mot · GE02Ub567 · 1991-01-25 00:00:00 — Överförande av i till statlig huvudman i utvecklas snabbt. Dengrundläggande idén bakom utvecklingen är att de omkring2 000 studenterna vid olika utbildningar --sjuksköterskeutbildning, arbetsterapeututbildning,sjukgymnastutbildning, laboratorieassistentutbildning etc --skall ha tillgång till en fullständig högskola.Studentperspektivet är här det centrala. Det skall finnasen rak väg för studenterna från grundutbildning tillforskarutbildning. skall därför omfatta enfullständig högskolas alla verksamheter: grundutbildning(inklusive yrkesspecifik påbyggnadsutbildning),överbryggande utbildning som ger kompetens för bl.a.forskarutbildning samt forskning och utvecklingsarbete.I samarbete med har iGöteborg utvecklat ett system för överbryggandeutbildning. har vidare ansökt hosregeringen om försöksverksamhet med forskarutbildningvid vårdhögskolan.Regeringen avslog ansökan om forskarutbildning. I enmotivering till avslaget framhöll statssekreteraren iutbildningsdepartementet, , attfakulteterna har ett ansvar för forskning ochforskarutbildning även vid andra högskolor änuniversiteten, alltså även vid vårdhögskolan.Mot denna bakgrund har samverkan mellanuniversitetet och i givits fastaformer genom inrättandet av en särskild nämnd -- nämndenför forskning och utveckling inom de medellångavårdutbildningarna. Nämnden, vars ledamöter utses avmedicinska och samhällsvetenskapliga fakultetsnämndernasamt vårdskoleförbundets styrelse skall bl.a.rekommendera antagning till forskarutbildning, utarbetaindividuella utbildningsplaner för sådan utbildning och vararemissorgan vid fördelning av studiestöd tillforskarutbildning.Vårdhögskolan i har ett antal disputeradelärare. Den medverkar i olika forsknings- ochutvecklingsprojekt i samarbete med ,sjukvården och de sociala omsorgerna. Lärarnaskompetensutveckling är, tillsammans med utveckling avutbildningsstrukturen, det mest prioriterade området ivårdhögskolans utvecklingsarbete.Vårdhögskolans organisation har anpassats tilluniversitetets genom att institutioner bildats, ledda avprefekter och institutionsstyrelser. Av kommunalrättsligaskäl kan emellertid institutionsstyrelserna enbart ha enrådgivande ställning.Utvecklingen inom i har ägtrum i nära samverkan mellan ochuniversitetet i , främst de medicinska ochsamhällsvetenskapliga fakulteterna. Av vårdhögskolansutbildningar har flertalet en naturlig anknytning till ämnenoch institutioner vid , t.ex. arbetsterapi ochsjukgymnastik (medicinsk rehabilitering), hörselvård(audiologi), social omsorg (socialt arbete), tandhygien(odontologi) samt laboratorieassistentutbildningensinriktningar.En professur i klinisk vårdforskning vid iGöteborg med verksamheten förlagd till iGöteborg är under tillsättning. Då samarbetet mellanuniversitetet och blir alltmer omfattande ochdjupgående framstår det delade huvudmannaskapet tydligtsom orationellt och hämmande för utvecklingen. Olikheteri regelsystem motverkar ett samordnat och effektivtutnyttjande av resurserna samt lägger ytterligare hinder ivägen för lärare och forskare i deras redankrävande arbete att utveckla vårdhögskolan.Under l990-talet kommer hälso- och sjukvård samtsociala omsorger att utgöra prioriterade samhällssektorer.Inom ramen för denna prioritering måstevårdutbildningarna knytas till en vårdvetenskapligutveckling som ett komplement till den medicinska ochtekniska utvecklingen. En effekt av detta blir en höjd statusför vårdyrkena och därmed att personalförsörjningen inomhälso- och sjukvården och de sociala omsorgerna främjas.Ett enhetligt huvudmannaskap för högskolansvårdutbildningar spelar även från denna synpunkt enbetydelsefull roll.Göteborgs och , som är ettkommunalförbund mellan kommunen och , ärhuvudman för såväl vårdgymnasierna som förvårdhögskolan. Enligt kommunens, ochförbundets mening talar avgörande skäl för att staten börvara huvudman och att blir en del avuniversitetet i en skrivelse till regeringen l990-12-l7 (Dnr B l/89l7)hemställer , och och länsvårdskoleförbunds styrelse att förhandlingar tas upp omöverförande av i till statlighuvudman. Sammanfattningsvis framhålles i skrivelsen attså många och starka skäl talar för att staten bör varahuvudman för i att förhandlingardärom bör tas upp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attförhandlingar om överförande av i statlig huvudman tas upp möjligt.