mot · GE02N254 · 1991-01-25 00:00:00 — Reserveringsmöjligheterna börförbättras genom att egenföretagarens egen inkomst skall fåingå i SURV-underlaget. Avsättning med SURV(skatteutjämningsreserv) skall enligt vår mening få ske medantingen på ingående eget kapital och 20 procentav inkomster för beskattningsåret eller påingående kapital och av årets lönesumma.Inom kort bör dessutom egenföretagarna få möjlighetatt tillämpa samma reserveringsmöjlighet som gäller inombolagssektorn. Regeringen har att fortsätta att utredafrågan om en så kallad särskild redovisningsmetod. Enligtvår mening bör denna metod läggas till grund för en lösningav problemet med egenföretagarnasreserveringsmöjligheter. Handelsbolagen får inte göras tillsjälvständiga dubbelbeskattade skattesubjekt. Då skulle enviktig företagsform i realiteten försvinna. Nuvarandeprinciper för beskattning bör lämnas oförändrade.4.9 Brutet räkenskapsårI och med skatteomläggningen införs krav på övergångfrån brutet räkenskapsår till räkenskaper per kalenderår.Detta leder till avsevärda problem för de företagare varsverksamhet är så upplagd att brutet räkenskapsår är ettnaturligt sätt för redovisning. Redovisningsbyråer kommerockså att få problem att klara sina uppgifter. Enligt våruppfattning bör det även i fortsättningen vara tillåtet förenskilda närningsidkare att ha brutet räkenskapsår.4.10 RäntefördelningRegler om så kallad räntefördelning inom enskildnäringsverksamhet har införts. Det innebär att ränteutgifteri vissa fall skall föras över från näringsverksamhet tillinkomst av kapital med lägre avdragsvärde som följd.Reglerna har kritiserats starkt i samband medremissförfarandet inför skatteomläggningen. Enligt vårmening bör reglerna om räntefördelning helt avskaffas.4.11 Sänkt preliminär B-skattesatsDet preliminära B-skatteuttaget bör sänkas från 110procent till av föregående års skattskyldighet.4.12 Egen bil i tjänstenMånga företagare och anställda har drabbats av de nyaskattereglerna som gör det oförmånligt att använda egen bili tjänsten. Det skulle vara olyckligt om företagen vartvungna att hålla särskilda bilar för körningar i tjänsten.Avdragsrätten bör baseras på den verkliga kostnaden attanvända bilen i tjänsten.4.13 EnergibeskattningNuvarande energiskatter bör helt avskaffas. I stället bören koldioxidbaserad beskattning av fossila bränsleninföras.5. Förstärkt rättssäkerhet vid beskattningenDen enskilde skattebetalarens rättsliga ställning iförhållande till skattemyndigheterna är i viktiga avseendenalldeles för svag. Det bidrar också till att medborgarna fårbristande respekt för gällande regler.I en särskild motion föreslår vi väsentliga förändringar isyfte att öka skattebetalarnas rättssäkerhet.5.1 Tolkningsföreträde för skattebetalarnaÄven om skattelagstiftningen bör göras tydligare kanoklara situationer uppstå. Om inte lagstiftningen,förarbeten eller tidigare praxis ger klart belägg för hur enfråga skall avgöras bör taxeringen fastställas till denskattskyldiges fördel.5.2 Avskaffa generalklausulenDen nuvarande lagen mot skatteflykt, den skgeneralklausulen, innebär att den enskilde inte kan förutsehur en viss transaktion kommer att bedömas. Lagen gerupphov till rättsosäkerhet och bör avskaffas.5.3 Ersättning för kostnader i skattemålDet bör införas en ovillkorlig rätt till ersättning förbiträdeskostnader och dylikt för den som vinner ettskattemål. Även i fall där den skattskyldige delvis vinnereller förlorar skall ersättning kunna utgå.5.4 Skadestånd vid felaktig myndighetsutövningOm en myndighet, som t ex skattemyndigheterna,handlar fel bör den drabbade kunna få skadestånd.5.5 Avskaffa bevissäkringslagenDet finns en uppenbar risk att rättssäkerheten kommeri fara vid bruk av bevissäkringslagen. Bestämmelserna omhusrannsakan räcker för att agera mot verkligaskattebrottslingar. Bevissäkringslagen bör därföravskaffas.5.6 Reformerad betalningssäkringslagRiksdagen ändrade betalningssäkringslagen.De förbättringar som därmed uppnåddes är emellertid intetillräckliga.Den skada en skattebetalare faktiskt lidit till följd avfelaktigt beslut om betalningssäkring skall ersättas fullt ut.5.7 . Hjortberg-fall måste undvikas. En uppdragsgivarebör inte kunna åläggas betalningsansvar förpreliminärskatter och sociala avgifter om uppdragstagarenvid avtalets ingående är registrerad för betalning avpreliminär B-skatt eller för mervärdeskatt.Betalningsansvar skall inte heller gälla ersättning somuppenbarligen är intäkt av jordbruk eller rörelse.5.8 Slopat skatteansvar vid stöld och rånDet är inte rimligt att den enskilde företagaren fullt utskall erlägga inkomstskatt, egenavgift och mervärdeskatt isamband med stöld och rån av influtna kontanter inäringsverksamhet.I den mån inte försäkring täcker uppkomna förluster isamband med sådana brott måste näringsidkaren ha rätt tillavdrag för uppkommen förlust.6. Riskkapitalförsörjning för tillväxtföretagEn stor del av vårt näringsliv består av företag, som inteär noterade på någon marknadsplats. De flesta faller inunder begreppet fåmansbolag. Deras kapitalförsörjningsker främst genom kreditinstituten men till en del ävengenom olika statliga fonder och organ.Ett exempel på hur skattefördelar i kombination med nymarknadsstruktur bidragit till en bättre riskkapitalmarknadför de litet större småföretagen är den s.k. OTC-börsen. Demindre småföretagen saknar dock fortfarande en bra formför riskkapitalförsörjning.6.1 VillkorslånDen internationella rörligheten av kapitalet kräver attvillkoren för att investera i svenskt nyföretagande inte ärsämre än de som gäller för att investera i motsvarandeutländska företag. I de flesta länder gynnas nyföretagandetgenom olika former av förmånliga skatteregler. I bl.a.Storbritannien och finns ett system för villkorslån ellervinstandelslån som har möjliggjort de skVentureCapitalföretagens ofta framgångsrika och nyttigaverksamhet.I kan endast Industrifonden ochstaten lämna särskilda ''villkorslån'' till riskfyllda projekt.Lånen är skattepliktiga för mottagaren -- och börföljaktligen vara avdragbara för givaren -- och kan därmedkvittas mot utvecklingskostnader eller andrainitialkostnader i projekten.Fördelen med villkorslånet för mottagaren är attbalansräkningen krymps (lägre redovisade lån påpassivsidan och aktiverade utvecklingskostnader påaktivsidan av balansräkningen) som lånenåterbetalas i form av vinstandelar eller royalty på projektenendast i den mån sådana uppstår.Fördelen för långivaren är att riskexponeringen blirmindre än annars genom att lånen blir skattemässigtavdragbara i samband med att de betalas ut och skatterläggs först när vinsterna verkligen uppstår.Det är angeläget att enskilda företag och personer kanlämna någon form av villkorslån/vinstandelslån.6.2 Avreglerad börshandelBörsmonopolet bör upphävas. Det bör bli möjligt atthandla med aktier vid olika börser av skilda slag i Sverige.Därmed ges möjligheter för aktiehandel även i mindrebolag.7. En fungerande arbetsmarknadDen ekonomiska krisen avspeglar sig i en snabbt ökandearbetslöshet. Arbetslöshetsproblemet kan inte lösas genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är en förändradpolitik på ett stort antal områden som kan återställaföretagens konkurrenskraft och därmed tryggaarbetstillfällen.Oberoende av konjunkturerna fungerar den svenskaarbetsmarknaden dåligt. Det krävs reformer på ett antalområden.7.1 Reformerad sjukförsäkringSocialdemokraternas vankelmod beträffandesjukförsäkringen omöjliggjorde att en arbetsgivarperiod isjukförsäkringen infördes . har docktagit ställning för en arbetsgivarperiod . Detär viktigt att socialdemokraterna inte får tillfälle attförhindra detta genom att ändra uppfattning ytterligare engång.Arbetsgivarperioden och den sänkta ersättningsnivånkommer dels att ge incitament för arbetsgivaren attupprätthålla en god arbetsmiljö, dels bidra till att stävjadagens missbruk av sjukförsäkringssystemet. I sambandmed införandet av arbetsgivarperioden skallarbetsgivaravgiften sänkas i motsvarande mån. Dettainnebär bland annat en minskad kostnadsbelastning påföretag med låg sjukfrånvaro.7.2 Reformerad arbetsskadeförsäkringAntalet ersättningsberättigade arbetsskador ökarkraftigt. Nuvarande system är otillfredsställande. Det gerinte några ekonomiska incitament till företag med godarbetsmiljö. Allt fler sjukdomar och skador klassificerassom arbetsskador även om det inte finns ett klart sambandmed en yrkesverksamhet.Den nuvarande arbetsskadeförsäkringen bör ersättasmed en lagstadgad skyldighet för arbetsgivaren att tecknaen arbetsskadeförsäkring för sina anställda.Försäkringsbolagen skall i konkurrens kunna erbjuda olikaförsäkringslösningar inom ramen för en lagreglering av degrundläggande villkoren. Premiesättningen kommer attåterspegla den förväntade skaderisken på arbetsplatsen.7.3 Arbetslöshetsförsäkring för allaDet är viktigt att den nuvarande fackföreningsanknutnaarbetslöshetsförsäkringen ersätts av en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring för alla förvärvsarbetande.7.4 Flexibel arbetstid och semesterArbetstids- och semesterlagstiftningen behövermoderniseras och avregleras. Det krävs mer flexibilitet ochvalfrihet både för att säkerställa de anställdas önskemål ochproduktionens krav. Större utrymme måste ges för enskildaarbetstagare och arbetsgivare att själva komma överens omsemesterns omfattning och om arbetstidens längd ochförläggning. Hälso- och säkerhetsaspekterna skall varautgångspunkten för lagstiftningen.Den av socialdemokraterna genomdrivna förlängningenav den lagstadgade semestern är skadlig förden svenska ekonomin. Den dåligaproduktivitetsutvecklingen ger inte underlag för kollektivtbeslutade sänkningar av den arbetade tiden. Men även omså hade varit fallet finns det ingen anledning att tillgripalagstiftning. Den förlängning som redan hargenomdrivits bör upphävas . Redanintjänad semestertid berörs emellertid inte av detta.Dessutom är det viktigt att de s.k. ledighetslagarna blirföremål för översyn.7.5 Avmonopolisera arbetsförmedlingenDet lagstadgade förbudet mot friståendearbetsförmedlingar måste upphävas. Genomarbetsförmedlingar vid sidan om den statliga blir det lättareför arbetsgivare och arbetssökande att finna varandra.Specialiserade arbetsförmedlingar kan också uppstå.Det måste också vara möjligt för företag specialiseradepå personaladministrativa och liknande tjänster attrekrytera personal för sina uppdragsgivares räkning.7.6 Åtgärder inom arbetsrättenI de flesta småföretag finns det goda och naturligarelationer mellan företagaren och de anställda. Det ärnaturligt att alla som arbetar i ett litet företag strävar efteratt företaget skall fungera så bra som möjligt. Företagarenoch de anställda kan ofta på ett enkelt och informellt sättlösa olika problem. ''En småföretagare administrerar intesin personal -- han talar med sina anställda. ''uppstår emellertid konflikter som kräver att manmåste söka stöd i den arbetsrättsliga lagstiftningen. Lagarnaär emellertid komplicerade. Arbetsrättsliga lagregler måsteutformas så att arbetstagare, deras fackliga företrädare ocharbetsgivarna på förhand vet vilka regler som skall gälla.Lagstiftningens omfattning skall främst avgöras utifrånrättssäkerhetsaspekter -- i övrigt bör parterna genom avtalkomma överens om vilka regler och villkor som skall gälla.7.6.1 Negativ föreningsrättArbetstagare bör på samma sätt som hon eller han harlagstadgad rätt att vara med i en facklig organisation ocksåha rätt att gå ur eller stå utanför en facklig organisation.Detta kallas negativ föreningsrätt. Denna bör, enligt vårmening, inskrivas i grundlagen.7.6.2 Fackliga stridsåtgärderErfarenheterna från en del konflikter påarbetsmarknaden visar tydligt attreglerna kring arbetskonflikter måste förändras.Den sk 200-kronors-regeln innebär att en arbetstagaresom deltar i en olovlig strejk eller annan olovlig stridsåtgärdinte behöver böta mer än . Det var en summasom infördes . är det ett alldeles förlitet belopp för att verka avhållande. De böter somarbetsdomstolen utdömer bör stå i överensstämmelse medden skada som den olovliga konflikten orsakat. 5 000kronor bör utgöra den övre gränsen för skadeståndet.Vissa fackliga organisationer kräver att ävenensamföretagare skall teckna kollektivavtal. Det är i sig enorimlig ståndpunkt, eftersom hon eller han saknaranställda. Det händer också att fackliga organisationeranvänder sig av blockadvapnet mot ensamföretagare ochföretag som bara har familjemedlemmar anställda. Dennaform av blockader bör över huvud taget inte få förekomma.Det förekommer också att blockad riktas mot företagdär ingen av de anställda är eller önskar vara medlem i denfackliga organisationen och ingen heller önskar attarbetsgivaren tecknar kollektivavtal. Det är oacceptabelt.Regler för fackliga blockader bör därför fastställas.7.6.3 Avskaffa vetorättenRätten för en facklig organisation att inlägga veto motatt arbetsgivaren utnyttjar ett entrepenadföretag innebär irealiteten rätt för dessa fackliga organisationer att utfärdanäringsförbud.Ekonomisk brottslighet bör bekämpas med rättsligaprocesser, inte genom att de fackliga organisationerna skallfå sätta sig till doms över olika företag. Reglerna om fackligvetorätt bör avskaffas.7.6.4 Ett entydigt arbetstagarbegreppArbetstagarbegreppet är centralt. är det emellertidoklart t.ex. när en uppdragstagare övergår till att bliarbetstagare. Detta innebär en rättsosäkerhet. Det är ocksåorimligt att det finns olika definitioner för arbetstagareinom arbetsrätt, skatterätt och i reglerna för att betalasocialförsäkringsavgifter. Det är nödvändigt att det skapasett entydigt arbetstagarbegrepp.7.6.5 Flexiblare anställningsreglerProvanställning bör få tillämpas . Detförutsätter att den nuvarande lagens regler blir generelltverkande. Ett ökat utnyttjande av provanställning är tillfördel både för företagen och för de grupper som har ensvag ställning på arbetsmarknaden. För personer medsärskilda svårigheter att få fotfäste på arbetsmarknaden bördessutom provanställningstiden, under vissaförutsättningar, kunna utsträckas till tolv månader.Reglerna för anställning vid arbetstoppar är besvärliga.I många fall är företag omedvetna om att vissa tillfälligtanställda kan ställa krav på att bli tillsvidareanställda. Detär t.ex. inte möjligt att två somrar i rad anställa enuniversitetsstuderande om denne också arbetarmellanliggande jul. Den s.k. tvåårsregeln bör upphävas såatt tillfällig anställning vid arbetstoppar i upp till sexmånader möjliggörs.Turordningsreglerna vid driftsinskränkningar är svåraatt följa. Det strikta kravet på att låta anställningstiden varaavgörande medför att företaget kan tvingas säga upparbetstagare som är viktiga för företagets fortsattaöverlevnad. Lagen bör omarbetas så att större hänsyn kantas till behovet att behålla en personalstyrka som är lämpligmed tanke på företagets framtida verksamhet.Vidare bör undantagskretsen i LAS utvidgas till attomfatta fler kategorier av arbetstagare, t.ex. viktiga chefereller experter. Möjligheterna att i stället träffa avtal börutvidgas så att dessa, om de själva samtycker, får avstå fråntillsvidareanställning.7.7 Företagsanpassad yrkesutbildningDen praktiska yrkesutbildningen i befinner sig ien kris. Få skolor har möjlighet att ge eleverna utbildningpå den typ av avancerad utrustning som många företag i dagutnyttjar. Den starka bindningen till den traditionellaskolan gör också att många elever som genomgått en vanligpraktisk yrkesutbildning är främmande för den miljö demöter ute på arbetsplatserna.Vi har föreslagit att en väsentlig del av den praktiskayrkesutbildningen skall ske i samspel mellan skola ochföretag. Eleverna skall knytas till ett eller flera företagunder utbildningstiden. Huvuddelen av den praktiskaundervisningen och handledningen skulle ske ute påföretagen. De teoretiska inslagen skall skolan svara för.8. Reformera den offentliga sektornMer än en tredjedel av arbetskraften arbetar inom denoffentliga sektorn. Antalet anställda i kommuner ochlandsting har ökat kraftigt . Trotsdetta befinner sig stora delar av den offentliga sektorn i kris.Sjukvårdsköerna, daghemsköerna, eftersatt vägunderhåll,bristen på lärare och poliser är bara några exempel påkristecknen inom den offentliga sektorn.Det finns vissa uppgifter som bara statsmakterna kanklara, men stora och viktiga delar av verksamheten i dagensoffentliga sektor kan skötas i enskild regi. Detta hindrarinte att vissa väsentliga verksamheter kan vara offentligtfinansierade.Det är nödvändigt att reformera den offentliga sektorn --endast då kan effektiviteten i hela den svenska ekonominförbättras.8.1 Bryt de offentliga monopolenDen näringsfrihet och avreglering som kommit denenskilda sektorn till del saknas nästan helt på den offentligasidan. Näringsfrihet existerar knappt. Regleringar ochbyråkrati omöjliggör till stor del ännu konkurrens ochmarknadsstyrning.De anställda i dagens offentliga sektor bör få möjlighetatt förverkliga sina idéer, drömmar och förslag som enskildaentreprenörer. Då kan nya metoder och tänkesätt införas.Näringsfrihet måste råda även inom denna sektor.Mycket av verksamheten i dagens offenliga sektor kanliknas vid tjänsteföretag. Personalen är ofta denhuvudsakliga tillgången i dessa företag. Det är därförverksamhet som ofta lämpar sig för att vara helt eller delvispersonalägd.8.2 Bryt de kommunala konkurrensbegränsningarnaI dag bedriver kommunerna en omfattande verksamheti egen regi. Erfarenheterna från både och utlandetvisar att genom utläggning av olika serviceuppgifter påentreprenad till privata företag kan kommunerna dels sänkakostnaderna, dels förbättra servicen för kommuninvånarna.Samtidigt får kommunerna därmed möjlighet att främjaframväxten av småföretag som leverantörer ochentreprenörer.8.3 Kommuner skall inte vara företagareMånga kommuner och landsting bedriver nu kommunalverksamhet i bolagsform. Det är förklarligt, men tyvärrinnebär detta att gränsen mellan och privatverksamhet ofta blir oklar. Genom subventioner kanoffentlig verksamhet direkt konkurrera med privataföretag. Detta är olämpligt.Trots att det inte är en uppgift finns detkommuner som gått in som ägare i industri- ochentreprenadföretag. I vissa fall gör kommunerna det iuppenbart trots mot domstolar, som förklarat detkommunala ägandet olagligt. I andra fall har kommunernamed skattemedel subventionerat driften av en delkrisföretag. Kommuner kan inte långsiktigt förbättrabygdens utvecklingsmöjligheter eller säkra sysselsättningengenom att använda skattepengar för att subventioneraföretag. Kommunlagstiftningen bör entydigt förbjudakommuner att engagera sig i normala affärsdrivandeföretag.8.4 Revidera plan- och bygglagenI plan- och byggnadslagstiftningen har kommunerna ettkraftfullt maktinstrument för att påverka etablering av vissasorters kommersiell verksamhet. Kommunerna bör t ex inteha möjlighet att förbjuda eller ytbegränsa livsmedelshandelmed hänsyn till, som det heter, ''lämpligsamhällsutveckling''. Det är därför nödvändigt att enskyndsam revision av lagstiftningen genomförs.9. HänvisningarKonkreta yrkanden vad gäller flera av de i motionenberörda områdena framförs i separata parti- ochkommittémotioner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillavveckling av den s.k. Småföretagsfonden i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående utformningen av lagar ochregler med hänsyn till möjligheterna att starta och drivaföretag,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående utvärdering avkonsekvenserna av lagförslag,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående myndigheters krav påuppgiftslämnande från företag,2]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de små och medelstoraföretagens betydelse för den ekonomiska utvecklingen iSverige,[att hos regeringen begär förslag medinnebörden att arbetande kapital i små och medelstoraföretag undantas från förmögenhetsskatt i enlighet med vad som anförts imotionen,3][att beslutar att den s.k. begränsningsregelnför uttag av förmögenhets- och inkomstskatt vid 1992 årstaxering skall fastställas till i enlighet med vad som anförts i motionen,3][att hos regeringen begär förslag medinnebörden att arbetande kapital i små och medelstoraföretag undantas från arvs- och gåvobeskattning i enlighetmed vad som anförts i motionen,3][att hos regeringen begär förslag om att regelnom reduktion för företagsförmögenhet skall gälla ävenför successiva överlåtelser vid gåvobeskattning,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående reserveringsmöjligheterför små företag,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående spärregler vid beskattningav fåmansföretag,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående reserveringsmöjligheterför egenföretagare,3][att beslutar att det preliminära B-skatteuttaget skall sänkas till av föregående års skatteuttag,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående privat verksamhet inomdet som är offentlig sektor,2][att hos regeringen begär förslag till ändringari kommunallagstiftningen i syfte att förhindra kommunalaengagemang i normala affärsdrivande företag i enlighetmed vad som anförts i motionen.1]