mot · GE02A727 · 1991-01-25 00:00:00 — Muslimers situation på arbetsplatser I finns det ca l00 000 invandrare och flyktingarfrån länder vilka kan betraktas som islamiska. De är sinsemellan bärare av olika språk- och kulturella traditioner.De tolkar inte heller alltid sin religion på samma sätt. Medfå undantag har de en önskan om att få komma in isamhället och räknas som fullgoda samhällsmedlemmar,med skyldigheter och rättigheter som alla andra.Invandrarna är ofta mer medvetna om sambandetmellan sin religion och sin kulturs yttringar än densekulariserade svensken. Men de muslimska invandrarna ärinbördes delade i olika religiösa, politiska ochreligiöst/politiska grupper. Svenskar med bakgrund i enkristen kultur kan ha svårt att se de olika grupperna och attta till sig alltför främmande yttring av religiös och politiskverksamhet. Nödvändigt är dock att strävanden blandmuslimerna att hitta sin roll i det svenska samhälletunderlättas. Från samhällets sida bör föras en öppendiskussion om framtid som ett mångkulturellt land.De muslimska invandrarna, till under , har som regel kommit för att stanna.Även de som inte hunnit bli svenska medborgare har i stortsett samma skyldigheter och rättigheter som alla svenskar,med rösträtt i riksdagsval och värnplikten som de viktigasteundantagen. Som politiker har vi ett ansvar att se till, att delagar vi är med om att arbeta fram också kan efterlevas ochåberopas. Detta gäller i allra högsta grad även lagen omreligionsfrihet.Vad innebär den lagen för våra invandrargrupper om viinte också tillförsäkrar dem en möjlighet att utövasin religion enskilt och i grupp?Under det gångna året har vi i massmedia fått varavittnen till många underliga turer kring försök, att frånsamhällets sida förhindra eller åtminstone väsentligtförsvåra, byggandet av moskéer.Av de ca l00 000 muslimer, som tagit sin tillflykt tillSverige, är 63 000 organiserade i något av de tre godkändariksförbunden. har av hävd varit bärare av religiös,politisk och social kultur. Allt sammanflätat och svårt attsärskilja. Få muslimska länder har lyckats med konststycketatt bli sekulariserad stat. Den unga generationen som växerupp måste få tillgång till kulturcentra som tillgodoser alladessa tre aspekter. Någon form av allaktivitetshus där helafamiljen kan vara tillsammans under ett och samma tak.Om inte förståelsen för de djupa religiösa rötter somislams kultur har kan ges vidare till nästa generation, växerde upp i ett kulturellt vakuum. De unga invandrarna stårofta inför en dubbel uppgift, att förklara sin kulturs mångasidor för mer eller mindre vetgiriga utanförstående, och attta emot och ge vidare sin kultur till nästa generation.I brytpunkten mellan dessa båda uppgifter växer en nykulturförståelse fram på båda sidor om kulturgränsen.Kultur blir något man kan ifrågasätta.En grundförutsättning för detta kulturmöte är att desjälvklara religiösa och kulturella ritualerna kring födelse,liv och död kan tillgodoses. På så sätt frigörs energi till attförändra det i kulturen som måste och som kan förändras,för att den skall överleva utanför den egentligakulturkretsen.Det är viktigt att vi i det svenska samhället försökerbereda utrymme för muslimernas grundläggande kulturellabehov. Dit hör bl a följande:möjlighet att utnyttja rättenatt bygga religiösa centra, moskéer,deltagande ifredagsbönen på de större orterna, där det inte är långt tillnärmaste bönelokal,tillgång till bönelokal på de störrearbetsplatserna, där det finns många muslimska anställda(en är som bekant förpliktad att be 5 gånger omdagen oberoende om han eller hon arbetar i ett muslimsktland eller inte),ledighet vid första och sistadag, samt vid den stora offerfesten, Beyram, som efter och varar i . Då dessainfaller på vardagar går helgen ofta spårlöst förbi -- trots attdet är en stor helg för muslimerna,möjlighet t ex attgenom tydlig märkning undvika fläskprodukter isammansatta livsmedel. Dvs inte bara en märkning:innehåller animaliskt fett, vilket för med sig att mångamuslimska familjer mycket sällan vågar använda sig avprodukter med bristfällig märkning,Det är viktigt att muslimernas religiösa rättigheter iSverige blir föremål för en bred översyn. Såväl stat ochkommuner som arbetsmarknadens parter har ett ansvar.Regeringen bör därför kalla till överläggningar , arbetsmarknadensorganisationer och de muslimska organisationerna i Sverigeför erforderliga handlingslinjer. Regeringen bör också seöver möjligheterna att förbättra informationen i omIslam och muslimsk kultur såväl inom som utom skolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i samverkan med muslimskaorganisationer och arbetsmarknadens parter försökaåstadkomma regelsystem på arbetsplatser och i offentligasammanhang, som respekterar muslimernas religiösasedvänjor i den utsträckning de inte strider mot svenskträttsmedvetande,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en arbetsgrupp somser över informationsbehovet hos den svenska allmänhetenom islam,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av de svenskaläroböckerna med avseende på islam och muslimer.2]