mot · GE02T426 · 1991-01-25 00:00:00 — Inledning 1988 antog tre mål för trafiksäkerhetsarbetet:1. Det totala antalet dödade och skadade i trafiken skallfortlöpande minska.2. Risken att dödas och skadas i trafiken skallfortlöpande minskas för alla trafikantkategorier.3. Risken att dödas och skadas i trafiken skall minskas ihögre grad för de oskyddade trafikanterna än för deskyddade. Barnens problem skall särskilt beaktas.Sedan 1988 har utvecklingen till en del gått åt fel håll. År1990 är ett undantag då en positiv förändring har kunnatses. Orsakerna till att utvecklingen vände 1990 böranalyseras för att med ledning därav kunna vidta åtgärdermed syfte att ytterligare minska antalet dödade och skadadei trafiken. Om mål skall uppnås krävs ökadeinsatser på trafiksäkerhetsområdet.Kollektiva transporter innebär mindre olycksrisk. Avden anledningen är det viktigt att öka kollektivresandet iförhållande till privatbilismen. Ett ökat kollektivt resandeär därför ett viktigt mål också för trafiksäkerhetsarbetet.Inom trafiksäkerhetsområdet arbetar förutom TSVmånga organisationer och myndigheter. För att nå bästaeffekt måste en bättre samordning skapas bland dem somarbetar med trafiksäkerhetsfrågor. Den nuvarandeordningen med delat ansvar mellan TSV och NTF harifrågasatts av RRV i en rapport. välkomnarinitiativ till en bättre samordning. Det bör prövas vilkenansvarsfördelning som skall råda för att nå bästa effekt avde medel samhället satsar. En utvärdering måste göras omnuvarande organisation är ändamålsenlig. Det är därvidviktigt att trafiksäkerhetsarbetets folkrörelseförankring,särskilt på lokal och regional nivå, säkerställs. Vid sidan avTSV-NTF gör andra myndigheter, särskilt , storainsatser för en ökad trafiksäkerhet, som bör vägas in närorganisationen utvecklas.Vissa platser och sträckor längs våra vägar är meraolycksdrabbade än andra. Det kan gälla viltolyckor,korsningar, korsning väg--järnväg, avsnitt med särskildahalkproblem etc. Med som ansvarig måstearbetet intensifieras ytterligare för att råda bot på dessaolyckor genom att bygga om sådana avsnitt för att få säkraretrafikmiljö. I andra motioner har vi lagt förslag omresursförstärkningar med denna inriktning. Aktivareinformation till bilisterna är ett viktigt komplement.Hastighetsbegränsningar vid sådana vägavsnitt måste ocksåprövas. måste här samordna sina insatser medandra myndigheter, organisationer och verk.AlkoholAlkohol och bilkörning hör inte ihop, utom när detgäller etanol som drivmedel. Statistiken visar attalkoholpåverkade förare är en alltför vanlig orsak tillolyckor. Mer resurser måste satsas både på bättreövervakning och information för att minska antalet olyckororsakade av alkoholpåverkade förare.HastighetHastigheten har stor betydelse för trafiksäkerheten ochmiljön. Lägre hastighet innebär mindre risk för olyckor ochminskade miljöförstörande utsläpp. Dessutom ger olyckorvid höga hastigheter större skador på människor ochmaterial. Efterlevnaden av gällande hastighetsgränser ärdålig och måste kraftigt förbättras. Informationskampanjer om hastighetensbetydelse för olycksutvecklingen är viktiga och böråterkomma.Körkortskommittén (KK-2000) har i uppdrag att se överoch lägga förslag till påföljdssystem vidhastighetsöverträdelser. Vi avstår därför att nu föreslånågot i detta avseende.Den ökade olycksrisken vid höga farter är ett motiv fören generell sänkning av högsta tillåtna hastighet. Ett annatmotiv är det faktum att utsläppen av miljöförstörandeämnen kraftigt ökar vid ökad fart.Centerpartiet föreslår därför att högsta tillåtnahastigheter sänks från nuvarande /timoch med undantag avNorrlandslänen. Detta för att åstadkomma en säkrare trafikoch en renare miljö.Oskyddade trafikanterEtt problem i trafiksäkerhetsarbetet är blandningen avgång- och cykeltrafik på gemensamma vägar. I praktiken ärdet bara cyklisterna som fått ökad säkerhet. För gående harsituationen försämrats. Cyklarna är tystgående ochhastigheterna höga, vilket gör att gående har svårt att hinnaväja . Särskilt utsatta är människor med nedsatt syn.För att stimulera kommunerna att bygga separatagångvägar borde statsbidragen konstrueras så att det blirekonomiskt fördelaktigt att separera gång- och cykeltrafik.Man bör också förbättra informationsinsatserna så attförståelsen ökar bland cyklisterna för de problem som andratrafikanter, särskilt synskadade, ställs inför i trafiken. Ettutvecklingsarbete bör startas för att finna bra ochbetryggande sätt att bygga separata gångbanor ochsamtidigt värna cyklisternas trafiksäkerhet.Obligatorisk kontrollbesiktningI är kontrollbesiktning av personbilar, lastbilar,bussar och släpvagnar obligatorisk. Dessa besiktningarutförs av . På vissa håll i landet harinvånarna mycket lång väg till . Därför är detmånga gånger förenat med stora kostnader för att uppfyllakrav som samhället ställer. Det har från flera hållframkommit önskemål om att få en bilprovningsstation pånärmare håll. har verkat för ettmera decentraliserat system vad gällerbilprovningsstationer. I propositionen anför statsrådet atthan avser att lägga förslag om dels förlängdabesiktningsintervaller för personbilar, dels ett förenklatsystem för efterkontroll av fordonen. instämmer idessa förslag. Vi föreslog detta . För attytterligare förbättra situationen för glesbygdsboendeföreslår vi ett samarbete mellan ochbilverkstäder som bör kunna omfatta helabesiktningsprogrammet.Ökad fordonskontroll på vägUnder minskade insatsen förtrafikövervakning. Däri ingår fordonskontrollen på väg,som är av så liten omfattning att risken att råka ut försådan kontroll upplevs som nära nog obefintlig. Det är istort sett bara tunga fordon som blir föremål för kontroll.De årliga kontrollbesiktningarna behöver som ett viktigtkomplement kontroller på väg av en omfattning som ledertill upplevd risk att när som helst råka ut för en kontroll.Därmed ökar förutsättningarna för att fel som uppstårmellan besiktningstillfällena blir avhjälpta utan dröjsmål.Även förarnas vaksamhet på fordonets olika funktionerökar. När fordonskontrollen på väg saknas eller har för litenomfattning ökar risken att fordonsfel inte blir reparerade itid, att vissa fel aldrig upptäcks och att underhållet avfordonen eftersätts utom vid tiden för den periodiskabesiktningen.Neddragningen av den periodiska besiktningen kräversåledes en samtidig ökning av fordonskontrollen på väg föratt inte den samlade effekten skall medföra en nedrustningpå trafiksäkerhetsområdet. De personalresurser som frigörsgenom neddragningen har de kvalifikationer som behövsför att till en del sättas in för att förstärka polisensverksamhet med fordonskontroll på väg. På så sätt kanockså trafikpolisen avlastas och ägna mer resurser åtvälbehövlig övrig trafikövervakning.Trafiksäkerhet inom yrkestrafikDet yrkesmässiga transportarbetet har ökat kraftigt. Detgäller både lastbilstrafik och busstrafik. Även övrigayrkesfordons trafikarbete ökar. Det är viktigt att säkerhetenpå detta område hålls på en mycket hög nivå. När det gällerförarna av dessa typer av fordon har kommittén KK-2000uppdraget att särskilt arbeta med frågor omkörkortsbehörighet för yrkesmässig trafik. Vi avstår av denanledningen att nu lägga förslag på detta område.Säkerheten i busstrafikI samband med svåra bussolyckor uppkommerdiskussionen om säkerhet i busstrafiken. I flera avseendenställs högre trafiksäkerhetskrav på yrkesmässig busstrafikän på icke yrkesmässig. De särskilda trafiksäkerhetskravenpå yrkesmässig busstrafik avser viss utrustning på bussar försådan trafik samt föreskrifter om arbets- och vilotider.Motsvarande krav saknas för icke yrkesmässig trafik.Därtill kommer naturligtvis att bussarna i den yrkesmässigatrafiken av driftsekonomiska och marknadsmässiga skälallmänt är föremål för fortlöpande kvalificerat teknisktunderhåll och förnyelse för att kunna fylla specifikatrafikuppgifter. Till säkerhetsstandarden i yrkesmässigtrafik bidrar också det personliga ansvar förtrafikutövningen som är förenat med trafiktillstånden.För att höja trafiksäkerheten med buss vill vi föreslåföljande åtgärder:a) Uthyrningsrörelse med tyngre bussar förpersonbefordran bör utan undantag förbehållas innehavareav tillstånd till yrkesmässig busstrafik; ansvaret förverksamheten bör knytas till den person som har ansvaretför denna trafik; missförhållanden i uthyrningsrörelsen kandärmed äventyra rätten att utöva den yrkesmässigatrafiken. De bussar som används i uthyrningsrörelsen böruppfylla alla de säkerhets- och utrustningskrav som gällerför bussar i yrkesmässig trafik.b) Efterlevnadskontrollen av busstrafik utanyrkestrafiktillstånd bör skärpas; effektivt verkandepåföljder bör införas när missförhållanden uppdagas somkan äventyra trafiksäkerheten eller innefatta ekonomiskaoegentligheter i konkurrensen med den yrkesmässigatrafiken.Säkrare skolskjutsarDet är viktigt att förbättra säkerheten vidskolskjutsningen. Nära 300 000 elever åker med skolskjutsvarje dag till och från sin skola. Två tredjedelar åker isärskilda fordon och en tredjedel åker med ordinariebussar. Det måste vara en ambition att alla som åker buss,och i synnerhet skolbarn, ska ha sittplats i bussen.Barn utsätts för de största olycksriskerna vid avstigningoch vid väntan på buss. föreslår därför attomkörningsförbud skall gälla när skolskjuts med blinkandeskolskylt stannar på väg utan bussficka. Dessa åtgärdertillsammans med en utökad information om trafiksäkerhettill elever kan väsentligt minska riskerna för barn i trafiken.Säkerheten i lastbilstrafikenEnligt en rapport från förekommerdet alltför många anmärkningar mot lastbilar och derasbromssystem. Var femte tung lastbil underkändes på grundav felaktigheter i bromssystemet 1989. Bland tungasläpvagnar underkändes nästan var tredje. Vartannat släphade anmärkningar. Detta är mycket oroande siffror.Då lastbilarna ofta är mycket tunga fordon innebär detatt en trafikolycka där de är inblandade ofta får allvarligaföljder. Vi vill därför föreslå att det bör övervägas omkontrollen av lastbilarna skall ske eller efter ett visstantal körda mil. En sådan regel bör också övervägas förövriga fordon i yrkesmässig trafik. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtida organisation avtrafiksäkerhetsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning med föratt åstadkomma en säkrare trafikmiljö,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre övervakning och ökadinformation för att minska antalet olyckor orsakade avalkoholpåverkade förare,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sänkta hastighetsgränser,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för separering av gång-och cykeltrafik,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan SvenskBilprovning och bilverkstäder,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser förfordonskontroll på väg,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser och skärpta krav för attåstadkomma säkrare busstrafik,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkrare skolskjutsar genom kravpå sittplatser och omkörningsförbud,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpt kontroll av lastbilar.