av definitionen på livsmedel framgår att däri rymsnjutningsmedel och dryckesvaror -- inkluderande sprit, vin,starköl och snus. Det kan naturligtvis inte komma ifråga attgenom en sänkt moms stimulera alkohol- ellertobakskonsumtionen. Dessa varugrupper bör därförundantas från det momssänkta sortimentet. Rentlagtekniskt bör detta lämpligen ske genom hänvisning tillden nuvarande lagen om dryckesskatt (SFS 1977:306) resp.lagen (SFS 1961:394) om tobaksskatt.Lagen om dryckesskatt omfattar fr.o.m. inte lättöl och som ovan nämnts fr.o.m. inte heller läskedrycker och bordsvatten.Genom hänvisningen till lagen om dryckesskatt kommersåledes dessa varor att omfattas av momssänkningen. Ävenom det kan ifrågasättas om den konsumtionsstimulans sommomssänkningen innebär också bör avse läskedryckerfinner vi det från hanteringssynpunkt lämpligast att följaden gränsdragning som en sådan hänvisning innebär. Denkonsumtionsstimulans som skulle följa vid lägre moms pådessa varor mildras av att med vårt förslag skatten sänksockså på (med några undantag) alla övriga livsmedel. Det ärdessutom i beskattningssammanhang ofta svårt att särskiljaolika typer av bordsvatten från läskedryckerna.Konkurrensskäl mellan olika måltidsdrycker talar för enlikformig beskattning.Eftersom vi föreslår ett ikraftträdande avmervärdeskattesänkningen kommer lättöl med redan från dennatidpunkt, medan momsen på läskedrycker och bordsvattensänks först den 1 januari 1993.En bieffekt som kan medföra vissa problem är dock attfolkölet genom denna gränsdragning kommer att undantasfrån momssänkningen. Det kan medföra praktiska problemi handeln eftersom lättöls- och folkölsförpackningar oftaförväxlas. Konkurrensen gentemot lättölet, som ju är ettnäraliggande substitut skulle komma att försvagas eftersomfolköl vare sig skulle bli punktskattebefriat ellermomssänkt. Å andra sidan talar alkoholpolitiska skäl för atten ökad konkurrensfördel för alkoholsvagare drycker kanaccepteras. Att stimulera alkoholsvagare konsumtion varsyftet med att ta bort punktskatten på lättöl 1988.Punktskatten på folköl är dock nära sju gånger högre än denpunktskatt som tidigare belastade lättöl. Vid en samladbedömning anser vi att den konkurrensfördel som redanexisterar genom lättölets punktskattebefrielse är tillräcklig,samt att de praktiska problem som skulle uppkomma ihandeln vid olika momssatser, talar för att det är lämpligastatt även folkölet ingår i den momssänkta skattebasen.Punktskatten på folköl bör dock kvarstå. Det börlagtekniskt hanteras så att öl fr.o.m. bryts ur lagen om dryckesskatt och förs övertill annan lag, med samma punktskattebelastning som enligtlagen om dryckesskatt (. per liter).Sammantaget innebär vårt förslag att allalivsmedel, med undantag av alkoholhaltiga drycker ochtobak, kommer att omfattas av den reducerademervärdeskatten.SkattebortfallVi har utgått ifrån den förhöjda momssats som förnärvarande råder. Det bör enligt vår mening vara möjligtmed ett ikraftträdande av vårt förslag . Med beaktande av reformenskonsumtionspåverkan skulle enligt våra beräkningar dettainnebära ett skattebortfall /92 på ca . Räknat på helår skulle skattebortfalletpå motsvarande sätt bli ca 11,2 miljarder kronor.För att finansiera detta bortfall föreslår vi att denförhöjda momssatsen med pålägg tills vidare kvarstår. Det skulle innebära ett bidrag tillfinansieringen med ca på budgetåret och ca på helåret.Härutöver föreslår vi som vi ovan anfört att skattesatsenför den särskilda varuskatten på choklad, konfektyrer m.m.höjs och att skattebasen breddas. Det innebär ett bidrag tillfinansieringen med ca /92 och ca räknat på helår.Från 1993 tillkommer som en finansiering att vi föreslåratt nuvarande skatt på choklad och konfektyrer m.m.kvarstår medan skattereformsbeslutet innebar att dennapunktskatt försvinner från 1993.Sammantaget innebär detta ett resterandefinansieringsbehov på räknat på /92 och räknat återstår. Dettafinansieras inom ramen för budgetalternativ.PrisövervakningVår bestämda avsikt är att momssänkningen ska kommakonsumenterna till del. För att garantera detta föreslår viatt regeringen ger statens pris- och konkurrensverk iuppdrag att i samband med reformens ikraftträdandeföranstalta om en skärpt prisövervakning pålivsmedelsområdet.Sänkt moms på boendetI en partimotion under årets allmänna motionstid harcentern också lagt fram förslag som skulle sänkaboendekostnaderna. föreslår där att moms påtjänster förknippade med boendet sänks till . Vidare föreslås att momsen på byggande sänks tillsamma skattesats. Förslagen beträffande tjänsternafinansieras inom ramen för budgetalternativgenom sänkta statsutgifter. Förslaget om sänkt byggmomsfinansieras genom att det införda investeringsbidragetslopas.Det statliga investeringsbidraget infördes i syfte attkompensera för de ökade produktionskostnaderna som enföljd av höjningen av byggmomsen. Bidraget lämnas förny -- och ombyggnad av permanentbostäder. Bidragetlämnas av de beräknade kostnaderna inklusive mervärdeskattför bidragsberättigade ändamål.Investeringsbidraget för byggande är ett byråkratisktpåfund som i stort sett motsvarar tidigare lägremervärdeskattesats för byggande. Beslutet av (fp) och (s)att byta ut byggmoms mot investeringsbidrag leder till ökadrundgång av skattemedel och ett höjt skattetryck.I kompletteringspropositionen föreslås i avsikt attfinansiera ökade kommunala bostadstillägg som enkompensation till pensionärer med låg eller ingen ATP attinvesteringsbidraget sänks från till 9,0 %.Enligt vår uppfattning måste reduceringsregeln imomssystemet införas. Detta innebär att skatteplikten förtillhandahållande av produkter och tjänster i samband medboende och byggande av bostäder sänks till fr.o.m. den 1 juli 1991.Detta innebär i sin tur att något behov inte föreligger avdet särskilda investeringsbidrag för bostadsbyggande sominförts som kompensation för höjningen avmervärdeskatten. Detta kan därför avskaffas.Upprättat lagförslagFörslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt.Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1968:430) ommervärdeskatt att 13§ skall ha följande lydelse:Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse13 §Skatten utgår avbeskattningsvärdet.Skatten utgår avbeskattningsvärdet. Skatten utgår dock av beskattningsvärdet beträffande livsmedel ochlivsmedelstillsatser enligt livsmedelslagen (1971:511) medundantag fördels dryckesvaror som omfattas av lagen(1977:306) om dryckesskatt,dels varor som omfattas av lagen (1961:394) omtobaksskatt.Denna lag träder i kraft . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentierad mervärdeskatt ochharmonisering med EG,2. att beslutar om lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt i enlighet med vad i motionenanförts,3. att beslutar upphäva lagen (1990:591) omupphävande av lagen (1941:251) om särskild varuskatt,4. att , därest yrkande3 bifalls, beträffande lagen (1941:251) om särskildvaruskatt hos regeringen begär förslag till breddning avbeskattningsunderlag och skattehöjning samt beslutar attlagen i fråga ej skall omfatta kemiskt-tekniska preparat ienlighet med vad i motionen anförts,5. att beslutar om ändring i lagen (1977:306)om dryckesskatt så att öl ej längre ingår bland deskattepliktiga varorna, samt beslutar om ny lag medpunktskatt på öl i enlighet med vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skärpt prisövervakning isamband med ikraftträdandet av reformförslaget,7. att med avslag på proposition 1990/91:150 idenna del beslutar att medel till Investeringsbidrag förbostadsbyggande för /92 ej skall anvisasunder förutsättning att skatteplikten för tillhandahållandeav produkter och tjänster i samband med byggande ochboende av bostäder sänks till 13,fr.o.m. .