mot · GE02Jo433 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslag till fiskevård m.m. Under har det statliga anslaget till fiskevårdm m uppgått till ca . har fördelatmedlen till dels bildandet av fiskevårdsområden (FVO),dels angelägna fiskevårdsprojekt. Dessutom har och erhållit var sitt mindre anslag till projektinom fiskevårdens område, som t ex rådgivning ochinformationsverksamhet.Behovet av statligt stöd till angelägna fiskevårdsinsatserrunt om i landet är väl dokumenterat, bl a ute hos de olikafiskenämnderna i länen. Behovet av stöd är vida större änvad anslaget uppgått till. Företrädare försportfiskarna och vattenägarna har också vid flera tillfällenpåtalat detta. har t ex äskat en ökning tilldrygt för nästa budgetår. Detta enda och lillaanslag till fiskevård och sportfiskets utveckling föreslårregeringen i budgetpropositionen skall upphöra från ochmed nästa budgetår.Istället för att bidraget upphör bör ökade medel ställastill fiskevårdens förfogande. Skälen till detta är bl aföljande:Fritt fiske ger inte kortintäkterJordbruksministern skriver i budgetpropositionen:''Kostnaderna för de aktuella åtgärderna (dvsfiskevårdsinsatser) får istället täckas av defiskekortinkomster eller arrendeavgifter som vattenägarnaerhåller. ''Längs hela vårt lands kust och i de fem ärdet fritt fiske med handredskap. Hur den angelägnafiskevården i dessa vatten skall finansieras framgår inte avpropositionen. Är det kommunerna? Länsstyrelserna viaandra former av medel än via statliga anslag?Riksdagen har tidigare utlovat att statsbidrag skall utgåtill dem som vill bilda fiskevårdsområden, om ansökaninkommit före . Hos Fiskeristyrelsenfinns nu ansökningar om stöd till bildandet avfiskevårdsområden till ett mycket större belopp än vad somf n utgår i statligt anslag per budgetår.Staten har ett ansvar också för att det bedrivs enmålmedveten och omfattande fiskevård runt om i hela vårtland. Detta måste ges regeringen till känna.Fiskevårdsområden i BohuslänFiskevårdsområdena behövs för att samordna upplåtelseav fisket och fiskevård i vatten där ägandet är splittrat påmånga delägare. I finns ytterst få vatten därägandet inte är splittrat, dvs oskiftat. Upplåtelse avdessa vatten för fiske utan att fiskevårdsområde är bildat ärolagligt fr o m 1991.Till hade inom den aktuella tidsperiodeninkommit ansökningar om totalt , varavstatsbidragsdelen uppgår till enbart avseendeBohuslän.Fiskevården i BohuslänI liksom i övriga landet har möjligheterna atterhålla statligt stöd skapat en mycket stor medvetenhet omfiskevårdens betydelse hos kommuner, bland vattenägareoch sportfiskare samt i fiskevårdsområden m fl. I många fallhar statliga medel till angelägna projekt inte kunnat beviljaspå grund av medelbrist. Många sådana projekt har dockåtminstone delvis genomförts fast på en lägreambitionsnivå.I har i första hand statsbidrag utgått tillfiskevård i små havsöringsbäckar och åar. Totalt finns iBohuslän närmare 100 småvatten där havsöringen leker ochungarna växer upp. Att finansiera fiskevård i sådana vattengenom fiskekortförsäljning är uteslutet av främst två skäl:Vuxen havsöring befinner sig i vattendrageti samband med leken och öringen är då fredad. Dessutomär de aktuella vattnen för små att fiska i och fyller sinfunktion som lekplats och barnkammare.Fisket på havsöringen sker istället till havs och där ärfisket fritt.Det får inte bli så att den enda fiskevård som kommer attbedrivas är den som det går att kommersialiseravia fiskekortintäkter och/eller arrenden. Staten har, liksomkommuner och vattenägare samt sportfiskare, ett delatansvar för fiskevården. Finansieringen bör ske genomstatligt stöd, kommunala bidrag samt de åtgärder somjordbruksministern anvisar. måste mot dennabakgrund avvisa regeringens förslag och dessutom anvisaytterligare statliga medel för anslag till fiskevård mm. Med hänvisning till det anförda hemställsatt under ett anslag till fiskevård m.m. ienlighet med budgetäskande /92 anvisar .