mot · GE02Sf209 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningEnligt är det en central uppgift församhället att garantera grundtrygghet för alla människor.Pensionssystemet skall medverka till detta, och ge utrymmeför valfrihet och livskvalitet för den äldre generationen.Pensionssystemen är våra största fördelningssystem. Ihuvudsak syftar de till att skapa rättvisa levnadsbetingelsermellan den yrkesverksamma gruppen och pensionärerna.Andelen pensionärer i befolkningen ökar kraftigt.Nästan var fjärde svensk är pensionär. Många av dessa leverunder mycket knappa förhållanden. 400 000 pensionärersaknar helt ATP-poäng. En stor del av dessa, främstkvinnor, gör det för att de ägnat sina liv åt att vårda barneller andra närstående. Genom ATP-systemets starkakoppling till heltidsförvärvsarbete har kvinnorna generelltsett en svagare ställning inom pensionssystemet. Andelenkvinnor är störst bland dem som enbart har folkpension ochpensionstillskott. Många lever i mycket små ekonomiskaomständigheter.Orättvisorna syns också tydligt i ett regionalt perspektiv.Landsbygds- och glesbygdsbor har ofta långt till vård ochservice. Den inflationsskapande finansiering avskattereformen som socialdemokraterna och folkpartietliberalerna drivit igenom bidrar till kraftigt ökade boende-och resekostnader. För många människor, inte minstpensionärerna, täcks inte de ökade levnadskostnaderna avsänkt skatt. Den kompensation som genomförts med enhöjning av pensionstillskott har delvis reducerats genomden begränsade basbeloppshöjningen. Därför hör dessamänniskor till förlorarna i det nya skattesystemet.Pensionsberedningen har avlämnat sitthuvudbetänkande (SOU 1990:78). Beredningen föreslårenligt vår mening inga genomgripande förbättringar förflertalet pensionärer. Man hävdar att alla nuintemeragaranteras en god grundtrygghet genomfolkpensioneringen. Vi anser att detta inte stämmer. För depensionärer med låg ATP, 478 000 kvinnor och 388 000 mänsom har lägre ATP än fyra poäng, är påståendet heltgrundlöst. Pensionsberedningen har naturligtvis inte kunnatbeakta effekterna av den beslutade skattereformen. Deninnebär att pensionärerna drabbas särskilt hårt av höjdamatpriser och ökade boende- och resekostnader. Mångapensionärer måste avsätta mellan 25 000 och 30 000 kronorper år till hyra för bostad. Många av dessa är inte ensberättigade till kompensation genom det kommunalabostadstillägget, KBT. Höjda avgifter på läkarochtandläkarbesök, läkemedelsinköp och vårdavgifterförsämrar också pensionärernas ekonomiska situation.Förändringen av högkostnadsskyddet med en högreegenavgift försämrar pensionärernas ekonomi.Centerpartiet begärde när högkostnadsskyddet beslutades iriksdagen att den högsta egenavgiften för läkemedels- ochläkarbesök -- sjukvårdande behandling -- inte skall varahögre än . Tyvärr beslutade att höjadenna gräns till . Landstingen äger numera rättatt besluta om egna nivåer. Flera landsting har också förståttvikten av att tillämpa lägre nivåer.Dagens pensionssystemSvagheterna i dagens pensionssystem kan i korthetbeskrivas utifrån tre utgångspunkter.1. Pensionssystemet är splittrat och byråkratiskt. Förmånga människor kan det krävas samordning av upp till femolika system för att nå ekonomisk grundtrygghet. Det ärfolkpension, pensionstillskott, visst inslag av ATP,kommunalt bostadstillägg och särskilda skatteregler förpensionärer. Det säger sig självt att ett sådant system inte äröverblickbart för den enskilde.2. Såväl KBT som de särskilda skattereglerna förpensionärerna är inkomstrelaterade. Dennainkomstprövning skapar stora marginalproblem. Dettainnebär att pensionärer inte kan kompensera en låg pensionmed extrainkomster. Genom de särskilda skattereglerna förpensionärer särbehandlas gruppen på ett negativt sätt trotsatt vissa förbättringar gjorts.3. Den inkomstprövning som förekommer ipensionssystemet skapar en stor byråkrati genom attsamhället skall inkomstpröva 600 000 pensionärer.Det krävs exempelvis 600 årsanställda till en kostnad av 20miljoner kronor för kontroll av utbetalningar av KBT.Det nuvarande pensionssystemet fyller inte deavgörande uppgifter för tryggheten som det borde göra.Pensionen räcker inte till för en rimlig grundläggandeekonomisk trygghet för dem som har enbart folkpensionoch pensionstillskott. Deras möjligheter att genom annaninkomst, av kapital eller tjänst, påverka sin ekonomiskasituation är närmast obefintlig.Pensionärer med låg pension har höga marginaleffekter.Det hindrar dem från att göra värdefulla insatser iarbetslivet -- inom sitt tidigare arbete, genom att utvecklasin hobby eller genom serviceinsatser och väntjänster förandra äldre.Pensionssystemet håller inte med nuvarande tillväxtsamman finansiellt i ett långsiktigt perspektiv mednuvarande avgiftsuttag. Det trygghetssystem som de flestamänniskor bygger upp sin ekonomi inför ålderdomen påhotas av en finansiell kris om inget sker. Att successivt ökaavgiftsuttaget innebär stora påfrestningar på landetsekonomi och på solidariteten mellan generationer.Centerpartiets förslag till förstärkt grundtrygghetCenterpartiet föreslår att förmånerna i folkpension ochtilläggspension samordnas. Pensionssystemet bör baseraspå en grundpension för alla inom ATP-systemet om 68 %av 4,5 x basbeloppet. Vårt förslag innebär att folkpensionenoch pensionstillskottet lyfts ur statsbudgeten och helagrundpensionen betalas via ATP-systemet. Nuvarandefinansiering av folkpension och pensionstillskott, dvs såvälarbetsgivaravgifterna som den statliga finansieringen, ställstill förfogande inom ATP-systemet.En inkomstrelaterad pension utgår i vårt förslag ovanpågrundpensionen på samma sätt som nuvarande ATP. ATP-taket vid 7,5 basbelopp ligger fast. Det innebär att vi harkvar en inkomstrelaterad pension för dem som har eninkomst över 4,5 basbelopp (motsvarande grundpensionen)och upp till 7,5 basbelopp. Alla som har pension(folkpension, pensionstillskott och ATP) som är lägre ängrundpensionen höjs till denna nivå. Detta har särskilt storbetydelse för dem som varit hemarbetande ellerdeltidsarbetande -- främst kvinnorna och övrigalåginkomsttagare.Pension utöver vad som kan erbjudas genomgrundpension eller inkomstrelaterad pension kan utgåantingen genom pensioner som avtalats fram eller genomsparande i personliga, frivilliga pensionsförsäkringar.Det är särskilt angeläget att den stora grupp kvinnor somunder en lång rad av år utfört ett av samhället oavlönatvårdarbete av egna barn får en bättre grundpension. Ävende grupper av låginkomsttagare som i stora delar av landetinte kunnat erbjudas heltidsarbete måste erbjudas en störreekonomisk trygghet.Förslaget om grundpension skapar en grund för attkunna avveckla merparten av de särregler som nuförekommer för pensionärerna. Någon särskild folkpensioneller pensionstillskott utanför ATP utgår ej. KBT kanupphöra både vad gäller statens som kommunens åtagande.Därest kommunerna finner anledning att av lokala skälbibehålla KBT, skall detta vara möjligt.En reform som bygger på principen om grundpensionkan beräknas till en kostnad av ca 10 miljarder kronor.Detta bör jämföras med det faktum att ATP-kostnadernavissa år ökat med 9--10 miljarder. Man bör vidare beaktade stora dynamiska effekter som följer med reformen bl agenom att pensionsvillkoren inte längre försämras när enpensionär skaffar sig extrainkomster. Behovet av extra stöd,t ex genom socialbidrag minskar.Genom att införa en grundpension enligt vårt förslagåstadkommer man en förstärkt grundtrygghet och enminimering av särregler för pensionärer.Enligt vårt förmenande bör en grundpension enligtskisserat slag genomföras i ett steg. På det sättet uppnåssamordningsvinster som är förslagets förutsättning. Medtanke på att det är ett system med långtgåendekonsekvenser vad gäller systemuppbyggnaden är detnödvändigt att relativt går mellan riksdagsbeslutoch ikraftträdande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om enförstärkt grundpension enligt de i motionen angivnariktlinjerna.