mot · GE02So635 · 1991-01-25 00:00:00 — Isamband med skatteomläggningen avskaffades den s.k.skattereduktionen på för ensamföräldrarliksom avdragsrätten för underhållsbidrag till barn. Detsenare avdraget uppgick till högst per barnmedan underhållsbidrag normalt fastställs till bortåt 13 000kronor eller mer för varje barn och år.Ensamföräldrarna utlovades i stället motsvarandekompensation. Regeringen har dock inte lagt fram någotsådant förslag. Vi anser därför att skattereduktionen förensamföräldrar tills vidare bör finnas kvar.Det borttagna avdraget för underhållsbidrag urholkarnaturligtvis den underhållsskyldiges möjlighet att bidra tillsina barns försörjning. Det är också ägnat att göra det ännusvårare för den underhållsskyldige att hålla en god ochfortlöpande kontakt med sina barn.Regeringen bör därför ges i uppdrag att lägga framförslag till avdragsrätt för underhållsskyldiga föräldrar.Detta skulle också öka deras förmåga att betalaunderhållsbidrag, vilket minskar det allmännas kostnaderför bidragsförskott.Bättre bilavdrag för småbarnsföräldrar. Vidberäkningarna av tidsvinst för rätt att dra av resa med bilmellan bostad och arbetsplats medräknas inte den tid det taratt lämna och hämta barn på daghem eller inom annanbarnomsorg. Ändå kan det i många fall t.o.m. vara så attdaghemmet ännu inte öppnats då föräldernmåste ta tåget eller bussen för att hinna till sitt arbete!Vi kräver därför att småbarnsföräldrar vid beräkning avtidsvinst också får räkna med den tid det tar att köra barnettill och från daghemmet.Existensminimireglerna. En självklar princip börenligt vår mening vara att den som betalar skatt inte skallbehöva hänvisas till socialbidrag så länge det i stället ärmöjligt att sätta ned skatten. Existensminimireglerna bördärför återinföras.De tidigare gällande reglerna visade betydande brister.Trots grunden ''stor försörjningsbörda'', beviljades inte ensfamiljer där modern på heltid vårdade sex småbarnexistensminimum, därför att hon ansågs ''frivilligt avhållasig från arbete''. Inte heller boende i eget hus, om än aldrigså högt belånat, medgav rätt till existensminimum, annat änom huset var av ''enklaste beskaffenhet'', i praktikennärmast obeboeligt för en barnfamilj.Regeringen bör därför skyndsamt återkomma tillriksdagen med förslag till rimligt utformade regler omexistensminimum.Socialbidragen och barnfamiljernaOlika utredningar tyder på att bidragstagare med barn iallmänhet betalar betydligt mer i inkomstskatt än deerhåller i socialbidrag. De måste med andra ord sökasocialbidrag för att kunna betala skatten. En stegvissänkning av skattetrycket skulle tillsammans med de andraåtgärder som vi föreslår göra det lättare också förbarnfamiljerna att leva på sin lön efter det skatten betalts.I avvaktan på dessa åtgärder måste reglerna försocialbidrag ses över. Det är orimligt att vård av egnasmåbarn, om än aldrig så många, inte berättigar tillsocialbidrag om inkomsterna i övrigt inte räcker till.Socialbidrag är alltid en nödlösning. När behov avsocialbidrag trots allt uppkommer bör egen vård av barnjämställas med motsvarande förvärvsarbete.Detta bör beaktas vid den förestående översynen avsocialtjänstlagen.Värdesäkra garantinivån inom föräldraförsäkringenEn av bristerna med föräldraförsäkringens utformninggäller den s.k. garantinivån. Den uppgår till omdagen och betalas ut till föräldrar som förebarnets födelse inte var sjukpenningförsäkrade eller endastvar försäkrade för en lägre sjukpenning.Garantinivån följer, i motsats till föräldrapenningen iövrigt, inte med löneutvecklingen. Detta drabbarnaturligtvis främst de försäkringsmässigt sämre ställda ochgör att klyftan inom föräldrapenningssystemet ökarytterligare.Från moderat håll har vi upprepade gånger påtalat detorimliga i detta och föreslagit att garantinivån skallbestämmas till l/365 av basbeloppet för . Det skullei år motsvara . Skillnaden mellan dessa 88 kronoroch gällande visar hur kraftigt regeringen låtitgarantinivån urholkas.Statsbidragen till barnomsorgen. Vår målsättningär som tidigare nämnts att de specialdestineradestatsbidragen på barnomsorgens och andra områden skallersättas av ett barnomsorgsstöd, som följer barnen och avstatsbidrag som inte styr kommunerna men tar hänsyn tillderas skatteunderlag och åldersfördelning m.m.Så länge de specialdestinerade statsbidragen tillbarnomsorgen finns kvar måste de ges en rättvis, ickestyrande utformning.Familjedaghemmen. Familjedaghemmen är ettoumbärligt alternativ för de minsta barnen varsimmunförsvar inte är färdigutvecklat och förinfektionskänsliga barn överhuvudtaget. Det är också enutmärkt tillsynsform för barn vars föräldrar arbetar påobekväm arbetstid eller för skolbarn som inte orkar med attäven efter sin arbetsdag i skolan vistas i kollektiv miljö. Påmånga håll möjliggör familjedaghemmen att omsorgen ombarnen kan förläggas närmare deras hem.Trots detta missgynnas familjedaghemmen.Statsbidraget för en daghemsplats uppgår till nära 32 000kronor medan familjedaghem endast får perplats och då endast för barn inskrivna minst omdagen. (För övriga barn i familjedaghem blir statsbidragetendast .) Detta kan göra enfamiljedaghemsplats dyrare för kommunen, även om den iverkligheten kostar mindre.Eftersom familjedaghemmen är relativt vanligare iglesbygderna missgynnar dessa regler ocksåglesbygdskommunerna.Regeringen motsätter sig också statsbidrag tilldagbarnvårdares egna barn (Uppsala-modellen).Resultatet av denna otidsenliga inställning kan bli attdagbarnvårdarna slutar med sitt arbete och att både derasegna barn och övriga dagbarn i stället tvingas ställa sig ibarnomsorgskön. Statsbidragsreglerna bör därför ändrasskyndsamt så att missgynnandet av familjedaghemmen ochdagbarnvårdarna upphör.Deltidsförskolor och deltidsdaghem.Deltidsförskolor som drivs av någon annan huvudman änkommunen får inte något som helst statsbidrag med nugällande regler. Detta är orimligt. Kristna förskolor ellerförskolor med alternativ pedagogik skulle utgöra ett förbåde föräldrar och personal välkommet komplement till dekommunala deltidsförskolorna.De statsbidragsregler som gäller innebär att bidragendast betalas ut till daghem som är öppna minst åttatimmar . Detta omöjliggör i praktiken sådanadeltidsdaghem som är öppna kanske om dagenoch som skulle tillgodose både barnens behov av pedagogikoch samvaro och tillsynsbehovet för många föräldrar medkortare arbetstid. Statsbidragen till deltidsdaghemmen bördärför ges ett i förhållande till öppethållandetiden likvärdigtstöd som heltidsdaghemmen.Pysslingar och andra daghem. För att förbättravalfriheten för både föräldrar och personal anser vi att alladaghem, som uppfyller de kvalitetskrav som alltid måsteställas, skall ha rätt till samma statsbidrag som dekommunala eller kooperativa daghemmen. därför skyndsamt upphävas.När det gäller statsbidrag till personalkooperativ finnsdet inte skäl att uppställa andra krav på delägarnasutbildning än vad som följer av att verksamheten skall hållaen hög kvalitet. Ett sådant kooperativ måste också i likhetmed andra företag ha möjlighet att anställa vikarier ochannan personal, som inte är delägare, när behov föreligger.De som står i begrepp att starta ett kooperativ bör självautifrån sina egna förutsättningar kunna välja driftsform.Det skall staten inte bestämma.Den skolförberedande verksamhetenBarn behöver en pedagogisk, väl strukturerad ochsystematisk träning som förberedelse till skolan. Denallmänna förskolan för sexåringar har till viss del haft somuppgift att förbereda skolstarten men den behöverutvecklas. Den skolförberedande träning som ges pådaghemmen fungerar olika väl.I motion 1990/91:Ub241 av om En bra skolaföreslår vi att alla barn året före skolstarten skall erbjudasen klart skolförberedande förskola. Denna skall ses somgrunden i skolsystemet och ge en målmedvetenförberedelse för skolan. Denna förskola -- i ordets egentligamening -- skall ha skolan som huvudman och skolan skallange dess mål och innehåll.Skolan skall också vara ansvarig för den del avverksamheten inom de kommunala daghemmen somförbereder barnen för lågstadiet. Denna skolförberedandeverksamhet skall -- liksom den förskola vi ovan föreslagit --ses som grunden i skolsystemet.FamiljepensioneringenDet är viktigt att föräldrar kan ägna tillräcklig tid, påheltid eller deltid, åt vården av barnen utan att därförkomma i sämre läge på äldre dar. Rätten att räkna ATP-årbör därför, som föreslås i trepartimotionen omfamiljepolitiken, till en början utvidgas till att gälla allaförskolebarn.Pensionssystemet bör inte heller försvåra för föräldrarnaatt välja den arbetsfördelning som passar bäst under olikaskeden. En rad förslag med detta syfte läggs fram i denmoderata kommittémotionen 1990/1991:Sf268 Framtidenspensionssystem. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den långsiktiga inriktningen avfamiljepolitiken,2. att hos regeringen begär förslag som innebäratt uppräkningen av det allmänna barnbidraget, detförlängda barnbidraget och studiebidraget från den 1januari 1992 ersätts med grundavdrag och ettflerbarnstillägg i enlighet med vad som imotionen anförts,[att hos regeringen begär förslag som innebäratt skattereduktionen för underhållsbidragsskyldigaensamföräldrar behålls tills vidare,1][att hos regeringen begär förslag rörandeavdragsrätt för underhållsskyldiga föräldrar,1][att hos regeringen begär förslag innebärandeatt vid beräkning av tidsvinst vid resa till och från arbetetmed bil också får inräknas den tid det tar att lämna ochhämta barn på daghem m.m.,1][att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reglerna om existensminimum,1 ]3. att hos regeringen begär skyndsamt förslagtill sådan ändring av socialtjänstlagen att där klart framgåratt vård av egna barn skall betraktas som jämbördigt medmotsvarande förvärvsarbete,[att beslutar att garantinivån inomföräldraförsäkringen från skall uppgå till1/365 av basbeloppet ,2]4. att hos regeringen begär förslag tillstatsbidragsregler för barnomsorgen i enlighet med vad somi motionen anförts.