mot · GE02A721 · 1991-01-25 00:00:00 — ''Arbetstiden -- hur länge vi arbetar och närvi arbetar -- styr våra liv. Den påverkar vår hälsa, vårsituation på arbetet, vår ekonomi och våra möjligheter rik fritid och gemenskap med andra.'' (Ur LOs rapportKlass och Kön)Ovanstående citat visar på ett bra sätt varförvänsterpartiet så enträget driver frågan om en dagligarbetstidsförkortning. Sex timmars arbetsdag är en viktigjämställdhetsfråga, men den är också en fråga omförutsättningar för ett jämlikt samhälle, där män ochkvinnor på lika villkor kan ta del både i produktion ochreproduktion, det vill säga ta hand om och ansvara för barnoch hushållsarbete.En daglig arbetstidsförkortning skulle ockå geförutsättningar för en rikare fritid och gemenskap medandra.Arbetets meningArbete har alltid varit nödvändigt för människansöverlevnad. Först i och med industrialismens genombrottoch penningekonomins införande började arbetet mätas itermer av produktivitet och ekonomisk tillväxt.Arbetets mening är att tillgodose mänskliga behov ochdet måste ske så att människor och natur belastas minimalt.Det betyder att reproduktionen måste fungera, både avmänniskor och natur.I det högt utvecklade samhälle som utgör deltarbåde män och kvinnor i produktionen, dvs förvärvsarbetar,men arbetets organisation och förläggning och rum harinte anpassats till denna verklighet.Fortfarande har kvinnorna huvudansvaret förreproduktionen, dvs för barnen, för den grundläggandeutbildningen, vården och omsorgen och fortfarande harkvinnors arbete lägre värde än männens, trots att det ärprecis lika oundgängligt nödvändigt som produktionen avvaror och andra tjänster.Fortfarande har vi i ett arbetsliv och enarbetsorganisation som till stora delar bygger på hursamhället var organiserat för mer än en mansålder sedan.Trots av i stort sett obruten produktivitetsutvecklinginom ekonomin är det fortfarande åtta timmars arbetsdagsom gäller som norm.Sverige har genomgått en revolution när det gällerkvinnors förvärvsarbete, vilket har lett till att det finnsi stort sett lika många kvinnor som män i arbetslivet, mendet har inte inneburit någon större förändring i arbetstidensförläggning eller längd. Tvärtom har kvinnans inträde påarbetsmarknaden inneburit att hon har fått dubbla bördor,både ansvaret för produktionen och för barnen ochhushållet.Vänsterpartiet anser att det är hög tid att ändra på detoch införa en arbetstid och en arbetsorganisation som äranpassad till dagens samhälle, med både män och kvinnorsom förvärvsarbetande.Arbetstidsförkortning kräver omfördelningEn övergång till sex timmars arbetsdag ären strukturell reform, där arbetstiden skulle jämnas utmellan olika grupper i samhället. Om det samlade antaletförvärvstimmar fördelades jämt över befolkningen i deproduktiva åldrarna skulle det innebära ungefär sextimmars arbetsdag per person.Arbetstiden är snett fördelad över befolkningen.Småbarnspappor tillhör den grupp som har de absolutlängsta arbetstiderna medan andra grupper arbetar deltid --påtvingad eller självvald -- och åter andra är arbetslösa.Statistik från SCB () från andrakvartalet 1989 visar att en man med barn igenomsnitt arbetar . Motsvarandesiffror för kvinnor är . Med andra ordhar småbarnsmammorna själva infört sextimmarsdagen ochde har betalat den med en 25-procentig lönesänkning.Ett arbetstidsproblem som till största delen ärkvinnornas är deltidsarbetet och arbete på obekvämarbetstid. Oavsett facklig tillhörighet arbetar kvinnor oftarepå obekväma tider än männen, men de lågavlönadekvinnorna arbetar förhållandevis oftare på obekväma tiderän kvinnor med högre lön.Deltidsarbetet ökar i omfattning och går mot allt längredeltider. Andelen kvinnor som arbetar mindre än 20 timmarper vecka är nu . För många kvinnor ärdeltidsarbete ett sätt att orka med ett tungt förvärvsarbeteoch/eller ett sätt att också orka med barn ochhushållsarbete. För andra kvinnor finns det inteheltidsarbete att få, därför att arbetsgivaren bara erbjuderdeltidsjobb. 1988 gällde den situationen för 180 000kvinnor.Om alla arbeten organiserades som heltidsarbetenmotsvarande , skulle många kvinnor fåett bättre liv. Arbetslagets och individens inflytande överarbetstidens förläggning och hur en kommandearbetstidsförkortning ska tas ut måste stärkas.Arbetstiden borde alltså omfördelas och spridas merjämnt mellan olika grupper. kräver därföratt en tidsplan upprättas för en successiv nedtrappning avarbetstiden och för införandet av sex timmars arbetsdaginom en tioårsperiod.Kortare arbetsdag kräver begränsad övertidEn förkortning av arbetstiden måste kombineras med enkraftig begränsning av övertiden. Övertidsuttagetmotsvarar en stor del av den öppna arbetslösheten. Redannu bör övertiden begränsas till högst per år.Sex skäl 1. Sextimmarsdagen är nödvändig för barnen. Barn haridag längre arbetsdagar än de vuxna. Skall barn få chansenatt umgås med sina föräldrar -- och inte minst pappan -- ärlösningen en daglig arbetstidsförkortning.2. Sextimmarsdagen är nödvändig för kvinnorna. Detskulle minska den belastning som många kvinnor i dagupplever genom dubbelarbete med både förvärvsarbete ochhuvudansvar för barn och hushåll.3. Sextimmarsdagen är nödvändig för männen. ärdet småbarnspapporna som har de allra längstaarbetstiderna. Med sex timmars arbetsdag skulle ocksåpapporna hinna vara med sina barn och dela ansvaret förderas uppväxt.4. Sextimmarsdagen är nödvändig för livskvaliteten. Detskulle ge människor en möjlighet att förkovra sig genomutbildning, omskolning och fortbildning. Det skulle ocksåge människor ökad chans till avkoppling och rekreation ochmer ork för meningsfull aktivitet i föreningsliv, i fackligt ochpolitiskt arbete.5. Sextimmarsdagen är nödvändig för arbetslivet. Ommänniskor ska orka vara kreativa i det moderna arbetslivet,så krävs det en arbetstidsförkortning. efteråttatimmarsdagens införande är det för nästa steg.6. Sextimmarsdagen är nödvändig för jämställdheten.En sänkt arbetstid med lönekompensation till delågavlönade skulle minska löneskillnaderna mellan kvinnoroch män.Kortare arbetsdag kräver beslut nuSamhällsdebatten om framtidens arbetstider handlarmest om att vi borde arbeta mer och om flexibilitet tillmarknadens och individens behov.Men problemet är kanske inte att vi arbetar för lite utantvärtom. Det finns forskare som anser att vi borde arbetakortare tid och att det skulle bli samhällsekonomisktlönsamt med en arbetstidsförkortning.Även hos vissa ekonomer finns dessa tankar. ''har som enda OECD-land ökat arbetstidenunder 80-talet. har också haft en svagproduktivitetsutveckling jämfört med övriga länder inomOECD. Aldrig har så många arbetat så mycket som vi göridag och ändå har vi ekonomisk kris. Vad är problemet?Knappast att vi jobbar för lite. ''Bakom ovanstående citat står TCO-ekonomen och i en artikel i utvecklar hontanken på hur samhället skulle se ut med enarbetstidsförkortning. Med sex timmars arbetsdag skulleman få flera fördelar, även med ett striktmarknadsekonomiskt synsätt bl. a. genom att man t. ex.skulle kunna få ett effektivare utnyttjande av lokaler ochmaskiner. Man skulle kunna ha ett utökat öppethållande påolika serviceinrättningar som banker, socialkontor,arbetsförmedling m.m.Exemplet med sextimmarsdagen inom iKiruna tål väl att granskas och den utvärdering som gjortsvisar att det blivit en samhällsekonomiskt lönsaminvestering att minska arbetstiden.I samhället finns outnyttjade resurser av mänskligarbetskraft -- bland invandrare och flyktingar, blandhandikappade och bland vissa förtids- ochålderspensionärer, bland de hemarbetande som vill kommaut i arbetslivet, bland deltidsarbetslösa och bland de öppetarbetslösa ------ listan kan göras lång.Valet i arbetstidsfrågan står mellan att gynnaindividuella lösningar som gynnar de starka eller väljagenerella lösningar, som värnar om alla. Så länge dearbetande inte i kraft av sitt ägande av produktionsmedleneller på annat sätt har inflytande över sitt arbete är manockså beroende av de ägandes och de beslutandes vilja.Skall en daglig arbetstidsförkortning genomföras krävsbeslut NU. I annat fall kommer SAF och storfinansen atthelt genomföra sina arbetstidsformer medkonjunkturanpassade arbetstider och en ökandearbetslöshet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till en planför minskning av normalarbetsdagen , under90-talet,2. att hos regeringen begär förslag tillbegränsning av flexibla och konjunkturanpassadearbetstider,3. att hos regeringen begär förslag tillbegränsning av övertiden till .