mot · GE02Kr505 · 1991-01-25 00:00:00 — Idrottsföreningar har fått allt högrekostnader för att bedriva sin verksamhet. har detraditionella inkomsterna, bingo och lotterier, minskatoroväckande.Idrottsföreningar har aldrig haft god ekonomi och varjeförsämring av de ekonomiska förutsättningarna ärutomordentligt allvarlig.Idrottsledare tröttnar på att ständigt vara på jakt efterpengar. Föreningarnas ledare vill syssla med dettraditionella arbetet inom verksamheterna. Risken äruppenbar att många föreningsledare slutar om derashuvudsakliga arbete skall bestå i att jaga pengar tillverksamheten.Staten bara Sverige-trea i stödet till idrottenI statens sammanlagda bidrag till den svenska idrottenfår man räkna in aktivitetsstödet, som viabostadsdepartementet går direkt till folkrörelsernas olikaföreningar, och uppgår det då tillsammanlagt ca 200 milj.kr., varav idrottsklubbarna -- därföratt de är så överlägsna i regelbunden aktivitet -- erhåller ca160 milj.kr. Det totala statliga stödet till idrotten har alltsånu knappt passerat 400 milj.kr.-strecket. Därmed behållerstaten sin tredje plats bland den svenska idrottsrörelsensfinansiärer.Näringslivet tvåaSitt näst största stöd får idrotten från det privatanäringslivet. förre informationschefUno gjorde en noggrannberäkning av hur många sponsormiljoner olika svenskaföretag pumpar in i våra specialförbund och föreningar, ochkom fram till att det var minst 500 milj.kr., vilket i dagtroligen ökat till ca 1 000 milj.kr., mer än dubbelt så mycketsom hela det statliga stödet.Det är dessa pengar som möjliggör svensk toppidrott avnuvarande genomgående höga klass. Men ävenbreddidrotten är helt beroende av stöd frånnäringlivet. Näringslivet har aviserat att möjligheter tillsamma nivå på stödet blir svårt att hålla. Detta på grund avlågkonjunkturen. Breddidrotten drabbas då först avminskat stöd.Kommunerna ettaSvensk idrott skulle inte haft ett sådant format som detnuvarande -- på bredden och toppen -- om den endast haftdet statliga anslaget att luta sig mot. Svensk idrott i dagensstorlek har möjliggjorts framför allt av kommunerna, somsvarar för byggnad och drift av många dyrbaraanläggningar, ställer upp med konsulentbidrag tillföreningarna plus flera andra anslag. Fritidssektornberäknas kosta våra kommuner sammanlagt ca 6miljarder, och ungefär 4 miljarder slukas av den överlägsetstörsta fritidssysselsättningen idrotten. Kommunernas stödtill idrotten är alltså drygt tio gånger större än statens!Uppgifterna om storleken är svåra att fastställa menkommunerna är överlägsen etta. Kommunernas ekonomi ärdock besvärlig och det finns risk att de drar in påfritidsverksamheten.Utvecklingen inom bingo- och lotteriområdetFolkrörelsernas andel av den totala spel- ochlotterimarknaden har under den senaste 15-års periodenminskat kraftigt.1975 var folkrörelsernas andel av den totala spel- ochlotterimarknaden och statens således 66,2 %.Tillkomsten av nya spel och spelformer i de statligaspelen och lotterierna har medfört att statens andel kraftigtökat på bekostnad av folkrörelsernas.1989 hade folkrörelsernas andel minskat till ochstatens andel därmed ökat till . Enbart det senasteårets utveckling har visat en nedgång förfolkrörelserna, trots att bingon ökat efter att kontantvinstertillåtits.En av folkrörelsernas största inkomstkälla har på enfemtonårsperiod kraftigt urholkats. Situationen är mer änoroande.Vadslagning och trissUnder den senaste har två nya spelkommit ut på marknaden. Vadslagning inom bl.a. idrottensamt det nya lotteriet Triss.Tillkomsten av dessa spel kom allvarligt att hotafolkrörelsernas möjligheter inom bingo- ochlotteriområdet.Triss ser jag som ett kraftigt intrång på den marknad somalltid ansetts vara folkrörelsernas. Det låga prisetkombinerat med möjligheten att direkt vinna pengarkommer att slå ut många av de förekommanderikslotterierna och även lokala föreningslotterier.Denna genomgång av idrottens olika inkomstkällor visaratt stora problem kan komma att uppstå.Regeringen bör omgående utreda idrottsrörelsensframtida situation. har beslutat om enlotteriutredning, men jag anser att även statens,kommunernas, näringslivets och inte minst enskildamänniskors insatser måste vägas in. Den av mig föreslagnautredningen skall då sakligt bedöma såväl breddidrottensom underhållningsidrottens förutsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning av idrottsrörelsensförutsättningar.