mot · GE02Jo314 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningSkogen är mest värdefulla naturresurs.Skogsnäringen är en av mest betydelsefullaindustrigrenar. Den svenska skogen kommer -- om denförvaltas väl -- att kunna spela en betydelsefull roll i Sverigeäven i framtiden.I vissa regioner spelar skogsnäringen en domineranderoll för sysselsättningen. Ca 40.000 personer är direktsysselsatta inom skogsbruket och den svenskaskogsindustrin sysselsätter ca 140.000 personer.Skogsnäringens betydelse för ekonomi kan därförknappast övervärderas. Skogsindustriernas exportnettouppgår till ca årligen.Den svenska skogen svarar också för värden som inte gåratt mäta i ekonomiska termer. Skogen är en källa förrekreation. Bär- och svampplockning och jakt ärbetydelsefulla fritidsintressen för många människor.Skogen svarar också för stora naturvärden. kommer kraven på ökad naturhänsyn inomskogsbruket att öka. Enligt vår mening bör ett mermångfasetterat skogsbruk frammanas genom avregleringoch ägandespridning, bl.a. genom utförsäljning av statligtägd skogsmark. Lagstiftningen skall enligt vår meningskydda skogen från ingrepp som inte är förenliga med enlångsiktig naturvårdshänsyn.Skogsbruket har varitkringgärdat av detaljerade regleringar. Regleringarnasaknar motstycke; de statliga bestämmelserna har inte barareglerat när skogen skall brukas, utan också hur.1990 tillsattes en skogspolitisk utredning. Vi anser attutredningens viktigaste uppgift är att avreglera det svenskaskogsbruket. En omfattande avreglering skulle gagna såvälskogsbrukarnas som naturvårdens intressen.Skogslagstiftningen skall, enligt vår mening, syfta till attskogen förvaltas väl och att betydelsefulla naturvärdenskyddas. Därvid skall också återbeskogningen säkras tillgagn för en långsiktig virkesproduktion. I klartext innebärdetta att alla detaljerade skötselföreskrifter skall avskaffas.Under 1990-talet måste skogsnäringen ges möjlighet attverka på en fri marknad. Uttaget av virke skall styras av denrådande efterfrågan. Träfiberlagen skall avskaffas.Det finns ett klart samband mellan jordbruket ochskogsbruket. Försämrade förutsättningar för dessa näringarhotar landsbygdens vidareutveckling.De ekonomiska prognoserna är dystra. tycksvara på väg in i en djup lågkonjunktur. Skogsnäringen ärkonjunkturkänslig och konsekvenserna av regeringensekonomiska politik låter inte vänta på sig. Investeringarläggs på is och arbetskraft permitteras. Skogsbruket brottasmed försämrad lönsamhet. På skogsområdet måste en radangelägna förändringar göras i skattelagstiftningen.Skogsvårdsavgiften måste avskaffas.Kräftgången i svensk ekonomi måste brytas. Svenskindustri måste återfå sin framtidstro. Detta förutsätter enenergi- och Europapolitik som inger förtroende.Framtidsperspektiven för skogenSvensk skogsnäring i framtidens EuropaTrots dagens avmattade skogskonjunktur bedömsskogsindustrin som en lovande tillväxtbransch. Svensk skoghar goda förutsättningar att också ge betydandebidrag till landets ekonomi. Hur stort detta bidrag bliravgörs dels av hur mycket avverkningsbar skog somkommer att finnas och dels vilka förutsättningar för enutbyggnad av svensk skogsindustri som kommer att skapas.Det är 1990-talets skogs-, skatte- och energipolitik somavgör villkoren för svensk skogsnäringsutvecklingsmöjligheter.Skogsindustrins produkter kommer också framöver attmöta hård internationell konkurrens. Snabbväxanderåvaror från lågkostnadsländer och alternativa materialskruvar upp kraven på kostnadseffektivitet, rationellametoder och avancerad produktutveckling.Ca 80 procent av skogsindutrins produktion går påexport, huvudsakligen till . är också iframtiden svensk skogsindustris huvudmarknad, vilkettydligt understryks av de senaste årens expanderandeinvesteringar i vidareförädlings- och marknadskapacitet iEuropa.Mycket tyder på att den framtida efterfrågan påskogsprodukter kommer att stiga medbefolkningsoch välståndsutvecklingen. I är detsärskilt papperskonsumtionen som ökar. ekonomiska tillväxten i OECD-området varit 28procent medan pappersförbrukningen gått upp med 40procent. Prognoserna pekar i samma riktning.Papperskonsumtionen per person är t.ex. i 245 kgvilket kan jämföras med som genomsnitt i OECD-området. I är den . Analysis, IIASA, i har nyligenpresenterat prognoser för råvarubalans . Resultatet pekar entydigt på ett växandevirkesunderskott på 50--i Europanågot decennium in . Virkesbristen gällerEuropa som helhet men inom är de nordiskaskogarna också i fortsättningen den i särklass störstanettoleverantören. Andra virkesbalansstudier, t.ex. FAO:s''European Trends and '' ger i stort sammabild.Virkesbehovet ökar också globalt sett. I de flesta länderoch regioner växer en ordnad skogsproduktion fram, sompå de flesta håll konsumeras av den ökande inhemskaefterfrågan. Det är således osäkert om man i framtidenkommer att kunna importera ved till från andravärldsdelar.Framtidsbedömningarna visar att de nordiska skogarnakommer att spela en avgörande roll i framtidaråvaruförsörjning. Trots en förutsedd kraftig expansion avreturpapper såsom råvarubas kommer behovet av färskfiber att vara stort. Returfiber slits successivt ut ochresurssystemen måste fyllas på med nytt material.Mot denna bakgrund av en kommande virkesbrist ochexpanderande marknadsmöjlighet i är det såledesytterst angeläget att skogar sköts effektivt ochambitiöst. För att framtidschanserna skall tas tillvarabehöver skogsnäringen klara besked i grundläggandenäringspolitiska frågor. Detta har inte varit fallet undersenare år och är en förklaring till skogsindustrinstveksamhet att investera i ny kapacitet i Sverige.Medlemskap i ger även svensk skogsnäring möjlighetatt konkurrera på lika villkor med omvärlden.Ökad naturhänsynSkogen är en mycket betydelsefull naturresurs och enkälla för rekreation. De mycket små rester som finns kvarav urskogar eller urskogslika skogar bör i största möjligautsträckning bevaras. De har ofta en specialiserad flora ochfauna och utgör också något av en skoglig genbank.Sumpskogarna har -- liksom skogarna på öarna i Östersjönsskärgårdar -- tilldragit sig naturvårdens intresse genom attde ofta är mycket artrika och kan ha en lång kontinuitet.Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt dessa skogar, så attskogsbruket tar nödvändig naturhänsyn.Under 1990-talet kommer allt större krav att ställas påökad naturvårdshänsyn inom skogsbruket. Vi menar attskogsbruket bör befrias från onödig detaljreglering ochdärmed ges möjlighet att ta större naturvårdshänsyn.Minskad detaljreglering skapar dessutom bättreförutsättningar för utveckling av nya och mer skonsammametoder. Det är mot denna bakgrund riktigt att regeringeni årets proposition avskaffar det så kallade 5:3-bidraget.Sveriges bedriver forskning för ettnaturanpassat skogsbruk, vars mål äratt vidmakthållaoumbärliga, livsviktiga ekologiska processer och system,att bevara den naturliga genetiska variationen,attsäkerställa ett uthålligt, långsiktigt nyttjande av arter ochekosystem.Forskningen syftar till att utveckla alternativaskogsbrukssätt. Bland metoderna märks ett mera utvecklatblädningsskogsbruk och naturlig föryngring med hjälp avfröträd. Det är angeläget att följa utvecklingen på dettaområde.I vissa områden -- exempelvis det fjällnäraskogsområdet -- kan särskilda regler vara befogade.Den 6 december 1990 fattade beslut omskogsbruket i de fjällnära skogarna. Beslutet -- som var ettresultat av en kompromiss mellan socialdemokraterna,och i jordbruksutskottet -- har utsatts förhård kritik från såväl naturvårdens som skogsbrukets sida.De nya reglerna ökar byråkratin och krånglet utan att förden skull klargöra vad som gäller för skyddet och brukandetav de fjällnära skogarna.Vårt förslag syftade till att lösa konflikterna mellannaturvården och skogsbruket. Enligt vår mening börnaturvärdesinventeringarna i det fjällnära skogsområdetforceras. Resultatet av inventeringarna skall utmynna i entregradig skyddsklassning.Skyddsklass ett skall omfatta områden medmycket stora naturvärden. I princip bör inga ingrepp tillåtasi dessa områden. Skyddsklass två skall omfattaskyddsvärda områden där ett skonsamt skogsbruk kantillåtas.Om myndigheternas krav innebär försvåradmarkanvändning skall markägaren självfallet varaberättigad till ersättning.I skyddsklass tre kommer generellanaturaktsamhetskrav att gälla men i övrigt skall markägarenkunna bedriva skogsbruk i normal omfattning.Försurningen utgör ett allt större hot mot skogen. Denstörsta delen av svavelutsläppen kommer från andra länder,vilket visar på behovet av internationella åtgärder.Socialdemokraterna och beslöt i sambandmed skatteomläggningen att införa en speciell svavelskattsom står i proportion till svavelutsläppen. Intäkterna skallanvändas för att finansiera skatteomläggningen. Miljöavgifter skall enligt vår mening användasför att förbättra miljön.Vi anser därför att svavelskatten skall omvandlas till ensvavelavgift. Intäkterna skall i första hand användas för attreparera försurningsskadorna, exempelvis genomintensifierad kalkningsverksamhet och forskning.Avreglera skogsnäringenDet finns ingen annan näringsgren som är så utsatt fördetaljregleringar som skogsbruket. En av de viktigasteskogspolitiska uppgifterna är därför attavskaffa i stort sett all detaljreglering på området.Det är markägarna -- inte politikerna -- som skallbestämma hur och när skogen skall brukas.Skogsvårdslagstiftningen skall därför inte innehålla någraskötselföreskrifter. Lagstiftningen skall, enligt vår mening,syfta till att skogen förvaltas väl och att betydelsefullanaturvärden skyddas. Därvid skall också behovet avåterbeskogning säkras till gagn för en långsiktigvirkesproduktion. Vi är också kritiska till den styrning avskogsbruket som har gjorts via olika statsbidrag.Dessa generella bidrag bör helt avskaffas. Vi kan endastacceptera bidrag som syftar till att förstärkanaturvårdshänsynen.Vår utgångspunkt är att markägaren självständigt skallavgöra hur skogsbruket skall drivas, då skapas godaförutsättningar för att driva ett lönsamt skogsbruk.Byråkratin och myndighetsutövningen på skogsområdetskall skäras ned till ett minimum. Myndigheterna skallendast kunna ställa krav på brukaren då det är påkallat urlångsiktig naturresurshushållning. Detta skall äveninkludera skyddet av ädellövskogar och återbeskogning.Myndigheterna bör också kunna ställa krav på åtgärder föratt förhindra insektshärjningar.Om myndigheternas krav leder till försvåradmarkanvändning skall givetvis ersättning utgå.Skogsvårdslagen och skogsvårdsförordningen bör somovan sagts bantas mycket kraftigt. Denna komprimering avskogsvårdslagstiftningen innebär att ävenädellövskogslagen kan avskaffas. Syftet med den nuvarandeädellövskogslagen skall täckas i ordinarie skogsvårdslag.Lagen om skogsvårdsavgift skall också avskaffas.Träfiberlagen begränsar användningen av träfiber.Vi anser att även den skall avskaffas. Träfiberlagen har bl.a.hindrat att träfiber används som biobränsle. Detta har varitolyckligt. Träfiberanvändningen skall styras av marknaden.Uppstår brist får de olika träfiberköparna konkurrera medhjälp av sin prissättning. Den som är beredd att betala mestfår således köpa träfiber på en fri marknad. Skogsnäringensom helhet gynnas av att träfiberlagen avskaffas.I samband med beslut om skogsbruket i defjällnära skogarna förbjöds markägarna att anläggaskogsbilvägar om de inte bedöms vara lönsamma frånskogsbrukssynpunkt. Vi anser att den markägare som såönskar skall ha rätt att bygga en skogsbilväg på egenbekostnad.Stärk det enskilda ägandetÄgar- och arronderingsbilden för den svenska skogenskiftar kraftigt mellan norra och södra , med bolags- och statligt ägd mark,dominerar i norr. I dominerar''bondeskogsbruket''. Klimatförhållandena ger också högstolika tillväxtbetingelser.Sammantaget har dessa förhållanden resulterat i attSveriges växande virkestillgångar alltmer förskjutitssöderut. Denna process pågår i en allt snabbare takt ochkommer ytterligare att förstärkas genom den nyajordbrukspolitiken.Staten äger genom , mer än 4,6 miljonerhektar skogsmark. Kommunerna och kyrkan äger varderadrygt . Vi anser att skogar börsäljas. Vi ser gärna en motsvarande utförsäljning avkommunernas och kyrkans skogsinnehav. En utförsäljningskulle leda till en välbehövlig och önskvärd ägandespridningoch bättre arrondering, som i sin tur skulle borga för ett mermångfasetterat skogsbruk. Genom att öka antaletskogsägare stödjs mångfalden inom skogsbruket, till gagnför naturvården.Vi anser att jordförvärvslagen måste ändras. görmyndigheterna en prövning av försäljningen. Dennalagstiftning minskar utbudet och omsättningen avfastigheter vilket i sin tur leder till minskad bosättning pålandsbygden. En fastighetsaffär är främst en angelägenhetmellan köpare och säljare. För att slå vakt om det enskildaägandet anser vi emellertid att förvärvsprövning avjuridiska personers köp skall kvarstå. Sådana förvärv börprövas restriktivt.En del av den verksamhet som sköts avSkogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna kommer attförsvinna vid en avreglering. Viss annan verksamhet kanmed fördel överföras i enskild regi. Vi föreslår att frö- ochplantverksamheten skall bolagiseras.Bättre skattesystemSkatteomläggningen innebär inte att skattetrycketsänks -- i stället omfördelas skatterna. De nya reglernadrabbar skogsbrukarna särskilt hårt.Skatteomläggningen driver på inflationen ytterligare,vilket kommer att medföra svårigheter för de mindreföretagen. Regeringen saknar en trovärdig ekonomiskpolitik. Balansproblemen i den svenska ekonomin kommeratt förvärras. Det leder till ytterligare höjda realräntor ochhar bidragit till att den ekonomiska tillväxten successivt harförsvagats.Skogsindustrin har valt att göramånga betydande investeringar utanför . Det finnsmånga förklaringar till att dessa investeringar har gjorts iandra länder. Skattetrycket är en orsak, men ävenosäkerheten kring energi- och Europapolitik har bidragit tillutflyttningen. Regeringen borde dra lärdom av detinträffade. Det fordras krafttag om den negativa trendenskall kunna brytas. Det är olyckligt att den svenskaskogsindustrin upplever de svenska förhållandena såogynnsamma så att de flyttar utomlands. I slutändendrabbas såväl svenskt skogsbruk som svensk ekonominegativt.Skattetrycket måste sänkas. Moderata Samlingspartiethar föreslagit en skattereform som innebär en väsentligsänkning av skattetrycket under 1990-talet.Vi anser att följande åtgärder väsentligt förbättrarförutsättningarna för skogsnäringen.Sambandet mellanförmåner och socialförsäkringsavgifter bör successivtåterinföras. Avgiftsuttaget bör reduceras genom att ickeförmånsrelaterade avgifter slopas.Arbetsgivaravgiften bör sänkas med minst 4,5procentenheter under de närmaste två åren.Densärskilda löneskatten -- som bl.a. belastar så kallat passivanäringsinkomster och pensionärer som arbetar efter -- bör successivt slopas.Skogsvårdsavgiftenavskaffas. Redan innevarande år, d.v.s. fr.o.m. den 1 juli1991, sänks avgiften till . Resterande avgiftavskaffas helt från och med den 1 juli 1992.Avgiftsunderlaget skall beräknas påfastighetstaxeringen . Detta innebär att denförväntade taxeringshöjningen inte slår igenom vidavgiftsberäkningen.Kapitalbeskattningen i böranpassas till vad som gäller i våra konkurrentländer. Redanfrån och med 1992 bör förmögenhetsbeskattningen avarbetande kapital helt avskaffas. Förmögenhetsskatten iövrigt bör successivt slopas.Arvs- och gåvoskatten börefter hand sänkas till den genomsnittliga nivå som gäller förövriga nordiska länder.Det skattefria beloppet vid gåvabör höjas från till ett halvt basbelopp.Beskattningen av realisationsvinster bör sänkas. I ett förstasteg bör anskaffningsvärdena inflationsskyddas.Reglerom så kallad räntefördelning inom enskildnäringsverksamhet bör helt avskaffas.Det preliminära B-skatteuttaget bör sänkas från till avföregående års slutliga skatt.Nuvarande energiskatterbör helt avskaffas. I stället bör en koldioxidbaseradbeskattning av fossila bränslen införas. Detta skulle stärkabiobränslenas konkurrenskraft.Beskattningen avskogsbrukets driv- och smörjmedel bör miljörelateras.De nuvarande reglerna för skogskonton bör permanentas.Avsättningstiden för skogskonto bör förlängas till 15 år.Räntan på skogskontomedel bör endast beskattas vid uttag.Forskning och utvecklingDet skogliga forsknings- och utvecklingsarbetet behöverförstärkas och utbildningsinsatserna måste öka. Ytterligareforskning behövs för att främja såväl skogsproduktion sommiljö.Södra allt viktigare roll för svenskt skogsbrukmåste få avspegla sig i den framtida skogliga forskningensoch utbildningens inriktning och dimensionering.Det är statens uppgift att svara för den meragrundläggande och långsiktiga skogliga forskningen. Närdet gäller mera kortsiktigt inriktat forsknings- ochutvecklingsarbete har skogsbruket ett eget ansvar.Forskningsresultaten ligger ofta nära praktisk tillämpning.Det krävs därför enkla och effektiva former för närasamverkan mellan forskare och praktiker. Det gynnar bådaparter.För att förstärka forskningsinstitutionerna och anpassaforskningens villkor och arbetsformer till de krav som ställsär det nödvändigt att en större del av forskningsmedlen gårdirekt till de forskande institutionerna. En alltför stor delav de statliga medlen slussas ut genom forskningsråd,ämbetsverk och skogsorgan. Detta är tidsödande och tarresurser från forskningsarbetet genom att stor möda läggsner på pappersexercis i stället för produktivt arbete.En ökad satsning direkt på forskningsinstitutionerna ären förutsättning för att den långsiktiga ochframtidsinriktade forskningen skall komma till stånd ochnödvändig kompentensuppbyggnad ske.Diverse anslagsfrågorEn avreglering innebär också att betydande besparingarkan göras i den statliga administrationen. En stor del av deuppgifter som Skogsvårdstyrelserna ochSkogsstyrelsen svarar för kommer att kunna avskaffas elleröverföras i enskild regi.Vi anser att de översiktliga skogsinventeringarna (ÖSI)kan avbrytas . Behovet av underlag förlångsiktig planering tillgodoses bäst genom ökade resursertill riksskogstaxeringen.De statliga investeringarna i frö- och plantverksamhetkan helt utgå, liksom de statliga bidragen till byggande avskogsbilvägar och skogsdikning. Dessa kostnader bör istället vara direkt avdragsgilla vid inkomsttaxering. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om syftet medskogsvårdslagstiftningen,2. att hos regeringen begär förslag om ändringav skogsvårdslagen och ädellövskogslagen i enlighet medvad i motionen anförts,[att beslutar sänka skogsvårdsavgiften till 0,fr.o.m. ,1][att beslutar avskaffa träfiberlagen,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsvårdsavgiftensavskaffande,1]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anläggande av skogsbilvägar i defjällnära skogarna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om naturanpassat skogsbruk,[att hos regeringen begär förslag omutförsäljning av domänverksmark i enlighet med vad imotionen anförts,2]5. att hos regeringen begär förslag omändringar i jordförvärvslagen i enlighet med vad i motionenanförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida skogligaforskningens och utbildningens inriktning ochdimensionering,[att hos regeringen begär förslag om ändringav reglerna för skogskonton i enlighet med vad i motionenanförts,1]7. att till Bidrag till skogsvård m.m. /92 anvisar ett förslagsanslag på 92 300 000kr.,8. att avslår regeringens förslag att tillSkogsvårdsorganisationen: Investeringar för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på ,9. att avslår regeringens förslag om stöd tillbyggande av skogsvägar för /92,[att hos regeringen begär förslag om attkostnaderna för byggande av skogsbilvägar samtinvesteringar i skogsdikning skall vara avdragsgilla vidinkomsttaxering.1]