ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub43 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Det är glädjande att regeringen nu insett att tillgångentill högre utbildning är nödvändig för att skapa tillväxt ochutveckling. Däremot har man inte tagit konsekvenserna avdetta i regeringens proposition 1990/91:87, den så kalladetillväxtpropositionen. De ökningar som där föreslås äröverlag alldeles otillräckliga.Vad värre är, medvetet eller omedvetet, har samtligasmå högskolor i helt hamnat utanför allaförstärkningar. Däremot lär de få vara med och betala deandras eftersom alla föreslagna utökningar ska finansierasinom anslagen för högskolan.Att har en låg utbildningsnivå i förhållande tillvåra konkurrentländer har uppmärksammats på senare tid.Befolkningen i har lägre utbildningsnivå ängenomsnittet i landet. Eftersom utbildning är en avdrivkrafterna för utveckling borde det ha varit ensjälvklarhet att i det läget skulle få del avutbildningssatsningarna. Än mer självklart borde det varaeftersom arbetslösheten här ökar snabbare än någonannanstans. konjunkturkänsliga näringslivtorde även regeringen känna till.Vad gör då regeringen? Jo, den blygsamma satsning somgörs sker överallt utom här. Vi anser att det är enupprörande kortsiktighet och nonchalans mot en region.För oss är det en självklarhet att högskolorna i ,/, och ska få del avsatsningarna på ingenjörsutbildningarna. Dessutomföreslår vi att dessa högskolor tilldelas vardera avLIF-anslaget (anslaget för lokala linjer och friståendekurser) utöver regeringens förslag. Detta är nödvändigt föratt kunna starta de utbildningar som är nödvändiga för attdessa skolor ska utvecklas. Den nya högskolan iTrollhättan/bör också ha en ytterligaretilldelning på . för att få möjlighet att bygga uppbiblioteksfunktionen.Centern har i en partimotion föreslagit 55 miljoner merän regeringen till LIF-anslaget och 6 000 nya platser inomlinjesystemet. Detta ger utrymme för de föreslagnautökningarna Med anledning av det anförda hemställs1. att beslutar att högskolorna iTrollhättan/, , och får deli satsningen på ingenjörsutbildningen,2. att beslutar att högskolorna iTrollhättan/, , och Halmstadtilldelas vardera . ur LIF-anslaget utöver regeringens förslag,3. att beslutar att högskolan iTrollhättan/tilldelas . för att bygga upp en biblioteksfunktion.
mot · GE02Ub44 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt I regeringens s.k. tillväxtproposition föreslås attytterligare 10 platser på civilingenjörslinjen tillförshögskolan i att stärka den miljötekniska utbildningen vidhögskolan i bör även antalet platser vid väg- ochvatten- samt samhällsbyggnadstekniklinjerna utökas med30. En utökning skulle ge ett bättre resursutnyttjande ochsvara mot en stark efterfrågan från såväl studenter somarbetsmarknad. Antalet ansökningar har ökat markant påbägge linjerna.En utökning av platsantalet skulle också tillgodosesamhällets ökade intresse av miljövård och miljöteknik ochansluta till de av UHÄ tidigare föreslagna förstärkningarnaav den miljötekniska forskningen i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökat antal platser vid väg- ochvatten- samt samhällsbyggnadstekniska linjerna vidhögskolan i .
mot · GE02Ub45 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Doktorandtjänster till högskolorna i /ochGävle/SandvikenRegeringens proposition om näringspolitik för tillväxtinnehåller många betydelsefulla förslag till åtgärder för attomstrukturera och stärka svenskt näringsliv. Ett av dessa ärförslaget om en ökning av forskarutbildningen inom dettekniska området genom inrättandet av ett stort antal nyadoktorandtjänster.Denna ökning av utbildningsnivån är angelägen och välmotiverad i propositionstexten. För att kunna genomföradenna utbildningsökning är det dock nödvändigt att tatillvara alla de resurser som finns för detta. De mindre ochmedelstora högskolorna kan här ge värdefulla bidrag.En stimulerande teknisk utbildningsmiljö i form avlärare med hög kompetens (högskolelektorer, adjungeradeprofessorer och extra professorer) och stora investeringar iutrustning har i samband med inrättandet avingenjörsutbildningarna byggts upp vid flera av de mindreoch medelstora högskolorna. Möjligheterna är därför godaför att utveckla forskningsmiljöer. En utökning av antaletdoktorandtjänster förutsätter ett större antal handledare.Det är nödvändigt att lärarkompetensen vid de mindre ochmedelstora högskolorna utnyttjas härför. Detta skaparockså större möjligheter för dessa högskolor att förverkligamålsättningen att forskningsanknyta utbildningen. Enökning av antalet doktorandtjänster förutsätter också ettökat intresse för forskarutbildning bland dem somgenomgår grundutbildningen. har mångainstitutioner svårigheter att rekrytera forskarstuderande.Det är därför viktigt att rekryteringsbasen vidgas till attockså omfatta de mindre och medelstora högskolorna.Vid högskolorna i /och /Sandvikenhar särskilda satsningar gjorts inom ramen för . Detta innebär bl.a. attmaterialfysikutbildningens (en civilingenjörslinje) senaredel läses vid dessa högskolor. De båda högskolorna strävardärtill efter största möjliga samverkan vad gällerforskningsverksamheten -- det gäller såväl innehåll somstruktur. Detta görs även i nära samarbete medlantbruksuniversitetets avdelning i och medstatens i Gävle.Förutsättningarna är här stora för att bygga upp enforskningsmiljö med nätverksstruktur. Dessa resurser börutnyttjas för att utöka landets forskarutbildning genom att10 doktorandtjänster förläggs till vardera högskolan iFalun/och högskolan i /Sandviken.Tjänsterna knyts förslagsvis till matematik-naturvetenskapliga fakulteten vid i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om doktorandtjänster tillhögskolorna i /och /.
mot · GE02Ub46 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Ökat anslag för Lokala individuella linjer och friståendekurser (LIF) till högskolan i /BorlängeI regeringens proposition om näringspolitik för tillväxtföreslås en utökning av den tekniska utbildningen. Det är etav många betydelsefulla förslag för att omstrukturera ochutveckla svenskt näringsliv.Högskolan i /har sedan starten använthuvuddelen av sitt LIF-anslag för att finansiera lokala linjer.Man har ansett att längre linjeutbildningar ger ökad stadgaåt det regionala näringslivet och att de är väsentligakomplement till kortare kurser.När ''Bergslagspaketet'' kom valde högskolan attanvända bl.a. dessa pengar till att starta två nyaingenjörslinjer i stället för att ge kortare kurser. Genom attpå detta sätt utnyttja medel för fristående kurser till attdriva lokala linjer har utbudet av kortare kurser varitbegränsat.De nya ingenjörslinjerna introducerades ochhögskolan som var med i försöksverksamheten har femlinjer i kursutbudet. Vid försöksverksamhetens slut 1993ska alla lokala linjer vara nedlagda och ingenjörernautbildas på de nya ingenjörslinjerna. Skolans medelminskas enligt budgetpropositionen kraftigt, medan dehögskolor som använt dem huvudsakligen till kortarefristående kurser får behålla dem eftersom inga lokala linjerfinns att samordna. Effekterna av den injektion som''Bergslagspaketet'' var avsett att ge högskolan iFalun/reduceras därigenom avsevärt.Det är betydelsefullt att högskolan i /gesmöjlighet att som ett komplement till ingenjörslinjernaerbjuda fristående kurser och påbyggnadsutbildningar. Enförutsättning för att kunna uppfylla denna målsättningmåste vara att LIF-anslaget ges en rejäl uppskrivning. Dettaär av särskild vikt om det ses mot bakgrund av detarbetsmässiga läget och den utbildningsprofil somKopparbergs län har. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om LIF-anslaget till högskolan iFalun/.
mot · GE02Ub52 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Under allmänna motionstiden väckteundertecknade motionärer en motion 1990/91:Ub631 sombehandlade utökade resurser för högskolan i . I nuföreliggande proposition om näringspolitik för tillväxt tarregeringen upp frågor och förslag för den högreutbildningen och forskningen. Regeringens förslag innebäratt högskolan i får vissa resursförstärkningar förfristående kurser och ökat platsantal för teknisk utbildning.Denna ökning åstadkommer regeringen i huvudsak genomomfördelning av den totala ramen för universitet ochhögskolor.I en partimotion från angående rubr propositionställs krav på en ökning av 6 000 årsstudieplatser ochväsentligt utökade resurser för fristående kurser ochutrustning. Vi ansluter oss till dessa krav och föreslår atthögskolan i inom denna ram tilldelas ökade medelutöver regeringens förslag för fristående kurser och kurserför fortbildning.I den av föreslagna utökade ramen på 6 000årsstudieplatser ryms en betydligt större satsning påcivilingenjörsutbildningen än vad regeringen föreslår idenna proposition. Vi föreslår att en del av de utökadeplatserna för civilingenjörsutbildningen läggs ut påhögskolan i i samverkan med i första handChalmers Tekniska Högskola i den av -- i partimotionen -- föreslagnaresursförstärkningen får högskolan i godamöjligheter att utvecklas till universitet , vilketväl överensstämmer med den satsning på högre utbildningoch forskning som vill genomföra. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen föreslås om ökad platstilldelning och ökaderesurser för fristående kurser och fortbildning för högskolani ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen föreslås om utläggning avcivilingenjörsutbildning till högskolan i .
mot · GE02Ub56 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Regeringens proposition om näringspolitik för tillväxtinnehåller många förslag till betydelsefulla insatser förutveckling av svenskt näringsliv. Där betonas specielltvikten av en god forsknings- och utvecklingsmiljö.Utvecklingen inom mikroelektronik alltifrån de förstatransistorerna till dagens avancerade kretsar är kanske denteknikfaktor som starkast påverkat näringslivet under desenaste 10--20 åren. En omfattande forskning bedrivs runtom i hela världen för att finna nya tekniker för att tillämpai näringslivet. Satsningar har också gjorts i inomolika program som regering och riksdag beslutat om. Ettviktigt område är forskningen kring de fysikaliska fenomensom ligger bakom tillämpningarna, ett annat är forskningenkring processer, komponenter och system. I Göteborgbedriver (), inom vissaområden i samverkan med , enframgångsrik dynamisk och omfattande verksamhet inommikroelektroniken.För att denna verksamhet, som omfattar ett 70-talforskare, skall kunna fortsätta att utvecklas på ett församhället effektivt sätt krävs att modernalaboratorielokaler, bl.a. extremt rena rum, skapas och attverksamheten som bedrivs inom olika delar avChalmersområdet samlas i en byggnad.En stark mikroelektronikverksamhet vid Chalmerstekniska högskola ökar starkt sannolikheten för ökadindustriell mikroelektronikanvändning, både genom destuderande som utbildas vid tekniska högskolaoch genom den forskning som bedrivs. Det gäller inte minstinom storföretagen. En stark mikroelektronikverksamhetskapar även möjlighet till differentiering av näringslivet. Ett20-tal av tekniska högskolas 190 groddföretag haranknytning till mikroelektroniken.Ett mikroelektronikcentrum skulle omfatta upp till ca bruksarea, och regeringen har givitbyggnadsstyrelsen i uppdrag att utarbeta ettbyggnadsprogram för denna yta. Byggnadsstyrelsenkommer att kunna redovisa ett sådantbyggnadsprogram.Finansieringen av mikroelektronikcentrum är dock inteklar och det är angeläget att beslutar omfinansiering av ett sådant centrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mikroelektronikcentrum iGöteborg.
mot · GE02Ub60 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt högskolan i finns flera utbildningarsom är intressanta när det gäller att skapa tillväxt iekonomin. Dit hör t.ex. linjerna för utvecklingsingenjörer,mekatronikingenjörer och ADB-ekonomer.Industrin i olika delar av landet ägnar utbildningen iHalmstad mycket stort intresse. Den forskning som bedrivsvid högskolan ligger också inom framtidsområden. Detgäller t.ex. ''parallelldatorteknik'' och ''ekonomistyrning iteknikbaserade företag''. I anslutning till högskolan har enteknikby byggts upp och en fristående stiftelse kompletterarhögskolans forskningsprogram inom områden som ärviktiga inte minst i ett tillväxtperspektiv.Mot denna bakgrund är det obegripligt att regeringen isin proposition för tillväxt, där bl.a. föreslås fler platser vidett antal högskolor, inte utökar antalet utbildningsplatservid högskolan i regeringens förslag skall antalet platser vidlandets högskolor nästa budgetår öka med 350 utöver de 1 600 man tidigare föreslagit. UHÄ har begärt en ökningmed 6 000 platser.Regeringen skriver i propositionen att man vidfördelningen av de ytterligare utbildningsplatserna tagithänsyn till såväl regional utveckling som tillväxt i ekonominsom helhet.Enligt vår uppfattning tyder den uteblivna ökningen vidhögskolan i på motsatsen!Det är uppenbart att skolans utbildningar är intressantautifrån ett nationellt tillväxtperspektiv. Strukturen påHallands näringsliv, med många mindre företag och relativtfå som tillverkar högteknologiska produkter, ärytterligare motiv för en satsning på länets högskola.Liksom i flertalet län ökar antalet arbetslösa och mycketfå lediga platser anmäls. I det här sammanhanget är detsärskilt viktigt att uppmärksamma situationen förungdomarna. Andelen arbetslösa under ökarsnabbare i än i riket som helhet. Mellan januari1990 och ökade antalet arbetslösa i dennagrupp från 153 till 307. Det faktum att har fåhögskoleplatser är förmodligen ett av skälen till dessamycket oroväckande siffror.Enligt vår uppfattning måste en ökad satsning därförgöras också på högskolan i totala utökning regeringen nu föreslår, men somalltså inte kommer till del, är inte tillräcklig. Detär önskvärt att öka antalet platser i den omfattning UHÄföreslagit.Denna ytterligare ökning måste också innefatta ettväsentligt ökat antal platser vid högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av antaletutbildningsplatser vid högskolan i .
mot · GE02Ub63 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Mikroelektronikcentrum i GöteborgUtvecklingen inom mikroelektronik -- alltifrån de förstatransistorerna till dagens avancerade kretsar -- är kanskeden teknikfaktor som starkast påverkat näringslivet underde senaste 10--20 åren. En omfattande forskning bedrivsrunt om i hela världen för att finna nya tekniker för atttillämpa i näringslivet. Satsningar har också gjorts i Sverigeinom olika program som regering och riksdag beslutat om.Ett viktigt område är forskningen kring de fysikaliskafenomen som ligger bakom tillämpningarna, ett annat ärforskningen kring processer, komponenter och system. IGöteborg bedriver (),inom vissa områden i samverkan med Göteborgsuniversitet, en framgångsrik dynamisk och omfattandeverksamhet inom mikroelektroniken.För att denna verksamhet, som omfattar ett 70-talforskare, skall kunna fortsätta utvecklas på ett för samhälleteffektivt sätt, krävs att moderna laboratorielokaler, bl.a.extremt rena rum, skapas och att verksamheten som bedrivsinom olika delar av samlas i en byggnad.En stärkt mikroelektronikverksamhet vid Chalmerstekniska högskola ökar starkt sannolikheten för ökadindustriell mikroelektronikanvändning, både genom destuderande som utbildas vid tekniska högskolaoch genom den forskning som bedrivs. Det gäller inte minstinom storföretagen. En stärkt mikroelektronikverksamhetskapar även möjlighet till differentiering av näringslivet. Ett20-tal av tekniska högskolas 190 groddföretag haranknytning till mikroelektroniken.Ett mikroelektronikcentrum skulle omfatta upp till ca bruksarea och regeringen har givitbyggnadsstyrelsen i uppdrag att utarbeta ettbyggnadsprogram för denna yta. Byggnadsstyrelsenkommer att kunna redovisa ett sådantbyggnadsprogram.Det är nu angeläget att finansieringen av det kommandebyggnadsprogrammet får sin lösning inom de ramar somavsatts för högskolelokaler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av finansiering avmikroelektronikcentrum i .
mot · GE02Ub64 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Regeringens proposition 1990/91:87 om näringspolitikför tillväxt har som en av sina utgångspunkter, att utbildningoch kontinuerlig kompetensuppbyggnad är av centralbetydelse för näringslivets förnyelse. Därigenom skapas nykunskap, nya färdigheter och nya attityder. Som en följd avdetta resonemang föreslår regeringen i propositionen enutökning av insatserna på högskoleområdet. Bl.a. föreslåsen utökning av platsantalet inom den naturvetenskapligahögskoleutbildningen, civilingenjörsutbildningen och dennya ingenjörsutbildningen fr.o.m. /92.Vidare föreslås en förstärkning av anslaget för lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser.Konsekvenserna av förslagen blir emellertid, tyvärr, förnågra västsvenska högskolor, däribland , intesärskilt goda. Inga nya resurser tillförs högskolan i i , en av landets små högskolorFör att garantera den grundläggande kvaliteten iframtidens högskolesystem måste alla högskolor ges entillräckligt omfattande verksamhet som bas. Det äruppenbart att högskolan i ännu inte har uppnåtttillräcklig storlek för att få den stadga som långsiktigt krävs.Således behövs bl.a. ytterligare medel förnäringslivsinriktad fördjupningsutbildning (inom kurseroch linjer), för utbildning inom andra fakultetsområden(språk och naturvetenskap kan nämnas som exempel) samtytterligare resurser för FoU.Skaraborg är i ovanligt hög grad beroende av en positivutveckling inom verkstadsindustrin i allmänhet ochfordonsindustrin i synnerhet. Den svenska bilindustrinskonkurrensförmåga har en avgörande roll för utvecklingen istora delar av . Problemen inombilindustrin drabbar betydligt hårdare änkriserna och början av 1980-talet.Därtill skall läggas att verkstadsindustrin är stark iSkaraborg. Den typ av kunskapsintensiv industri somverkstadsindustrin utgör har mycket stora behov avkompetensutveckling.Den senaste utvecklingen på arbetsmarknaden visarmed all tydlighet att är lika utsatt som andradelar av landet som av tradition har ansetts somproblematiska. Den nuvarande varselstatistiken iSkaraborg är djupt oroande.Vi vet också att utbildningsnivån blandindustrisysselsatta snarare är lägre i än i Sverigeför övrigt. Forskning och utveckling räknat i FoU-årsverkenhar en blygsam plats i vårt läns industrier. Det är olyckligtatt , i jämförelse med andra län, har mycket fåhögskoleplatser i förhållande till folkmängden.Det är därför nödvändigt att högskolan i tillförsytterligare resurser i minst samma omfattning som övrigahögskolor av detta slag i riket. Således bör ingenjörs- ochdatautbildningen förstärkas. Dessutom bör anslaget förlokala och individuella linjer och fristående kurser ges enökad dimensionering. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilldelning av ytterligare platserinom ingenjörs- och datautbildning vid högskolan i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkning av anslaget Lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser vid högskolani .
mot · GE02Ub68 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Utökad utbildning vid i propositionen om näringspolitik för tillväxt förregeringen fram många goda förslag till kraftfulla satsningarför att utveckla svenskt näringsliv. Ett av dessa är förslagettill utökning av den tekniska utbildningen. Regeringenföreslår därvid en utökning av antalet nybörjarplatser vaddet gäller civilingenjörs- och ingenjörsutbildning ochutbildning på matematisk-naturvetenskaplig linje.Dessutom föreslås en ökning av LIF-anslaget. Vi finnerökningen välmotiverad men otillräcklig.Av de skäl som framförs i proposition 1990/91:87 anservi att en ytterligare utbyggnad av utbildning som syftar tillatt främja näringslivets tillväxt bör genomföras. Vibegränsar oss därvid till den utbyggnad som bör genomförasvid i . Det stora problemet där är demycket begränsade resurserna vad det gäller LIF-anslaget(anslaget för lokala och individuella linjer och friståendekurser). Detta gör det mycket svårt att genomföra detarbete med att utveckla och pröva nya utbildningsalternativoch utbildningskombinationer som högskolorna självaeljest har möjlighet att genomföra inom anslagets ram. Föratt möjliggöra detta men också för attgenomförakvalitetsförbättringar och innovationerinrätta nyapåbyggnadsutbildningarge ett tillfredsställande utbud avdistansutbildning och övrig utbildning för regionen(exempelvis pågår en undersökning av möjligheterna att geett utbud av fristående kurser i västra )ge ettgodtagbart utbud av kurser för fort- och vidareutbildningge ett godtagbart utbud av ämnes- ochfördjupningskurserge ett utbud av kurser inommiljöområdetär en kraftfull förstärkning av LIF-anslaget tilluniversitetet i nödvändig.Vad det gäller ingenjörsutbildningen föreslås ipropositionen inrättandet av en dataingenjörsutbildning iLinköping . Om finner attytterligare ingenjörsplatser bör inrättas, utöver dem somföreslås i budgetpropositionen 1989 och i proposition1990/91:87, bör 30 nybörjarplatser avse endataingenjörsutbildning i . Utbildningen kanstarta fr.o.m. hösten 1991.Det vore vidare önskvärt att utöka antaletnybörjarplatser på den nya matematisk-naturvetenskapligalinjen vid med 20 i stället för med 15som regeringen föreslår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökadeutbildningsinsatser vid .
mot · GE02Ub73 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T56 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande avgrundskollärarutbildning, årskurserna 4--9, vid högskolan iVäxjö,2. att beslutar tilldela högskolan i . i LIF-anslag, utan urholkning av andra till högskolanställda anslag.
mot · GE02Ub74 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T55 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att LIF-anslaget inte börreduceras,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högskolan i /Sandvikenbör få nya platser för den nya ingenjörsutbildningen.
mot · GE02Ub75 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T58 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att långsiktiga mål bör tas framför utveckling av och attmedel bör ställas till förfogande för ett genomförande.