mot · GE02Ub149 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen InnehållInledning 4En sektorsindelad gymnasieskola 4En gemensam kärna 4Tudelningen består 4Utbildning för framtidens yrken 5Den föreslagna gymnasiemodellen 5Ge eleverna ansvar 5Självförvaltande gymnasieskolor 5Brukarinflytande i lagstiftningen 6Elevinflytande 6Arbetsformer för inflytande 7Förnya de traditionella skolämnena 7Ge eleverna inflytande 7Central reglering av elevernas inflytande 8Nationella program 8Kontakt med yrkeslivet 8Garanterad undervisningstid 9Verksamhet utöver den garanterade timplanen 9Miljöundervisningen 10Individuella program 10Elevernas rätt till utbildningsval 11Betygen 11Betygsfri intagning 12Vuxenutbildning 12Grundläggande vuxenutbildning 12Vuxenutbildningens särdrag 13Uppdrag åt andra att anordna komvux 13Statens skolor för vuxna 13Finansiering och genomförande 14Fortbildning 15Utrustning 15Hemställan 15InledningGymnasieskolan och vuxenutbildningen är avgrundläggande betydelse dels för den enskilda människansmöjligheter att hävda sin rätt, delta i samhällslivet ochutvecklas i sitt arbete, dels för samhällets och arbetslivetsutveckling i stort.Utbildningen, som är en av de viktigaste faktorernabakom de orättvisor som finns i vårt samhälle, är samtidigten nyckel till ett mer jämlikt och rättvist samhälle medsjälvständiga, starka och aktiva människor.I den här motionen redovisar vi i vår synpå hur gymnasieskolan och vuxenutbildningen börutvecklas.En sektorsindelad gymnasieskolaVänsterpartiet har förespråkat att ensektorsindelad gymnasieskola skall ersätta den tudelningmellan yrkesutbildning och allmänna, studieförberedandelinjer som finns . Utbildningarna bör ha en gemensamkärna av allmänna ämnen som krävs för ett aktivtdeltagande i demokratiska processer och samhällslivet istort. Varje sektor skall ha sina karaktärsämnen som ärgemensamma för alla studerande inom sektorn. Därutöverskall det vara möjligt för eleverna att göra individuella val.Eleverna skall ha möjlighet till successiv specialisering.Samtliga utbildningar bör vara treåriga och anknyta tillarbetslivet. De bör innehålla en betydande del av praktikeller arbetsplatsförlagd utbildning.En gemensam kärnaFörslagen i regeringens proposition tar flera steg i rättriktning. På många punkter är förslaget bra. Regeringenföreslår att samtliga utbildningar, som kallas program, skallvara treåriga. En gemensam kärna av allmänna ämnen skallfinnas inom samtliga program.Det är av stor betydelse att samtliga elever nu skall fåtillgång till kunskaper i svenska, matematik, engelska,samhällskunskap, idrott och hälsa, naturkunskap. Detinnebär att alla ungdomar får möjlighet att skaffa sig allmänbehörighet till högre studier och bättre förutsättningar att taaktiv del i samhällslivet samt ställa krav inom arbetslivet.Dessutom blir estetisk verksamhet, specialarbete och tillvalobligatoriskt inom samtliga program. Detta är särskiltglädjande eftersom det innebär en väsentlig uppvärderingav de estetiska ämnena och att det självständiga,undersökande arbetssätt som bör prägla specialarbetet gesett obligatoriskt utrymme inom samtliga timplaner.Tudelningen bestårPå vissa avgörande punkter är vi kritiska motregeringens förslag. Det gäller framför allt det faktum attden föreslagna modellen fortfarande innebär en tudeladgymnasieskola. Även om skillnaderna mellanyrkesutbildningarna och de studieförberedandeutbildningarna minskar jämfört med dagens gymnasieskola,så vilar skuggorna från läroverk och yrkesskola också överregeringens förslag.Utbildning för framtidens yrkenArbetslivet har genomgått och genomgår dramatiska ochsnabba förändringar. Yrken förändras och skillnader mellanolika yrkesgrupper suddas ut. Inom flera yrkesområdenminskar skillnaderna mellan arbetare och tjänstemän ochhierarkiska organisationer plattas till. Detta är enutveckling som är bra. Jobben blir mer meningsfulla när deanställda får använda både handen och hjärnan.Gymnasieskolan bör utformas så att den är i takt med, ochytterligare skyndar på, denna omstrukturering avarbetslivet.Därför bör de föreslagna programmen successivtersättas av ett fåtal sektorer. Sektorerna bör vara så passbreda att den som skall bli undersköterska skall hamnainom samma sektor som den som skall bli läkare och densom skall bli kontorist inom samma sektor som den somskall bli ekonomichef osv. Den föreslagna modellen medsuccessiva grenval och utrymme för individuella val passarbra även i en sektorsindelad gymnasieskola. Samtligautbildningar bör innehålla en betydande del praktik ellerarbetsplatsförlagd utbildning. Tänkbara sektorer ärekonomi/handel, industri/teknik, natur/miljö ochhumaniora/samhälle/omvårdnad.Gymnasieskolan skall ge de grundläggande kunskapernaoch bädda för ett livslångt lärande. Färdigutbildning inomolika yrken måste ges i arbetslivet.Den föreslagna gymnasiemodellenVi har ovan beskrivit hur vi vill att gymnasieskolan skallutvecklas och vi anser att regeringen tar ett alltför litet stegi den riktningen. väljer dock att i principställa sig bakom den modell för gymnasieskolan sompropositionen föreslår. Men vi räknar med attgymnasieskolan skall vara stadd i ständig förändring ochutveckling och att denna utveckling på lite sikt skall leda sektorsindelad gymnasieskola.Ge eleverna ansvarSkolans verksamhet är ett gemensamt arbete som utförsav lärare och elever tillsammans med övriga anställda påskolan. En bra skola måste ytterst skapas av dem som ärverksamma där.Decentraliseringen av beslut och ansvar bör inte görahalt vid kommungränsen eller hos politikerna.Möjligheterna att skapa självförvaltande skolor som, inomde ramar som nationella styrdokument och kommunalaskolplaner utgör, självständigt kan styra och ansvara förverksamheten måste bli större.Självförvaltande gymnasieskolorDen modell vi vill förorda är en skolenhetsstyrelse sombestår till hälften av elever och till hälften av dem som äranställda på skolan. Denna modell har föreslagits avden av regeringen tillsatta , somframför fyra principer för en skolenhetsstyrelse;Klargräns mellan det politiska ansvaret och förvaltningsansvaretpå skolenheten. Inga politiker i skolenhetsstyrelsen.Endast elever och personal på skolenheten skall ingå istyrelsen.Styrelsen leds av en ansvarig personal, utseddpå av den politiska nämnden.Styrelsen ska tillhälften bestå av elever som utses i direkta och hemliga valbland eleverna.En sådan skolenhetsstyrelse bör kunna fatta beslut i defrågor som rör skolenhetens drift och verksamhet och haansvar för en av politikerna fastställd budget. Inombudgeten bör styrelsen prioritera insatser som leder fram tillde mål som finns formulerade i läroplan, kommunensskolplan och den lokala arbetsplanen.Det är viktigt att det politiska ansvaret förgymnasieskolan, den skolpolitiska debatten i kommunenoch väljarnas möjligheter att via valsedeln påverkainriktningen på kommunens skolpolitik inte försvagas medsjälvförvaltande gymnasieskolor. Enligt stårinte ett tydligt politiskt ansvar i motsättning till ett störrebrukarinflytande när det gäller skolans förvaltning inom deramar som de politiskt ansvariga sätter upp.Vi vill påpeka att den modell vi förordar inte skallförväxlas med det ''entreprenadförhållande'' mellanprivatdrivna skolor och kommunen som ibland förekommiti debatten.Brukarinflytande i lagstiftningenOm självförvaltande gymnasieskolor enligt dennamodell ska införas eller inte måste självklart avgöras av depolitiskt valda i varje kommun. Modellen förutsätter attkommunerna ges möjlighet att delegera beslutanderätt intebara till tjänstemän utan även till grupper av ''brukare''. Detfordrar en ändring i kommunallagstiftningen. Regeringenhar aviserat en proposition om ny kommunallag våren 1991.Vi avser att återkomma till denna fråga i detsammanhanget.Ett ökat lokalt ansvar för den dagliga verksamheten igymnasieskolan står inte i motsättning till nationella beslutom läroplaner och statens ekonomiska ansvar för skolan.Enligt är det möjligt att uppnå lokalt ansvaroch mångfald inom ramen för en likvärdig utbildning.ElevinflytandeElevernas inflytande och ansvar i skolan måste stärkasav flera skäl. Det är naturligt att en demokratiskgymnasieskola måste ge eleverna betydligt störremöjligheter att vara med och bestämma över sin skola.Decentraliseringen av ansvar får inte leda till att lärare ochrektorer ges större makt på elevernas bekostnad. Tvärtommåste eleverna ses som medarbetare på skolan och få ta sindel av det decentraliserade ansvaret.Åtskilliga studier visar att eleverna önskar merinflytande över sin situation när det gäller trivsel, ordning,undervisningens innehåll och arbetssätt. De sämstamöjligheterna till inflytande har eleverna vad gällerundervisningen. Det är här som eleverna harredovisat störst önskan om ett vidgat inflytande.Arbetsformer för inflytandeElevernas möjligheter att påverka undervisningen ochsin egen arbetssituation är nära förknippat med dearbetsformer som används i gymnasieskolan. Enligtvänsterpartiet så måste elevinflytandet öka dels avdemokratiska skäl, dels därför att det krävs för attundervisningen skall ge bra resultat. I den kreativa processsom inlärning och kunskapsutveckling är spelar eleven självhuvudrollen och måste själv vara delaktig. Det går inte atttvinga på någon kunskap, den kunskap som eleven själv harefterfrågat är den kunskap som har det största värdet.Den katederundervisning som fortfarande ärdominerande ger, tillsammans med en undervisning somstyrs av läroböckerna med tillhörande arbetsuppgifter ochsom organiseras i korta lektionspass, inte mycket föreleverna att vara med och besluta om. Förslaget om att angeundervisningstiden i 60 min-timmar under hela utbildningenistället för lektionsveckotimmar per årskurs kan möjligenunderlätta en mer flexibel planering av undervisningen.Fortfarande har läroböckerna alltjämt en central plats iundervisningen. Studier visar att de står för det mesta avinnehållet och definierar vad som är viktigt att kunna. Flerastudier visar att eleverna sitter den tillsammansi klassrummet och lyssnar på läraren eller löser likadanauppgifter. Grupparbete liksom verkligt individuellauppgifter är undantag. Ännu mer ovanligt är fältstudiereller projektarbeten. Eleverna får sin kunskaphuvudsakligen genom läroboken och läraren. Det är lärarensom talar, medan eleverna sitter tysta eller svarar på frågor.Det är av största vikt att den organisatoriskareformeringen av gymnasieskolan går hand i hand med ettpedagogiskt nytänkande och en förändring ochdemokratisering av arbetsformerna i gymnasieskolan.Särskilt angeläget är att det samarbete som inletts mellanvissa lärare i yrkesämnen och lärare i allmänna ämnenbreddas och utvecklas.Förnya de traditionella skolämnenaSnäva ämnesgränser kan försvåra både elevinflytandeoch ett problemorienterat undervisningssätt. Det är därförangeläget att de garanterade undervisningstimmarna i deolika ämnena, t.ex. inom kärnämnena, inte uppfattas somett hinder för lärare och elever som vill arbetaämnesövergripande.Ge eleverna inflytandeVänsterpartiet anser att det är självklart att bådeelevernas inflytande över undervisningen ochmöjligheterna att ta ansvar för den egna skolan måsteutökas.När det gäller elevernas inflytande över undervisningenbör de kommande läroplanerna, för såväl gymnasiet somgrundskolan, mycket tydligt ange att det är eleverna somtillsammans med lärarna skall planera, genomföra ochutvärdera undervisningen.Vänsterpartiet har bl.a. i samband med att riksdagenbehandlade ansvarspropositionen (1990/91:18) krävt attelevernas rätt till inflytande skall lagfästas. föreslårregeringen en portalparagraf i skollagen som tydligtmarkerar elevernas rätt till inflytande över sin utbildningoch vi noterar med tillfredsställelse att vårt krav nutillgodoses.De ökade valmöjligheter för eleverna som föreslås fåraldrig fungera som en ersättning för elevernas inflytandeöver planeringen och genomförandet av undervisningen.Central reglering av elevernas inflytandeFormerna för elevernas inflytande utformas bäst lokalt.Det gäller även elevernas inflytande över de beslut av merövergripande karaktär som rör skolan och skolarbetet.Med regeringens förslag försvinner den centralareglering som funnits när det gäller skolkonferenseni gymnasieskolan. Det kan innebära antingen att ettelevinflytande i nya och mer aktiva former får chans attblomma upp eller att de möjligheter som finns föreleverna att medverka i för skolan gemensamma beslut heltförsvinner.Vänsterpartiet accepterar den föreslagna avregleringenav skolkonferenserna och förutsätter att man lokalt finnerän bättre former för elevernas ansvar och inflytande. Detkan t.ex. ske genom den modell för självförvaltande skolorsom vi beskrivit ovan. Men vi vill inte utesluta att centraltreglerade beslutsformer kan komma att krävas om det vidden kontinuerliga utvärderingen och uppföljningen visar sigatt kommunerna sätter elevinflytandet på undantag.Nationella programVänsterpartiet vill, som vi har redogjort för ovan, ha ensektorsindelad gymnasieskola. Det betyder att vi iframtiden vill se en utveckling av de nationella programmensom leder till att tudelningen i yrkesutbildning ochstudieförberedande utbildning försvinner.Kontakt med yrkeslivetVänsterpartiet har länge förordat att allgymnasieutbildning skall innehålla praktikperioder. Denförsöksverksamhet som bedrivits med ämnesanknutenpraktik på de nuvarande s.k. teoretiska linjerna har varitmycket uppskattad av eleverna.Regeringen skriver i propositionen att man vill betonavikten av att verksamheten inom samtliga program knytsnärmare arbetslivet och samhällslivet i övrigt. Det är viktigtatt ämnesanknuten praktik ger eleverna konkretaerfarenheter av arbetslivet och knyter ihopämnesundervisningen med tillämpningar i arbets- ochsamhällslivet.Vänsterpartiet anser att den s.k. ämnesanknutnapraktiken inom samhällsvetenskaps- ochnaturvetenskapsprogrammen liksom inom det estetiskaprogrammet är av sådan vikt att den bör finnas med inomden garanterade tiden för de olika programmen på ettliknande sätt som föreslås för de övriga nationellaprogrammen. Omfattningen bör utgöra 200--250 timmarspridda över de tre åren. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag härom. Mer detaljerade beslut somgäller denna praktik bör fattas lokalt.Ett beslut om garanterad praktik/arbetsplatsförlagdutbildning inom samtliga nationella program måste följas avökade anslag när det gäller handledarutbildning ochsektorsbidraget.Garanterad undervisningstidRegeringen föreslår en helt ny modell för de nationelltfastställda timplanerna. De skall, för varje nationelltfastställt program, ange den minsta tid som kommuner ochlandsting skall garantera varje elev lärar/handleddundervisning. accepterar dennakonstruktion av timplanerna.Men när regeringen preciserar antalet garanteradetimmar inom de olika nationella programmen så gör mandet genom en timplanekonstruktion som ger elevernaväsentligt färre lektionstimmar jämfört med utbildningenpå de nuvarande linjerna. Det rör sig om minskadeundervisningstimmar med . Vi kan inte accepteradenna standardsänkning.Den sammanlagda garanterade undervisningstiden föreleverna totalt inom programmen föreslås av regeringenvara följande:Estetiskt program1 650 timmarNaturvetenskapsprogram1 750 timmarSamhällsvetenskapsprogram1 650 timmarÖvriga program2 250 timmarDen stora skillnaden mellan tiden för de olikaprogrammen motiveras med att de övriga programmen skallinnehålla arbetsplatsförlagd utbildning.Eftersom arbetar för ett närmande mellande ''teoretiska'' programmen och de yrkesutbildandeprogrammen föreslår vi ovan att en viss del av dengaranterade tiden på samtliga program utgörs avpraktik/arbetsplatsförlagd utbildning. Därmed försvinnermotivet för väsentliga skillnader när det gäller den totalagaranterade lärar/handledda tiden på de olika programmen.Vi föreslår att den totala garanterade lärar/handleddatiden för det estetiska programmet, naturvetenskaps- ochsamhällsvetenskapsprogrammen utökas till ca . Av dessa timmar bör utgöras av praktik. Den garanteradeundervisningstiden inom programmen bör alltså förstärkasmed 200--. Användningen av dessa utökadetimmar bör till en väsentlig del kunna beslutas lokalt. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.Verksamhet utöver den garanterade timplanenOrsaken till att det i dagens gymnasieskola finns ettganska stort lektionsbortfall är verksamhet som vanligen ärbåde önskvärd och nödvändig. Det gäller t.ex. prov,studiebesök, politisk information, syo-information ochvissa projektarbeten.Enligt mening är prov, studiebesök,politisk information, syo-information liksomprojektarbeten naturliga inslag i skolarbetet ochundervisningen. Att dessa verksamheter föreslås ske utöverden garanterade timplanen får inte innebära att de bedömssom mindre viktiga än de garanterade timmarna. Att så inteblir fallet bör noga uppmärksammas i det utvärderings- ochuppföljningsarbete som kontinuerligt skall ske. Om detskulle visa sig att kommunerna och skolorna bortser fråndessa delar av skolarbetet bör inte varafrämmande för att utställa centrala direktiv.Det är väsentligt att proven i gymnasieskolan är ennaturlig del av undervisningen t.ex. genom laborativa proveller s.k. process-skrivning. Att tiden för prov läggs utanförde nationellt fastställda timplanerna får inte innebära attstora aulaskrivningar av tentamenstyp blir dominerande.Provtillfällen bör utnyttjas som en del i undervisningen.MiljöundervisningenMiljöfrågornas vikt för den långsiktiga överlevnaden påjorden står klart för de flesta i vårt land. Men fortfarande ärsteget långt från en allmän insikt om miljöfrågornas vikt handlingsberedskap för att aktivt kunna påverka det somidag hotar och förstör jordens framtida livsbetingelser.Vänsterpartiet har länge arbetat för attmiljöundervisningen skall utökas och förbättras såväl igrundskolan och gymnasieskolan som i vuxenutbildningen.Vi har fört fram krav på en allmän förstärkningav de naturvetenskapliga kunskaperna och vi arbetar för enskola som fostrar till engagemang, ifrågasättande ochhandlingsberedskap.För att varje medborgare dels skall kunna ta aktiv del iden miljöpolitiska debatten och ställa krav på myndigheteroch företag, dels få handlingsberedskap för det förändradelevnadssätt som naturen kräver av varje människa, måsteskolan, i alla årskurser och på alla utbildningslinjer, gemiljökunskap ett stort utrymme. Det handlar inte enbartom utrymme i skolans timplaner, det handlar också om hurundervisningen i miljöfrågor bedrivs och vilkamålsättningarna är. Miljöfrågorna lämpar sig utmärkt församarbete mellan olika skolämnen, ett praktiskt ochundersökande arbetssätt, ett globalt synsätt och enutbildning som syftar till att aktivt påverka utvecklingen isamhället.Riksdagen har beslutat att i skollagen skriva ''Var och en som verkar inom skolan skall främja aktningför varje människas egenvärde och respekt för vårgemensamma miljö''.I det läroplansarbete som startar är målsättningen attskapa en gemensam läroplan för barnomsorg, grundskola,gymnasieskola och vuxenutbildning. Av direktiven framgåratt miljöfrågor skall ha en central roll i läroplaner ochkursplaner. Detta är helt i linje med vänsterpartietssträvanden.Vi avvaktar det arbete som pågår med att ta fram enny läroplan och nya kursplaner. Det står dock klart att detkommer att krävas stora insatser för fortbildning av lärareför att förverkliga en bra miljöundervisning. Det kan ävenkomma att krävas fortsatta stimulansåtgärder från statenssida av den typ som länsskolnämndernas resurser för inköpav tjänster från miljöorganisationer och stöd tillutvecklingsprojekt inom miljöundervisningen hittillsutgjort. Även statligt stöd för uppbyggande av resurscentraför miljöundervisning inom de olika skolformerna kan bliaktuellt.Individuella programIndividuella program kan fylla ett behov hos deungdomar som av olika skäl inte är motiverade att påbörjanågot av de nationella programmen. Individuella programbör kunna ge ungdomar inom ungdomsuppföljningen ochpå ungdomsplatser möjlighet till utbildning och till en visstrygghet i och med deras rättighet att fullfölja ett påbörjatindividuellt program.Det är bra att påfallande smala utbildningar som t.ex.yrkesdansarutbildningen i kan få plats inomramen för individuella program. När det gäller specielltstudiemotiverade elever vill vi betona att det enligtvänsterpartiets mening inte bör skapas någon ''gräddfil''genom gymnasieskolan. Individuella program bör inteanvändas för att skapa ''elitlinjer'' i gymnasieskolan. Deindividuella programmens utformning bör uppmärksammasvia uppföljning och utvärdering.Elevernas rätt till utbildningsvalEn elev som har påbörjat sin utbildning på ett nationelltprogram skall ha rätt att fullfölja sin utbildning påprogrammet och den som har börjat ett individuelltprogram skall ha rätt att fullfölja det enligt den plan somfanns när utbildningen inleddes. Detta föreslås ipropositionen och ger eleverna viss trygghet i sin utbildning.Vi föreslår att eleverna dessutom skall ha rätt att göra ettstudieuppehåll och sedan fortsätta på det program som detidigare påbörjat. Denna rätt bör självfallet svara mot enskyldighet för kommunerna och gälla t.o.m. det förstakalenderhalvåret eleven fyller . Vi föreslår attregeringen återkommer till med förslag om sådanlagändring.Dessutom bör det finnas vissa centrala riktlinjer somanger det minsta antal elever som krävs för att en gren/etttillval skall anordnas. Detta krävs för att eleverna påförhand skall veta hur många de måste vara inom engren/ett tillval för att kommunen skall vara skyldig attanordna sådan undervisning. Självfallet står det sedankommunen fritt att anordna undervisning med färredeltagande elever. Sådana centrala riktlinjer gör det möjligtför eleverna att själva påverka kommunens gren/tillvals-utbud genom att gå samman och göra gemensammatillval/grenval.BetygenBetygsfrågan har haft en central roll iskoldebatten. har länge kritiserat betygenoch förordat en betygsfri skola. Det finns flera skäl fördetta. Ett av de viktigaste argumenten är att betygenförhindrar den kunskapssyn och de arbetssätt som vi anserbör prägla undervisningen.Det var just betygens effekter på undervisningen somvar utgångspunkten för den expertgrupp som senast utrettbetygen. Gruppen lämnade sitt betänkande ochförordade som ett alternativ ett samlat kompetensbevisefter som inte skulle vara uppdelat i olikaämnen. Ett sådant alternativ ligger mycket nära det intyg pågenomgången utbildning som föreslagit.Nu har en parlamentarisk beredning tillsatts för attunder våren bereda betygsfrågan. I beredningens direktivframgår det att de relativa betygen skall avskaffas ochersättas av någon form av målrelaterade betyg.Eftersom något riksdagsbeslut i betygsfrågan knappastär att vänta innan beredningen har slutfört sitt arbete såavstår vi från att nu lägga några förslag i frågan om betygsfriskola eller olika betygssystem.Betygsfri intagningVänsterpartiet anser dock att tiden nu är mogen för att taställning i den principiella frågan om betygen skall användassom urvalsinstrument till och inom gymnasieskolan.Behovet av urval vid intagningen till gymnasieskolan harunder senare år minskat avsevärt genom utökningen avantalet intagningsplatser. Kommunerna blir nu skyldiga atterbjuda alla sina ungdomar gymnasieutbildning ochplaneringen av antalet platser inom de olika nationellaprogrammen blir väsentligt smidigare och flexiblare. Dettabör, tillsammans med de bredare ingångar i gymnasieskolansom föreslås i propositionen, leda till att behovet av urvalytterligare kommer att minska.Trots detta kan det även komma att finnas ettbehov av urval till vissa program i gymnasieskolan liksombehovet kan uppstå inom vissa program när det gällergrenvalet.Vi föreslår att betygen inte skall användas somurvalsinstrument varken när det gäller urvalet bland flerasökande till ett speciellt program eller när det gäller urvalettill en viss gren inom ett nationellt program.