mot · GE02A764 · 1991-01-25 00:00:00 — Direkt -- från den fackliga verklighetenNär regeringen presenterade sitt MBL-förslag iriksdagen ställde förslag för att 1928 årsklasslagar äntligen skulle kunna avskaffas. Då som ansågvi att facket skulle ha strejkrätt och andra demokratiskarättigheter på arbetsplatsen. Vi krävde att facket skulle hamaktbefogenheter, användbara i självständig facklig kamp.Detta är också linje i dag.Under det senaste året har demokratin påarbetsplatserna och fackföreningens ställning utsatts förhäftiga attacker. SAF:s, högerns och borgerlighetens kravpå försämringar i arbetsrätten har påverkat regeringen likastarkt som krav. som redanfått genomslag på skatte- och finanspolitiken börjar slåigenom också på arbetsrättens område. Förslag som upprörarbetarrörelsen bas ligger på regeringens bord.Tvångsmedling och kraftigt höjda strejkböter diskuteras nubakom kulisser.För att understryka hur nödvändigt det är med enskärpning -- och inte en försvagning -- på arbetsrättensområde, vill vi redovisa ett anmärkningsvärt agerande frånett transportföretag i västra befinnersig i konflikt med den lokala fackföreningen. Den senarehar efter lagenligt varsel om arbetsnedläggelse genomförten endagsstrejk. Facket vill sätta kraft bakom sina krav påbättre löner och andra anställningsvillkor.Efterresultatlösa förhandlingar varslas på nytt om stridsåtgärder.Efter ytterligare överläggningar som inte leder till någonuppgörelse vidtar företaget en drastisk åtgärd:Deanställda varslas om uppsägning med omedelbar verkan.Varseltiden blev , eftersom varslet lämnades kl 14och den ordinarie arbetstiden är 7.00--16.00. Motivering föruppsägningarna påstods vara arbetsbrist. Dagen efterövertogs de avskedade arbetarnas uppgifter av enentreprenadfirma.Efter det att företaget sagt upp deanställda med omedelbar verkan varslas dessutom de dåuppsagda om lockout, vilket innebar att de inte kunde sökanya arbeten, eftersom de betraktades som indragna ikonflikt. Företaget vägrade också att betala utuppsägningslön som lockouten var i kraft.Det är uppenbart att det aktuella företaget har använtarbetsmarknadslagarna som sitt eget redskap för attattackera facket. Följande kan urskiljas:1. Förhandlingsskyldigheten när det gäller varsel omuppsägning har totalt nonchalerats.2. De anställda har inte getts möjlighet att kräva sinlagenliga företrädesrätt till arbete vid nyanställning, enligtlagen om anställningsskydd.3. Någon förhandling om anlitande av entreprenörförekom inte trots att förhandlingsskyldighet föreliggerenligt medbestämmandelagen.Fackförbundet stämde transportföretaget och krävdedels skadestånd för brott mot medbestämmandelagen, delsbrott mot lagen om anställningsskydd.Arbetsdomstolen har i dom nr 67/90 slagit fast att enuppsägning på ovan redovisade grunder är frånföretagsekonomisk synpunkt godtagbar och skall av dennaanledning utgöra saklig grund för uppsägning. Detrefererade domslutet är ett prejudikat som kan få oanadenegativa konsekvenser för den fackliga rörelsen. Med stödav denna dom kan en arbetsgivare som är föremål förstridsåtgärd helt enkelt lägga ut arbetet på entreprenad ochsäga upp de anställda i stället för att gå till motangrepp medt ex lockout eller annan stridsåtgärd.Arbetsdomstolen finner inget annat fel i företagetshandlande än att förhandlingsskyldighet förelåg motavtalsslutande part vad gäller omläggningen avverksamheten. För detta tilldömdes facket ett medelmåttigtskadestånd. De enskilda medlemmarna i organisationentillerkändes ingen ersättning med hänvisning till attföretagets motivering till uppsägningarna -- ''arbetsbrist'' --godtogs som saklig grund för uppsägning.Vänsterpartietanser att bestämmelserna i lagen om anställningsskydd vadavser uppsägning på grund av arbetsbrist måste skärpas såatt de inte som i fallet ovan kan användas som ett verktygmot facket vid arbetskonflikter. Endast klart dokumenteradarbetsbrist bör kunna komma i fråga vid uppsägning i dethänseendet. För att fackföreningarna på ett effektivt sättskall kunna ta tillvara sina medlemmars intressen i såallvarliga situationer som en uppsägning utgör, bör facketha vetorätt.När det gäller de bestämmelser imedbestämmandelagen som rör anlitande av entreprenörvill vi anföra: det är orimligt att bestämmelserna skall kunnautnyttjas av en företagsledning så som skett i det refereradefallet. Ett företag som befinner sig i konflikt skall inte kunnaavskeda den ordinarie arbetskraften (som utnyttjat sinlagliga rätt att tillgripa stridsåtgärd) genom metoden attlägga ut arbetsuppgifterna på entreprenad. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändringav lagen om anställningsskydd för att förhindra attuppsägning sker med hänvisning till arbetsbrist utan attarbetsbristen klart har dokumenterats samt att lokalfackförening givit sitt medgivande,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om anställningsskydd att förbud införs motatt lägga ut arbetsuppgifter på icke-anställd arbetskraftunder tidsperiod då företrädesrätt till återanställning gälleri enlighet med vad som anförts i motionen.