mot · GE02Jo113 · 1991-03-11 00:00:00 — Föroreningar av klorföreningar ochtungmetaller ska inte tillåtas begränsa vattenområdenasrekreationsvärden eller utnyttjande av sötvatten somdricksvatten.Centern har tidigare i en motion lagt fram enåtgärdsstrategi för att rädda . Regeringen föreslåratt utsläppen av kvicksilver, kadmium och bly minskas med70 % och utsläppen av vissa andra metaller halveras. Detframgår inte av propositionen om regeringen avserbegränsning av punktutsläpp. Vi vill understryka att detstora problemet är de diffusa utsläppen. För att klara dessakrävs åtgärder av en helt annan omfattning än de som finnsi propositionen. Vi anser att bör fåregeringens uppdrag att föreslå åtgärder för att begränsametallhalterna till en nivå som motsvarar de naturligavariationerna.Av bilagan till propositionen, Hur mår ?,framgår att regeringens åtgärder endast påverkar en tiondelav kvävetillförseln. Kvävesituationens bakgrund är ettkomplicerat samspel som måste klarläggas för att rättåtgärder ska kunna sättas in. Vi anser att även detta bör blien uppgift för naturvårdsverket.KvävefällorTrafiken, tätorternas avlopp samt markläckage frånjordoch skogsbruk är huvudkällorna för de stora mängderkväve som förs ut i haven. De naturliga kvävefällornai landskapet, som t ex vattendrag och våtmarker, har i ökadutsträckning försvunnit genom utdikning. Med dessa harockså värdefulla naturvärden försvunnit.I utredningen från Miljödelegationen Västra Skåneföreslås att kommunala kvävepooler inrättas. Det skulleinnebära att kommunerna får rätt att ta ett övergripandeansvar för det kväve som transporteras ut ur kommunerna.Kommunerna kan då prioritera att återskapa våtmarkersom kvävefällor istället för att bygga ut reningskapaciteteni de kommunala reningsverken. Utifrån kritiskabelastningsgränser kan gränsvärdet för kväveinnehålletfastställas. De medel som behövs för kväveminskningen tasfrån transportsektorn, VA-avgifterna ochhandelsgödselavgifterna från jordbruket, samt de medelsom överför till kommunerna. Om kommunenbedömer att återskapade våtmarker gör bäst nytta förkvävereduktionen bör miljöersättning utbetalas för som tas ur jordbruksproduktion. Vi anser attregeringen ska återkomma med förslag till nödvändigalagändringar och medel för återskapande av våtmarker medbetydelse som kvävefällor.Biologisk utarmningMänniskan orsakar decimering och förintelse av bådeväxter och djur. kan, enligt beräkningar, 15--20 %av alla nu kända växter och djur vara oåterkalleligen borta.Arter försvinner framförallt därför att deras livsmiljöerförstörs av människans verksamhet. Tropiska kusthav och korallrev fördärvas.Våtmarker dikas ut eller fylls igen. Jord- och skogsbruktränger undan ursprunglig flora och fauna. Arter hotas avsvårnedbrytbara miljögifter och luftföroreningar.Inplantering av främmande arter i nya miljöer ochfrisläppande av gentekniskt förändrade organismer är storahot. Bevarandet av den biologiska mångfalden är en centralfråga som ytterst handlar om människans egen överlevnad.Centern har lagt fram en omfattande motion ombiologisk mångfald. Vi föreslår bl a att bör upprättaen lista över de arter och biotoper som finns i vårt land ochsom utgör en betydelsefull del av världsarvet och vårtnationalarv. Sådana exempel på unika naturområden anservi vara , Alvaret samt . Värdefullanaturområden är de orörda älvarna, den fjällnära skogenoch det öppna odlingslandskapet. För dessa naturtyperfinns behov av både varaktigt skydd och/eller uthålligtbrukande.De internationella överenskommelser som ingåtts måsteföljas och inordnas i den svenska lagstiftningen. Vi riktar imotionen kraftig kritik mot att de internationellaåtagandena inte följs och kräver en redovisning av vilkaåtgärder som vidtagits med anledning av dem.Biologisk mångfald handlar både om mångfalden i detekologiska systemet, artrikedomen och den genetiskavariationen. I första hand skall säkerställandet ske genomatt bevara eller återskapa betingelser för att bestånden skallkunna fortleva långsiktigt utan upprepade stödåtgärder. Föratt strävandena att bevara biologisk mångfald skall fåverklig betydelse och genomslagskraft måsteartbevarandemålet tillåtas påverka alla politiska beslut ochde styrmedel som rör utnyttjandet av naturresurser ochmarkanvändning.Vi återkommer under avsnittet naturskydd med bl.a.förslag om förstärkta resurser till naturvården.Frisläppande av förändrade organismer i naturenFrisläppande av gentekniskt förändrade organismer inaturen måste föregås av en sträng bedömning av möjligaekologiska effekter. De frågor som måste besvaras är avolika slag: Kan en gen som man planterat in i en växtöverföras till den växtens närbesläktade växter i naturen?Kan den första växten själv förvandlas till ogräs? Kangentekniskt förändrade bakterier som släpps ut överleva isin nya omgivning? Kan de spridas till andra ställen än därde släpptes ut?Den svenska lagstiftningen på detta område ärotillräcklig. Den omfattar bara växter och bakterier isamband med växtodling. Den myndighetsorganisation somfinns för att hantera frågan är otillräcklig. Det saknasdessutom tillämpningsföreskrifter för myndigheterna. Pådessa punkter ligger efter den utveckling som ärpå gång i många andra länder, inte minst inom EG.Vi måste snabbt få klarare regler. I avvaktan på dessaåtgärder bör frisläppande i naturen av genteknisktförändrade organismer inte tillåtas. Regeringen måstesnarast lägga fram förslag om detta. Vi har i en särskildbioteknikmotion till årets riksdag lagt fram förslag till bl alagstiftning och en bioteknikinspektion.I internationella överenskommelser måste varje land gesrätten till sina genetiska resurser. Utnyttjande avbiotekniken får inte leda till begränsningar av denna rätteller till att den biologiska mångfalden decimeras. Sverigemåste med kraft hävda att bioteknikens möjligheter ochrisker ska bli en viktig fråga vid 1992.Nordens ArkGenbanker lagrar levande vävnader från växter ellerdjur . Ark i är en ideellstiftelse som bildades för att bygga upp och skapa envetenskapligt styrd avelsanläggning för hotade nordiskadjurarter.Vi föreslår att ytterligare anslås till dennavärdefulla verksamhet.KemikaliseringDe lokala miljöfarliga utsläppen från svensk industri harminskat . har användningen avkemikalier och råvaror ökat.Vi anser att allt avfall måste kunna återvinnaseller återföras till naturens kretslopp. För att långsiktigtkunna minska belastningen på miljön måste därföranvändningen av naturresurser begränsas ochtillverkningen av naturfrämmande kemikalier upphöra.Samhället och produktionen måste organiseras med måletatt kretsloppen kan slutas.Detta är inte gjort i en handvändning, men det är hög tidatt bestämma sig för den inriktningen. Om man betraktarföroreningar som materielförluster kan åtgärderna inriktasmot själva uppkomsten av miljöproblemen istället för somidag mot effekterna.Vi har krävt att ett system mednaturresursräkenskaper införs nationellt. En statligutredning har fått i uppdrag att föreslå former för s k grönaräkenskaper. Inom företagen bör materielbalanserupprättas. Det finns ett ökat miljömedvetande inomindustrin. En orsak till detta är vetskapen om att en bättrematerielbalans innebär lägre kostnader för företagen. Viåterkommer till detta under rubriken miljörevision.Vi anser att kemikaliearbetet bör grundas på följandesynsätt:I. Naturfrämmande ämnen som är eller kanbefaras vara långlivade, som t ex organiska klorföreningar,bör överhuvudtaget inte spridas i miljön. Det endaacceptabla gränsvärdet är alltså 0.II. Tungmetaller ochandra sällsynta grundämnen är inte naturfrämmande, menkan i onaturliga koncentrationer orsaka bestående ellerlångvariga skador i miljön, koldioxid och naturliga gasermed växthuseffekt likaså. Halterna i miljön bör hållas inomde naturliga variationerna.III. Alla övriga ämnen. Dessafår inte öka mer än vad naturen förmår bryta ned eller kantolerera. Ekonomiska incitament måste användas allt mersom styrmedel i miljöpolitiken. Men det måste också finnasabsoluta gränser för naturvidriga ämnen. Därför behövsockså en kraftfull lagstiftning.Eftersom vi inte på förhand kan förutsäga samtligamiljöeffekter av ett kemikalieflöde, krävs att samhälletförebygger skador genom försiktighet. Samhället kan intetillåta användning av kemikalier, som kan misstänkas geallvarliga miljökonsekvenser. Denna s kförsiktighetsprincip har accepterat i flerainternationella avtal men inte tillämpat.Vi föreslår följande åtgärdsstrategi förkemikaliearbetet:Avveckla tillverkning och användningav miljöfarliga kemikalier som inte kan gå runt i ett slutetkretslopp. Upprätta avvecklingsplaner för vissa riskgruppersom t ex klorföreningar och bromerade ämnen.Tillämpasubstitutionsprincipen vid tillståndsprövningar.Miljövänliga alternativ ska användas när sådana finns.Gör en kemikalierevision i alla företag med en omfattandehantering av miljöfarliga ämnen.Initiera internationellaöverenskommelser för att begränsa brytning ellertillverkning av miljöfarliga ämnen som t ex kvicksilver.Inför miljöavgifter på de särskilt miljöfarliga ämnen somfinns på kemikalieinspektionens begränsningslista.Gören översyn av kemikalieinspektionens organisation för attförstärka det internationella arbetet och den regionalaorganisationen.Inför en kemikalieförsäkring förtillverkare och importörer av kemikalier.Tillsätt enparlamentarisk utredning för att stimulera utnyttjande avvegetabiliskt baserade produkter.Vi vill understryka vikten av att ta ett helhetsgrepp påkemikaliehanteringen så att den också omfattar varor ochtransporter.Klorutsläpp från skogsindustrinUtsläppen av klor från massaindustrin är ett exempel påföroreningar som naturen inte tål. I propositionen sägs att''Målet är att skogsindustrins utsläpp ska minskas till börjanav till en sådan nivå att miljön inte märkbartpåverkas. Vad det innebär ifråga om storlek på utsläppenmåste klarläggas genom fortsatt forskning ochmiljöövervakning.'' Propositionens kloravsnitt präglas avuppgivenhet.Skogsindustrin har genomfört omfattande minskningarav klorutsläppen. Det finns helt klorfria blektekniker somanvänds i . Två sulfitmassabruk har blivit heltklorfria . Aspa bruk, som var en stor förorenareav , började tillverka klorfri, blektsulfatmassa. En stor del av den svenska massaexporten gårtill där en växande miljöopinion har lett fram förändrad attityd till klorblekt papper. Frånmiljödepartementet där har riktlinjer utgått om minskadeljushetskrav m.m. Dessa kommer antagligen att få storbetydelse för svensk pappersmasseindustri ochmöjligheterna att snabbt avveckla klorblekningen.Vi bedömer det möjligt att i stort sett avvecklaklorutsläppen från skogsindustrin. Vi har tidigare föreslagitatt klorutsläppen i stort sett skulle ha upphört 1995. Vireserverade oss i förra miljöbeslutet mot regeringens förslagsom inte ens var lika långtgående som industrins planer. Vianser att med dagens utgångspunkt är det fullt möjligt attnedbringa klorutsläppen till högst AOX --Absorberbar Organisk Halogen -- 1995 per ton massa ochtill högst 1999. Vi anser att bör fastställadenna målsättning och begära en avvecklingsplan.Miljöavgiftsutredningen föreslog att en kloravgift på 50kr/kg organiskt bundet klor införs. Regeringen läggervarken fram detta förslag eller något stoppår förklorutsläppen. Vi föreslår att miljöavgiften på klor uttas ienlighet med MIAs förslag.PCBPolyklorerade bifenyler, PCB, är ett välkäntmiljöproblem. PCB förekommer endast itransformatorer. Den mängd PCB som under tidigare årtillförts miljön vandrar numera runt via olika ekosystem.PCB bryts endast långsamt ned. har mankonstaterat en ökad förekomst av PCB. Vi anser det viktigtatt klarlägga orsakerna till detta. Tänkbara utsläppskällorkan vara industriella processer eller baskemikalier.Klorblekt massa och pappersprodukter är en utsläppskälla.Vid avfallsförbränning sker viss nybildning av PCB. Detkan också finns andra diffusa utsläpps- och spridningskällor.Naturvårdsverket bör få i uppdrag att klarlägga dessa ochlämna förslag till åtgärder hur utsläppen kan begränsas.BullerDet är uppenbart att buller varit ett starkt försummatmiljöproblem . Det avspeglas också iregeringens miljöproposition, som ytterst begränsat tar uppbullerproblemen. Om inga drastiska förändringar vidtas, såpasseras enmiljongränsen av det antal människor i Sverigesom har nedsatt hörsel p g a buller.Kraftfulla åtgärder är nödvändiga för att förebygga ochminska hörselskador och öronsusningar samt ökamänniskors välbefinnande på arbetsplatser, i bostäder och itrafikmiljön. Det gäller särskilt storstäderna. finnsstora forskningskunskaper inom buller- och hörselområdetsom inte tillämpas i samhället.I finns utarbetade normsystem inom samtligaområden. Ett fungerande normsystem kräver oftast att etttidsplanerat åtgärdsprogram utarbetas, vilket inteefterföljs i tillräcklig utsträckning. Dessutom måstebullerdeklarationer för maskiner, bilar, leksaker etc.förbättras. Dessa normsystem och bullerdeklarationer börså långt som möjligt fastläggas i internationell samverkan.Ett kraftfullt och fungerande handlingsprogram mot bullerbör innehålla bl a följande åtgärder:I börkunskap om buller och hörselskaderisker införas iläroplanen, för att uppnå ett bättre ljudmedvetande hosungdomarna.Samma kunskap bör införas i läroplanen pålärarhögskolan, för att uppnå ett bättre välbefinnande iskolmiljön.Förstärkta insatser för att förmedlatillämpbar forskningskunskap till arbetslivet ochsamhället.Förstärkta insatser beträffandehögskoleutbildning och forskning inom bullerområdet utanhinder av fakultetsgränserna.Förstärkta uppföljningar avtidsplanerade åtgärdsprogram utarbetas mot buller.Riksdagen beställde 1990 ett handlingsprogram för attminska bullret i samhället. Regeringen borde ha redovisatuppdraget i miljöpropositionen. Vi anser att regeringensnarast måste återkomma till med ett sådantprogram och i detta bl a ta upp de förslag till åtgärder somovan angetts.Miljöpolitikens medel och instrumentGränslöst samarbeteDet internationella miljöarbetet blir allt viktigare.Regeringen har i propositionen uttryckt detta i ord, meninte konkretiserat det med förslag. Trots att detinternationella miljöarbetet har utretts stannar förslagenhuvudsakligen vid två nya miljöattachéer och två nyamiljoner till miljöorganisationernas internationellaverksamhet.Strategi för -- 1992FNs miljökonferens för miljö och utveckling, UNCED,ger en unik möjlighet att lyfta miljö- ochutvecklingsfrågorna på den politiska dagordningen. förbereds konventioner på tre områden:klimatet, den biologiska mångfalden och skogen. Sverigemåste vara pådrivande i detta arbete. Vi har i en tidigaremiljömotion utvecklat vår syn på arbetet med och tar därför här enbart upp några specifikaområden:Global miljöfondÖverföring av ekonomiska resurser kommer att ha storbetydelse för att inte tredje världens länder skall överta dendåliga teknik, som vi i industriländerna tidigare använt elleranvänder. I-länderna har stort ansvar för att kunna avvärjamiljöhoten i tredje världen. Vi föreslår därför att en globalmiljöfond inrättas. Den ska finansieras genom attindustriländerna avsätter en andel av sinbruttonationalinkomst . Detta bidrag börinledningsvis sättas till 0,av BNI för att successivtbyggas upp till 0,. Det skulleinnebära att fonden första året tillfördes ca 100 miljarder kroch när den är fullt utbyggd ca per år.Fonden bör administreras av FNs miljövårdsprogram,. Medlen bör användas till de av FN prioriteradeområdena. Arbetet med att få till stånd denna globalamiljösatsning bör ha högsta prioritet i det svenska agerandetinför i Brasilien.MiljörättigheterVi anser att inför FNs konferens om miljö ochutveckling, ECO -92, bör vara pådrivande för att formuleraen deklaration om ''miljörättigheter'' för individer, grupperoch organisationer (Charter on Environmental Rights).Vid den regionala inom ECE i Bergenförband sig de deltagande regeringarna att bidra tillutformande av en sådan deklaration som skulle kunna antasvid . Diskussionen rörde främst rättentill information om miljöförhållanden, rätten till delaktigheti beslut och rätten till lagligt skydd. Detta var ett avBergenkonferensens stora genombrott, vilket till stor delmöjliggjordes genom demokratiseringsprocessen i Öst- ochCentraleuropa. Det är viktigt att dessa framsteg följs uppoch att tanken på en global FN-deklaration ommiljörättigheter förverkligas. En sådan deklaration skullekunna bli ett kraftfullt redskap för det folkliga ochdemokratiska miljöengagemanget, vilket är den viktigastekraften för att vända den globala miljökrisen i en positivutveckling mot ett uthålligt samhälle.Arbetet med miljörättigheterna bör också utvidgas tillatt säkra själva rätten till en god livsmiljö i enlighet med detförslag till miljötraktat som vi tidigare lagt fram. börverka för att sådana rättigheter inarbetas i FNs deklarationom mänskliga rättigheter.Krig och miljöKriget vid har på ett dramatiskt sättfokuserat sambandet mellan krig och miljö. Brinnandeoljekällor och oljeskadade fåglar är synbara bevis påskadorna. Men effekterna är så mycket mer omfattande. Debrinnande oljekällorna kommer att påverka miljön genomförsurning, förgiftning och klimatförändringar.Oljeutsläppen har skett i ett område av jorden med rikbiologisk mångfald. Kemikaliseringen kommer att varaomfattande i krigsområdet och dessutom kvarstår engigantisk nedskräpning med krigsmateriel. För att kunnastärka medvetenheten om att ta hänsyn till miljöeffekternai krig måste miljömedvetandet skärpas i fredstid. Sverigemåste aktualisera och förstärka de konventioner som finnsinom dessa områden. bör också ta initiativ till enFN-studie om sambandet mellan krig och miljö.Bistånd och miljöMiljöproblemen i utgör inte sällan ett direkthot mot människors hälsa och överlevnad. Därför är detsärskilt angeläget, att konferensen förmår att lyftafram överlevnadsfrågorna. Om så sker kanBrasilienkonferensen få lika stor betydelse för tredjevärlden, som fick för i-länderna. Vi vill särskilt understryka att i detsammanhanget aktualiserar hur anpassad och miljövänligteknik kan motverka att tredje världen drabbas avomfattande miljöproblem liknande i-ländernas.KunskapsutbyteDet finns behov inte bara av överföring av miljövänligteknik utan också av kunnande för att skapa bra lagstiftningoch bygga upp effektiva myndighetsorganisationer. Sverigebör ta initiativ till att utveckla ett sådant kunskapsnätverk.Som förebild kan bl a användas informationsutbytet genomChemical abstracts för att skapa Environment Bureaucraticabstracts.Tropiska regnskogarI arbetet med de tre tidigare nämnda konventionerna tillFN-konferensen om miljö och utveckling kommer detropiska regnskogarna att ha en central roll. Vi anser attSverige måste verka för att regnskogarna ges ett fullgottskydd i konventionerna. Den globala miljöfond som vi ovanredogjort för kan här spela en viktig roll.Sverige måste begränsa importen av virke från hotadeträdslag. Det kan ske genom att endast tillåta import somkommer från plantageodlade träd eller träd som kommerfrån områden där uttag är förenligt med ett uthålligtskogsbruk. Regeringen bör lägga fram förslag om detta.Nordiskt miljösamarbeteDet nordiska miljöarbetet har kraftigt förstärkts undersenare år på bl a initiativ från centerpartierna i Norden.Miljökonferenser har anordnats och en miljökonventionutarbetats liksom ett program för havsmiljön. Inomnordiska investeringsbanken har ett särskilt organupprättats för överföring av medel för miljöinvesteringar tillÖst- och . Även om vi på många områdenhade önskat skärpningar i de nordiska överenskommelsernahar dessa ändå stärkt möjligheterna till ett samnordisktmiljöarbete.Vid senaste mötet i antogsrekommendationer om bl a vägtrafikens miljöeffekter,beräkningsmodell för Grön BNP, miljövårdsinsatser iBaltikum, överföring av miljöteknologi till m.m.Det intensifierade miljösamarbetet har regeringarna oftaförsökt bromsa. Vi anser att det finns anledning attytterligare understryka värdet av det nordiskamiljösamarbetet och betydelsen av att ärpådrivande och lever upp till de nordiska åtagandena.EuropasamarbeteHänsyn till miljön måste vara grundläggande förEuropasamarbetet. De gränsöverskridandemiljöproblemen måste lösas i så brett samarbete sommöjligt. Solidariska insatser krävs för mestförstörda regioner. har tidigare föreslagit, ochockså fått gehör för, en internationellluftvårdsfond. Regeringen har uppenbarligen inte gjorttillräckligt för att förverkliga förslaget. Luftvårdsfonden börbyggas upp genom miljöavgifter på fossilbränslen för attmöjliggöra finansiering av lån eller bidrag tillmiljöförbättrande luftvårdsinvesteringar.Europasamarbetets ekonomiska och sociala spelreglermåste utformas så att de förebygger miljöskador. Sverigemåste aktivt ta del i det ökande miljöengagemanget inomEG. bör delta i de miljöorgan som är öppna för vårtland. I EES-förhandlingarna och vid en ansökan ommedlemskap i måste med kraft hävdamiljöfrågorna. I propositionen saknas redogörelse förregeringens ambitioner i detta avseende. Vi anser attSveriges medverkan i Europasamarbetet bör förstärkamiljön, utveckla de förebyggande insatserna, deekonomiska styrmedlen och skapa en helhetssyn påkemikalieområdet. Liksom i det nordiska miljösamarbetetmåste högsta tillämpade ambitionsnivå också vara Sverigesmål.Centern har lagt fram en omfattande motion med måletRädda . Vi tar därför inte upp dessa frågor i dettasammanhang.AntarktisSverige måste aktivt ta del i det internationellanaturvårdsarbetet. är det enda större område påjorden som ännu inte utsatts för mänskliga ingrepp i störreomfattning. Vi anser att bör ta initiativ till att fåAntarktis förklarat som internationell naturpark.Internationell miljöbevakningDen begränsade förstärkning av miljöbevakningen somföreslås vid ambassader är otillräcklig. Vi föreslåratt regeringen i samband med den pågående översynen avutrikesförvaltningen återkommer med förslag till en merheltäckande miljöbevakning.Uthållig tillväxtMiljö och knappa naturresurserEtt av de mest fundamentala strukturfelen i ekonominsnuvarande funktionssätt är att miljö och knappanaturresurser i stort sett betraktas som fria nyttigheter.Priserna på varor och tjänster beaktar därmed inte den fullasamhällsekonomiska kostnaden. Miljöeffekterna brukar avekonomerna få benämningen externaliteter. Det är ettmärkligt begrepp med tanke på att en frisk miljö är självagrundvalen för vår långsiktiga överlevnad. Däremot är detytterst träffande som uttryck för hur miljövärden hittillsbehandlats i ekonomiska sammanhang. Diskussionen omproduktivitet och avkastning blir ofta därför en fuskdebatt.Marknadsekonomin lämnad åt sig själv förmår inte klarauppgiften att inkludera de samhällsekonomiskakostnaderna och måste därför styras och anpassas i önskadriktning. Därvidlag bör marknadens egna mekanismer ochdynamik utnyttjas. Det finns en lång rad tekniker och medelsom kan användas i detta syfte.Som underlag för de samhällsekonomiska beslutenbehövs nationalräkenskaper som tar hänsyn till miljö- ochnaturresursutnyttjande. har mot denna bakgrundlänge hävdat att de traditionella målen måste kompletteras.Till de ekonomiskpolitiska målen måste också höra godmiljö och regional balans. Detta har vunnitgehör i , och god miljö och regional balans ingårnu bland de ekonomiskpolitiska målen.Ekonomisk tillväxt framställs ofta som synonym medökad välfärd. Det är en värdering och en förväxling som vimotsätter oss. Tillväxt är ett bland flera ekonomisk-politiska mål. Tillväxtens innehåll måste fokuseras ochtillväxten formas så att den blir miljövänlig. Ökad tillväxtmåste vägas mot andra icke-materiella mål såsom bättremiljö, resurshushållning och ökad fritid.Kommande generationers välfärd måste beaktas i denekonomiska politiken. FNs världskommission för miljö ochutveckling () introducerade --''hållbar utveckling'' -- som just uttrycker detta.Definitionen på hållbar utveckling är ''en utveckling somtillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommandegenerationers möjligheter att tillfredsställa sina behov''.