mot · GE02Jo253 · 1991-01-25 00:00:00 — Undantag har gjorts för livsmedelsbistånd ochråvarukostnadsutjämning. Det finns emellertid starkaintressen inom som representerar en annan syn påexportstödet. EG t.ex. har hävdat att det finns andrastödformer som har samma snedvridande effekter somexportstödet. Det är således förenat med vissa svårigheteratt nu dra några säkra slutsatser angående resultatet avförhandlingsarbetet. Enligt utskottets mening bör dengrundläggande principen om ömsesidighet som utskottetunderstrukit i ett inledande avsnitt om gränsskyddets nivåm.m. gälla även i denna fråga. Utskottet är dock i dettasammanhang inte berett att föreslå någon avvikelse från denförhandlingslinje som intagit i frågan omexportstöd. En förutsättning för detta ställningstagande äratt de fortsatta GATT-förhandlingarna blir framgångsrikavad gäller avskaffande av handelssnedvridande stöd. Detmåste också finnas möjligheter att hanteraårsmånsvariationer, säsongvariationer och tillfälligaexportkvantiteter i övrigt och genom t.ex. branschvisasäljbolag avsätta sådana tillfälliga exportkvantiteter påvärldsmarknaden.6. OmställningsarbetetOmställningsstödetOmställningsstödet skall utgå för varaktig omställningtill produktion av annat än livsmedel. En diskussion omeventuell återbetalningsskyldighet av stödet har skapat orobland jordbrukarna. Denna fråga måste ut, ingenosäkerhet skall få råda. säger i sittbetänkande angående jordbrukspolitiken följande:Att skapa en varaktig marknad för dessa produkter(bioenergi) är av grundläggande betydelse för attomställningsarbetet skall bli framgångsrikt och för attjordbruket skall kunna medverka i produktionen avmiljövänliga energiformer. Utskottet anser det angelägetatt det kommande energipolitiska beslutet utformas så attdessa önskemål tillgodoses.Det är nu regeringens och skyldighet att se tillatt vi får en sådan energipolitik som överensstämmer meddetta tidigare beslut. Uppgörelsen mellan ,liberalerna och socialdemokraterna är ett förstasteg. Denna överenskommelse ger goda förutsättningar förodling av energigrödor, varför plantering av skog kanbegränsas. Detta är väl i överensstämmelse med centernsgrundläggande uppfattning att landskapet skall hållasöppet.Det ställs inte några villkor för markanvändningen efteromställningsperiodens slut, men av omtanke om jordbruketsom näring och om de enskilda bönderna är det angelägetatt det blir en varaktig omställning av jordbruket och inteen avställning. I fråga om skogsplantering, energiskog ochextensivt bete blir den varaktiga omställningen tydliggenom anläggningen på den omställda arealen. För deettåriga energigrödorna är det marknaden för bioenergisom måste bli varaktig.Skulle det vid slutet av omställningsperioden, av skälsom nu inte kan förutses, inte på rimliga villkor gå att säljabioenergi från jordbruket, måste ansvaret i första handanses vara samhällets och näringens. I det läget kan denenskilde lantbrukaren inte straffas med återbetalning.Detta bör ges regeringen till känna.NorrlandsjordbruketLönsamheten i det norrländska jordbruket skall inteförsämras. Om detta råder politisk enighet. Regeringenavser att återkomma med förslag om hur stödet tilljordbruket i norra skall utformas. Vi återkommermed våra förslag i samband med detta.SockerDen svenska sockerproduktionen hanteras helt av ettföretag. Även odlarna av sockerbetor är välorganiserade.Sockernäringen är den del av jordbruket som har minstproblem i samband med avreglering inom ramen för ettbevarat gränsskydd. I en situation med intern avregleringkan samhället inte längre ha synpunkter påsjälvförsörjningsgraden av socker. Det bör ankomma påodlarna och sockernäringen att avgöra om de kan förse densvenska konsumtionen och även omde därutöver vill producera marginalkvantiteter tillvärldsmarknadspris. Detta bör ges regeringen till känna.NötköttNötköttsproduktionen är i stort sett i balans medkonsumtionen. har produktionen varit lägre änkonsumtionen. Detta skulle normalt leda till enföretagsekonomiskt rimlig lönsamhet i produktionen.Importen uppgick emellertid genom gynnsammaimportförutsättningar till 13 . Därmed uppstodett pristryckande överskott på ca 12 som fickexportfinansieras med slaktdjursavgifter somproducenterna får betala. Nötköttsproduktionen i Sverigehar hamnat i en allt besvärligare situation.Inte ens i de mest effektiva uppfödningsformerna, gödtjuroch mellankalv, täcks de rörliga kostnaderna. Merextensiva former som vallfodertjur och dikoproduktion ärren förlust i nuvarande situation.I propositionen 1989/90:146 framhålls bl a: ''Det ärviktigt att odlingslandskapets natur- och kulturmiljövärdenbevaras. Ett rikt och varierande odlingslandskap är avcentral betydelse för flora, fauna och för att stärka dengenetiska mångfalden.'' I detta syfte finns nuomställningsstöd även för extensiv betesproduktion ochersättning ska under i första hand kunna utgå förlandskapsvårdande insatser. Dessutom finns NOLA-stödet.Dessa bidrag avses förbättra möjligheterna att bibehålla detöppna odlingslandskapet genom betande djur. Då trestatliga verk jämte länsstyrelserna är inblandade finns riskför överbyråkratisering. Det bör säkerställas attlandskapsvårdsstödet för att få verkan, betalas somersättning till de lantbrukare som genom betesdjur hållerspeciella landskapstyper öppna.Med den dåliga prisutvecklingen finns ingaförutsättningar att komplettera utslaktningen av mjölkkor,som också är kalvmödrar, med en uppbyggnad av ensjälvrekryterande nötköttsproduktion. En ensidig svensksänkning av införselavgifterna och borttagen rätt attanvända kollektivt finansierade exportbidrag skulle, ikombination med de regler som gäller för svenskuppfödning, slå ut all renodlad nötköttsproduktion i vårtland. Detta skulle vara en diskriminering av svenskkvalitetsköttproduktion och kan knappast ligga ikonsumentens intresse och vara avsikten med den nyalivsmedelspolitiken. Detta bör ges regeringen till känna.7. MiljöfrågorJordbruket ska verka i samklang med miljön.Belastningar på t ex omgivande vattendrag i form avnäringsämnen måste undvikas. måste hänsyn tillnaturvårdens intressen tas. Människan får inte utrota växt-och djurarter i sin verksamhet. Den genetiska variationenhos flora och fauna måste bevaras. Det svenskaodlingslandskapet är ett kulturarv som har ett värde i sig.Politiken måste utformas så att odlingslandskapet bevaras.Därför måste åkern och odlingslandskapet nyttjas ochhävdas.Jordbruket skall också vara en kraft i miljöarbetet. Viutvecklar vår syn om detta under avsnittet Biosamhället.Regeringen föreslår att av odisponerademedel på reservationsanslag, som avräknas mot inflytandemiljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel,tillförs statsbudgetens inkomstsida. Detta är ett allvarligtavsteg från de principer som tidigare gällt för användningenav dessa medel.Enligt beslutet i (prop 1983/84:176,1983/84:SkU47) var syftet med avgifterna att minskaanvändningen av handelsgödsel och av hälso- ochmiljöfarliga kemikalier. Beslutet innebar att influtna medelskall användas till utökade insatser i fråga om forskning,rådgivning och miljöförbättrande åtgärder inomjordbruksområdet. Medlen är således öronmärkta för dessaändamål.Centern avvisar de omdisponeringar regeringen gör nu.Tilltaget tyder på en stor klåfingrighet och bristande respektför beslut. I samband med den aviserademiljöpolitiska propositionen återkommer vi med närmareförslag hur medlen skall användas.Ekologiskt lantbrukDen alternativa odlingen har bytt beteckning tillekologiskt lantbruk. Inriktningen är i huvudsak densammasom tidigare, d v s att odlingen skall bedrivas utanhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Speciellakrav gäller också för djurhållningen. Vi är positiva till detekologiska lantbruket och anser att samhället bör stödjaodlingsformen. Inom det ekologiska lantbruketupprätthålls kunskap och ges forskningsresultat som ärvärdefulla även för det s k konventionella jordbruket.KRAV är den organisation som sköter kontrollen av denalternativa odlingen. Kontrollen finansieras huvudsakligenav odlarna själva. Regeringen föreslår att anslåsför uppbyggnad av kontrollen. Vi anser att det ej ärtillräckligt. Vi föreslår därför att anslaget B1. Detta ska användas tillstöd för kontrollen av alternativt producerade livsmedel.Det är angeläget att kontrollverksamheten stöds av staten iinledningsskedet, så att konsumenterna kan lita på attkontrollen utförs på ett riktigt sätt.8. Industriråvaror med biologiskt ursprung(biosamhället)Samhället är på väg in i biologins tidsålder. Ettbiosamhälle växer fram, som bygger på solens flödandeenergi och där råvaruhantering är en del av det naturligakretsloppet. Bioråvaror blir viktigare och genombiosamhället får landsbygden och inte minst jord- ochskogsbruket en ny roll i frontlinjen av den tekniskautvecklingen.Fotosyntesen, d v s växternas förmåga att fånga upp ochlagra solenergi, är grunden för livet på jorden. Mänskligverksamhet och den globala ekonomin bygger i hög grad påatt fotosyntesen fungerar. Dagens skövling av regnskogar,ökenutbredning och förgiftning av är några av destörsta hoten mot en positiv ekonomisk utveckling ivärlden.Solen är källan till den energi som flödar genom naturenoch det mänskliga samhället. Nästan all den energi sommänniskan använder är omvandlad solenergi.Energisystemet i framtidssamhället måste bygga på solensflödande energi. Över hela världen har miljöhoten och enallt större kunskap om biologiska och ekologiska sambandöppnat dörren för en ny bioindustriell utveckling därbiotekniken spelar en stor och viktig roll. Biologiskamaterial från t ex jordbruket utgör råvara för denna nyateknik. I och pågår stora satsningar på attutveckla industriråvaror från jordbruksgrödor.Många av de miljöproblem vi har med såväl denyttre miljön (t ex luftföroreningar) som den inre miljön (t exallergier) går att lösa genom att välja andra utgångsmaterialför industriproduktionen. Att välja råvaror som är en del idet naturliga kretsloppet blir allt viktigare. Råvaror tillfytokemi måste prioriteras.I den överenskommelse om energipolitiken som nyligenträffats föreslås en . Den skall alltsåbehandla en del av detta viktiga område. Vi föreslår attytterligare en kommission tillsätts för att ta fram förslag vadgäller bioråvaror för industriell användning.Bioråvaror är förutom livsmedel, energi, fibrer ochfutokemi. Till energin räknas fasta bränslen, flytandedrivmedel (t ex etanol) och biogas. Fibrer är t ex lin och tillfytokemin räknas fetter, oljor, lösningsmedel, färger m m.Vi anser att forskningen och utvecklingen inomjordbruket och på miljöområdet måste inriktas på dessafrågor. Den föreslagna bioråvarukommissionen bör få iuppgift att ta fram ett utvecklingsprogram. I samband medden miljöpolitiska propositionen återkommer vi till dessafrågor.RegleringsekonominJordbruksregleringen har bl a använts till att finansierastöd och ersättningar till jordbruksnäringen. Avregleringenmedför att de frågor som finansierats viaregleringsekonomin nu måste finansieras på annat sätt. Deflesta av dessa frågor har regeringen tagit upp ibudgetpropositionen men för ett antal angelägna uppgifterfinns ingen finansiering redovisad. Vi föreslår att i dettasammanhang ytterligare anslås via den statligabudgeten. Medel till dessa verksamheter bör redovisas i ettnytt anslag, B 17. Särskilda insatser m m.Vallväxtfrö saknar gränsskydd och är mycket känsligt förett borttagande av odlingsstödet. Odlingen är mycket viktigför den svenska växtförädlingen och för att hålla norraSverige med de sorter som krävs för det klimatet. Viföreslår därför att ett bidrag utgår om till dennaverksamhet.Till odlingen av konservärtor utgår ett exportstödvilket gör att svenska ärtor kan konkurrera på EG-marknaden. Detta stöd bör finnas kvar i avvaktan på depågående EES-förhandlingarnas resultat. Vi avsätter tilldetta 10 milj kr.Stödet till odlingen av bruna bönor är nödvändigt avberedskapsskäl. Till detta anslår vi 2 milj kr.Beslut om bidraget till omhändertagandet av självdödadjur togs i samband med beslutet om foderlagen. I enlighetmed propositionen beslöt att produkter somhärrör från självdöda däggdjur eller fåglar eller frånkasserade slaktade djur med sjukliga förändringar inte fåringå i foder.I samband med en utredning om dessa frågor framhöllsflera allvarliga konsekvenser av ökad nedgrävning avsjälvdöda djur. Det framhölls att det både av miljöskäl ochfrån allmänhygienisk och livsmedelshygienisk synpunkt ärett problem att kadaver inte skickas tillkonverteringsanläggningar. Smitta kan spridas genom attdjurkropparna grävs ned.Efter detta riksdagsbeslut avsattes ijordbruksprisöverläggningarna införselavgiftsmedel så attde till och Köttbranschens Riksförbundanslutna slakterierna skulle kunna ombesörja insamling ochtransport till konverteringsanläggning. Efter det nyabeslutet om jordbrukspolitik hamnarinförselavgiftsmedlen i statskassan.Omhändertagandet av självdöda djur är, enligtproposition 1987/88:93, inte en uppgift för slakterierna ochkostnaden ska inte drabba den enskilde lantbrukaren.Därför bör budgetmedel i fortsättningen anvisas som bidragtill denna del av kostnaden. Vi föreslår att ytterligare 20 miljkr avsätts till verksamheten. Den närmare utformningenbör göras efter överläggningar mellan Slakteriförbundetoch Köttbranschens Riksförbund.Bidrag till hästsporten gäller framför allt ridsport.Hästsporten är en viktig näring för landsbygden och är innei ett dynamiskt utvecklingsskede. Det är därför angelägetatt staten även fortsättningsvis bidrar med medel. Viavsätter till detta.10. lantbruksuniversitetDen totalram för antalet utbildningsplatser vid SLU,som föreslås i propositionen, är rimlig. Vi vill dock betonamöjligheterna för SLU att omfördela inom ramen. Denviktiga landskapsarkitektlinjen röner ett allt större intresse.Vi har tidigare föreslagit att SLU bör överväga enomfördelning så att denna linje kan ta emot fler studerande.Det är dock viktigt att lokalfrågorna förlandskapsarkitektutbildningen löses på ett permanent sätt.Inom agronom- och hortonomutbildningarna inrättas nunya utbildningsinriktningar på livsmedel. Att starta dessa ärstora projekt som tar stora medel i anspråk. Det är viktigtatt utbildningen ges tillräckliga medel i inledningsskedet,annars riskeras hela satsningen. Omfördelning av medelfrån andra utbildningsverksamheter kan inte ske eftersomdet innebär försämrad utbildningskvalitet. Vi föreslår att 2milj kr tillförs SLU för uppbyggnad av de nyainriktningarna.Vi har tidigare i andra sammanhang betonat att arbetetmed att inrätta doktorandtjänster måste förstärkas. Vid SLU äråldersstrukturen vid flera institutioner sådan attrekryteringen av unga forskare är särskilt angelägen. Viavsätter för ombildning av utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster utöver vad regeringenföreslagit.11. KonkurrensfrågorRegeringen aviserar i finansplanen att man avser läggaförslag om förbud mot marknadsdelning på jordbruketsområde. Detta skall, enligt regeringen, motverka privatreglering i jordbruket och främja konkurrensen iprimärledet.Som vi tidigare framfört, är förädlings- och grossistledenstarkt koncentrerade. Det är därför felaktigt att ägna allkoncentration åt primärledet i livsmedelskedjan.Lagstiftning vars främsta syfte är att omöjliggöra enföretagsform, den kooperativa, måste avvisas. En översynbör göras av vilken inverkan senare led i livsmedelskedjanhar på priset och hur konkurrensen där är. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en särskildjordbrukspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en särskildlivsmedelspolitik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den globalalivsmedelssituationen och behovet av ennaturresursberedskap,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sätta upp beredskapsmål,konsumentmål, regionalpolitiskt mål och lönsamhetsmålför jordbrukspolitiken,5. att hos regeringen begär förslag omtillsättande av en ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utgångspunkten för Sverigesagerande i GATT-förhandlingarna,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avvakta resultatet avGATTförhandlingarna innan förändringar av det svenskagränsskyddet görs,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformandet av svensktexportstöd och råvarukostnadsutjämning för att garanteraömsesidighet mot omvärlden,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återbetalningsskyldighet avomställningsstödet,10. att till B 1 /92 anvisar . utöver vadregeringen har föreslagit eller således ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nivån och inriktningen av densvenska sockerproduktionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna förnötköttsproduktionen i ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av influtna medelfrån avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel,14. att med avslag på proposition 1990/91:100,bil. 11, i denna del beslutar att ej föra över 100 000 000 kr.från odisponerade medel på reservationsanslag, somavräknas mot inflytande miljöavgifter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel, till statsbudgetens inkomstsida,15. att hos regeringen begär förslag omtillsättande av en bioråvarukommission i enlighet med vad imotionen anförts,16. att beslutar att till ett nytt anslag B 17Särskilda insatser m.m., för /92 anvisa44 . att fördelas i enlighet med vad i motionenanförts,17. att till I 1. /92 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit, eller således ,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts omkonkurrenslagstiftningen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om konkurrenseninom förädlings- och grossistleden och dess inverkan pålivsmedelspriset.1]