mot · GE02K57 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:117 En ny kommunallag Den offentliga sektorn är , liksom , utsatt för hårdhänta, och vulgära,attacker från högerkrafterna i landet. Privatisering ochMarknaden har predikats som de frälsande . Närhögerkrafterna blåser upp sig och hotar att rasera dengemensamma välfärden, då är det hög tid för alla oss somvärnar om den offentliga verksamheten att öppna förförnyelse och demokratisering.Samtidigt går det inte att blunda för det främlingskapsom många människor känner i kontakter med delar av denoffentliga verksamheten. Många upplever att det finns enmotsättning mellan att å ena sidan själva få besluta ochengagera sig i den del av den offentliga sektorn som mansjälv är involverad i och beroende av och å andra sidan dendemokratiska process som via det representativa systemethar att garantera det folkliga inflytandet över sammaverksamhet.Denna motsättning är djupt olycklig men går inte attönska bort. För att den offentliga verksamheten skall kunnautvecklas krävs att den blir en gemensam angelägenhet föralla de människor som är berörda. Den offentliga sektornmåste utvecklas till en gemensam sektor som vi kännerdelaktighet i och ansvar för.Demokrati förutsätter människors aktiva deltagande.Det innebär att den representativa demokratin måstekompletteras med människors direkta engagemang för atttillsammans lösa gemensamma angelägenheter.Den offentliga verksamheten i vårt land är omfattandeoch mångfasetterad. Det innebär givetvis att olika modellerför inflytande och engagemang måste prövas inom olikadelar av den offentliga sektorn. Men svårigheten att finnaen generell modell får inte hindra det förändringsarbetesom nu måste inledas.Detta är särskilt viktigt med tanke på de ungdomar somidag tar den offentliga verksamheten och den politiskademokratin för självklar. Dessa ungdomar skall inte behövahöra på litanior om hur illa det var ställt . Iställetmåste deras förslag till förändringar tas på allvar. Enoffensiv politik för rättvisa och solidaritet in itjugohundratalet måste våga ta fasta på nya idéer och prövanya vägar för demokrati och inflytande.Den av regeringen tillsatta ungdomskommittén har i ettnyligen avlämnat betänkande, Ungdom och makt (SOU1991:12), bl a behandlat ungdomars inflytande i skolan. Man skriverdär;Ute i samhället har man tidigare försökt med rådgivandeorgan, som t ex kommundelsråd. Dessa har lagts ned därför attmedborgarna inte fann det mödan värt att enbart vararådgivande och ej få delta i beslutsfattandet.Varför skulle elever vara annorlunda än vuxnamedborgare?I de beslutande organ som vi redogjort för iFinland och finns elevrepresentanter med som enklar minoritet och med begränsade rättigheter. I debattenom elev- och föräldrainflytande i svensk skola refereras oftatill dessa båda länders lösningar.Ur Ungdomskommitténs synvinkel är dessa ländersformer för inflytande helt oacceptabla. Vi menar att detistället är eleverna som ska ha ett ökat inflytande över sinegen arbetssituation. Det är också viktigt för oss att de somfinns i skolan förutom eleverna, dvs skolans personal, ocksåhar ett stort inflytande över sin arbetssituation ------ Principerna för en skolenhetsstyrelse skulle enligt våruppfattning vara följande:Klar gräns mellan det politiskaansvaret och förvaltningsansvaret på skolenheten. Ingapolitiker skall finnas i skolenhetsstyrelsen.Endast eleveroch personal på skolenheten ska ingå i styrelsen. Pågrundskolans låg- och mellanstadier kan elever till viss delrepresenteras av föräldrar.Styrelsen leds av en ansvarigpersonal, utsedd av den politiska nämnden.Styrelsen skall bestå av hälften elever som utses i direktaoch hemliga val bland eleverna.Skolenhetsstyrelsen ska fatta beslut i de frågor som berörskolenhetens drift och verksamhet och ha ansvar för en avpolitikerna fastställd budget. Med kommunens skolplansom grund ska styrelsen diskutera och enas om lokala målför skolenheten. Inom budget ska styrelsen prioriterainsatser som leder fram till målen. Det kan gälla frågor omlokaler, inköp, skolmåltider, läromedel, anställning avpersonal m.m.Valet av elever till styrelsen ska ske i direkta och hemligaval. Då blir inte eleverna hänvisade till val enbart inom denegna klassens ram, valet blir fritt från vuxenstyrning och geren funktionell demokratisk träning. Det kan vara lämpligtatt dela in skolan i valkretsar, t ex olika årskurser eller olika sektorer av skolan.Om eleverna vill ha valkampanjer eller annat utrymmeför valen till styrelsen är det de vuxnas uppgift att underlättaför sådana aktiviteter. Mandatperioden bör vara ett år.Vår modell innebär att ordförande för styrelsen intebehöver vara nuvarande rektor. Ordförande/platschefförordnas i taget av den politiska nämnden.Så långt ungdomskommittén.Skolan har ca 200 000 anställda, utbildar ca 1 300 000 elever och omsluter ca . Skolan är därmed en betydande delav den offentliga verksamheten i vårt land. Det saknas alltsåinte förslag om hur delar av den offentliga verksamhetenskall kunna utvecklas och demokratiseras.Decentralisering och avreglering är inte detsamma somdemokratisering. Men en decentralisering och ökat lokaltansvar kan skapa förutsättningar för en mer levandedemokrati.Om självförvaltande skolor enligt denna modell, ellerandra modeller för brukarinflytande inom den offentligasektorn, ska införas eller inte måste självklart avgöras av depolitiskt valda i varje kommun. Modellen förutsätter attkommunerna ges möjlighet att delegera beslutanderätt intebara till tjänstemän utan även till grupper av ''brukare''.Detta fordrar en ändring i kommunallagstiftningen.Regeringen har presenterat sitt förslag till nykommunallag. Där föreslås väsentligt utökade möjligheteratt delegera beslut. Men det blir endast möjligt att delegerabeslut till förvaltningschefer som i sin tur får delegera nedtill anställda. Enda ''undantaget'' utgörs av departssammansatta organ som har rätt att svara förberedning, förvaltning och verkställighet med undantag avfrågor som rör mål och kvalitet liksom ärenden som avsermyndighetsutövning mot någon enskild. Möjlighet för depolitiskt valda i kommunen att delegera beslut till grupperav brukare eller till några ''brukarsammansatta organ''föreslås inte.Med en sådan politik blir enda möjligheten för de eleveroch föräldrar som vill ha direkt inflytande över sin skola attstarta en privat skola som har någon typ aventreprenadförhållande till kommunens skolstyrelse. Ellerför de föräldrar som vill ta ett stort ansvar för det dagis därde har sina barn att starta ett föräldrakooperativ. Med ensådan inskränkning av möjligheterna till delegation avbeslut för de politiskt valda i kommunen öppnas vägen fördem som förespråkar privata lösningar ochentreprenadförhållanden inom den offentliga sektorn.Med privata skolor och en somköper tjänster av olika entreprenörer finns ingen garanti förnågot som helst demokratiskt inflytande över den dagligaverksamheten i t ex skolan. som de människorsom är engagerade och vill ta ansvar för t ex sin egen skolaeller sina barns dagis hänvisas till icke-kommunalaalternativ.För att utveckla och demokratisera den offentligaverksamheten föreslår vi att hos regeringen begärförslag om sådan ändring i kommunallagen att det blirmöjligt för de politiskt valda i en kommun att delegerabeslutanderätten till grupper av brukare eller''brukarsammansatta organ'' så att de förslag som framförtsav ungdomskommittén liksom andra modeller förbrukarinflytande inom den offentliga sektorn blir möjligaatt välja för de kommuner som har en politisk majoritet somså önskar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring avkommunallagen för att möjliggöra brukarinflytande genomsjälvförvaltning inom offentlig verksamhet i enlighet medvad i motionen anförts.