mot · GE02Ub42 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt I propositionen föreslås en kraftig utbyggnad fr o mhösten 1991 av antalet platser inom högskolan, bl a i form avlokala linjer och kortare utbildningar. Enligt förslaget skalldenna förstärkning bl a främja näringslivets tillväxt ochmedverka till en regional utveckling. Även l990skedde en kraftig resursförstärkning (ca l3 milj kr) medsamma syfte och till huvudsaklig del riktad till de mindreoch medelstora högskolorna. Högskoleutbildningenscentrala roll i den regionala utvecklingen har särskiltbetonats. Trots att statsmakterna i likhet med bl alänsstyrelsen på i flera olika sammanhangframhållit behovet av att stärka och bredda näringslivet ilänet -- har emellertid inte vid något av de nu nämndatillfällena högskoleutbildningen på beaktats.Riksdagen beslutade l988 att det skall finnas en fastorganisation för högskoleutbildningen på . har tillkommit för att stärka infrastrukturenoch därigenom skapa förutsättningar för en gynnsamregional utveckling i länet. Ansvaret för verksamheten harlagts på en till knuten högskolekommitté, somansvarar för planering och genomförande avhögskoleutbildningen. All utbildning genomförs isamarbete med en annan högskoleenhet. harförutom och ävenlärarhögskolan i , , , och iStockholm varit engagerade i utbildningen.Utbildningen är, med hänsyn till näringslivets behov, tillstor del inriktad mot teknik samtekonomi/informationsteknologi. Tillströmningen avstuderande har varit bra och högskoleutbildningen påGotland har även blivit ett attraktivt alternativ förstuderande från andra delar av landet. Dessa utgör nu av antalet studerande.Utbildningens totala volym är nu omkring 200årsstudieplatser. Detta är emellertid en för liten omfattningför att verksamheten själv skall kunna bära alla med tankepå utbildningens kvalité nödvändiga kringkostnader. Dettahar medfört att och kommuntvingats tillskjuta vissa medel.Trots de allmänt positiva effekter, som en egenhögskoleorganisation inom länet skapat, är andelengymnasieelever på som fortsätter sina studier viden högskola ännu den klart lägsta i landet. Det lokalanäringslivet kännetecknas fortfarande av en låg tekniknivåoch av små företag av vilka relativt få är verksamma inomexpansiva branscher. Andelen långtidsutbildad arbetskraftär också liten.Jordbruket och turismen är två mycket viktiga näringarpå . är knappt l5 % av deförvärvsarbetande sysselsatta inom de areella näringarna.Mycket talar för att denna andel under l990-talet genomomställningen inom jordbruket kommer att minskadrastiskt. Turismen har, bland annat på grund av kraftigtökade resekostnader, minskat iomfattning och näringen befarar inför kommande säsong enytterligare minskning av storleksordningen 20 %.Mot denna bakgrund är det nu särskilt angeläget attvidta åtgärder för att stärka näringslivets möjligheter attfinna nya verksamhetsområden eller anpassa befintligaverksamheter till nya förutsättningar. Ett ökat utbud avhögskoleutbildning bland annat i form av fort- ochvidareutbildning är i detta sammanhang en viktig åtgärd.Högskolekommittén på har presenteratett omfattande förslag för att under en femårsperiodförstärka högskoleverksamheten i länet. Huvuddelen avförslaget tar sikte på att höja kompetensnivån i detgotländska näringslivet. Detta föreslås ske genom bl a ettökat utbud av fristående kurser samt fler utbildningsplatserpå linjen inom teknik och ekonomi. Förslaget har fått ettstarkt stöd i det gotländska näringslivet.Mot bakgrund av det nu redovisade anser jag detangeläget att högskoleutbildningen på ges enutökad resursram redan inför budgetåret l99l/92. Detta kanlämpligen ske genom att anslaget för lokala och individuellalinjer utökas med ett belopp som motsvarar vad som i propl990/9l föreslås avsättas till övriga mindre högskolor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkning av medel för lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser tillhögskoleutbildningen på .