mot · GE02Fi714 · 1991-01-25 00:00:00 — I en borgerlig trepartimotion, undertecknad av CarlBildt, och , föreslås enavveckling av löntagarfonderna. Där föreslås bl.a.: ''Medelbör avsättas för att främja forskning och utbildning vidfrämst universitet och högskolor på områden som bidrar varaktig tillväxt. Tillgångarna bör överföras till ett antalfristående stiftelser, vars avkastning går till finansiering avsådan verksamhet. ''Enligt vår mening bör besluta att viss del avdessa medel avsättes till () har tilländamål att främja och stödja kvalificerad forskning inomalla vetenskapliga discipliner.En central uppgift är att förvalta stiftelsens förmögenhetpå ett sådant sätt att den ekonomiska basen för denforskningsstödjande verksamheten säkerställs förframtiden.Verksamheten började . RJ har alltsåverkat . har drygt 4.000projektanslag beviljats på tillsammans något mer än 1.800milj.kr. (penningvärde). Ungefär hälften har varitsamhällsvetenskapligt inriktad forskning, en fjärdedel harhaft medicinsk eller naturvetenskaplig inriktning och restenhumanistisk.Utdelningskapaciteten var drygt 90milj.kr. (i dagens penningvärde). kunde endastomkring 70 milj.kr. Skälet till denna nedgång äratt donationskapitalet, som fram endast kundeplaceras i den typ av värdepapper som ingick i riksbankensportfölj, efter hand minskade i värde realt och sålunda gavallt mindre avkastning.Fr.o.m. den l är stiftelsen helt friståendemed egen ekonomisk förvaltning. Genom ett nyttkapitaltillskott återställdes i det närmastegrunddonationens reala värde. Banden med donator,, upphörde. En egen finansavdelningorganiserades inom stiftelsen. Alla slags ändamålsenligaplaceringar som ingår i en aktiv och rationellförmögenhetsförvaltning kan därefter genomföras.Restriktionerna i kapitalförvaltningen harmedfört att stiftelsens ekonomiska roll somforskningsfinansiär är avsevärt mindre nu än för 25 årsedan. Orsaken härtill är att RJ inte hade några möjligheteratt utnyttja 80-talets kapitaltillväxt framför allt påaktiemarknaden. En jämförelse med och () kan vara belysande.År 1966 delade RJ ut 98 milj.kr., KAW 49 milj.kr. År1980 delade RJ ut 75 milj.kr., KAW 74 milj.kr. År 1990delade RJ ut 72 milj.kr., KAW 190 milj.kr. Alla belopp äruttryckta penningvärde.RJ har alltså realtminskat sin utdelningskapacitet med mer än en fjärdedel;KAW har nästan fyrdubblat sin. De statliga forskningsrådenhar fått sina anslag realt ungefärtredubblade.Till skillnad från de statliga forskningsråden, som vartoch ett verkar inom relativt snävt avgränsade sektorerliksom flertalet andra fristående stiftelser, har RJ kunnatfinansiera åtskilliga mång- eller tvärvetenskapliga projekt.Detta har haft stor betydelse särskilt förkunskapsutvecklingen rörande de verkningar som tekniska,ekonomiska, sociala och miljömässiga förändringarframkallar i samhället och hos de enskilda människorna. Iboken i ett föränderligt samhälle, publicerad medanledning av stiftelsens 25-årsjubileum, finns mångaexempel på detta.Enligt tillgänglig statistik från forskningsstödjandeorgan i och utlandet är konkurrensen om anslagfrån RJ hårdare än i andra motsvarande organisationer.Endast av de totala sökbeloppen för nya projekt kantillgodoses.Det utvecklade välfärdssamhället blir alltmer beroendeav akademisk forskning. Såväl industriell som ekonomiskoch social utveckling måste baseras på kvalificeradekunskaper hos ett allt större antal människor. Gedigenakademisk forskning, forskarutbildning ochgrundutbildning är avgörande för materiella ochkulturella framsteg.De forskningsprojekt som Jubileumsfonden stöderkvalitetsprövas utomordentligt noggrant. Utöver denallsidiga kompetens som finns i de olikaprioriteringsgrupperna (flertalet ansökningar prövas i merän en sådan grupp) anlitas också extern kompetens i form avsärskilt sakkunniga vetenskapsmän inom eller utom landet.Därmed undviker man att någon särskild vetenskaplig''skola'' eller något särskilt universitet gynnas.Internationell standard är alltid huvudkriterium. Inomvetenskapliga kretsar är RJ:s kvalitetsbedömningar,prioriteringar och arbetssätt högt respekterade.All internationell erfarenhet tyder på att en samladbedömning vid konkurrens om medel för kvalificeradvetenskaplig forskning är överlägsen regionala eller lokalabedömningar. bedömningar i anslutning tillforskningspolitiska propositioner har också gått i dennariktning.Stiftelsen har redan en välfungerande organisation med hög kompetens både förförmögenhetsförvaltning och för fördelning avforskningsmedel. Befintlig organisation kan utan någonsom helst förändring på ett effektivt sätt förvalta ettavsevärt större kapital. Den kan också, liksom under deförsta åren, på ett kompetent sätt fördela avsevärt störrebelopp än nu till kvalificerad och angelägen vetenskapligforskning. Genom sin fristående ställning kan stiftelsenutan invecklat byråkratiskt krångel utöka sinverksmahet.Givetvis måste en ökad utdelningskapacitet åtföljas aven diskussion av hur resurserna skall användas. Bådeforskarnas efterfrågan på medel och övriga medborgaresefterfrågan på kunskap kan därvid vara vägledande. Serman till dagens situation inom RJ förefaller efterfrågan påmedel till kvalificerade naturvetenskapliga och medicinskasamt till större, långsiktiga och mångvetenskapliga projektvara störst. Men också behovet av kvalificerade översikteröver eller analyser av kunskapsläget inom samhälleligtkomplicerade områden syns också vara mycket stort.Sammanfattningsvis anser vi det synnerligenvälmotiverat att vid en avveckling av löntagarfonderna enviss andel av fondernas medel tillföres RiksbankensJubileumsfond. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid en avveckling avlöntagarfonderna viss del av deras medel tillförs StiftelsenRiksbankens Jubileumsfond.