mot · GE02U402 · 1991-01-25 00:00:00 — Miljöpariet de grönas grundsyn på vapenexporten ärvälkänd. All vapenexport bör avvecklas. Svenskvapenexporten går inte att förena med en aktiv fredspolitik. ''Vapenaffärernas'' grundorsak är att vapenexport intekan regleras på så sätt som den tänkersig eftersom så oerhört starka ekonomiska och militäraintressen är inblandade. Så länge har envapenexport, kommer svenska vapen att hamna i länder därde inte hör hemma.Glädjande nog har en minskning avden internationella vapenmarknaden noterats, enminskning som även kunnat avläsas på den svenskavapenexporthandeln. Förhoppningsvis skall regeringenunder våren, i linje med den socialdemokratiskakongressens beslut, lägga förslag om lagstiftning omriktlinjer för vapenexport som ytterligare skall bidra tillminskad svensk vapenhandel.Men trots den positiva utvecklingen pågår enomfattande vapenexport, som strider mot de riktlinjer somfastlagts av , riktlinjer som uttryckligen säger attexport inte bör förekomma till länder som 'befinner sig iväpnad konflikt'' eller är indragna i ''internationell konfliktsom kan befaras leda till väpnad konflikt''. Sådana fall ärexport till som har en väpnad konflikt med ,ockupationen av där använde svenska vapen(pansarvapen AT-4 från FFV) och somvidareexporterat vapen till förbjudna länder.Under de senaste fem åren har vapenskandaler ochavslöjanden om 'affärer med förbjudna länder'' avlöstvarandra oavbrutet. Storföretag, myndigheter och politikerhar direkt eller indirekt struntat i givna regler förvapenexporten. Några få inblandade har blivit dömda,andra väntar på resultatet av en rad utredningar,kommitteer och domstolar.VapenexportskandalernaUtrikesminister har vid ett flertaltillfällen sagt att ''vapenexportbyken måste tvättas''. Ifjolårets motion skrev vi: 'Tyvärr har tvättvattnet blivit alltsmutsigare. ''Då, , var regeringens mörkläggning avBofors mutaffärer i samband med Indienordern och avslöjande att betalt 188 miljoner tillindisk mellanhand, högaktuella.Nu, , avslöjar Svenska Freds-ochskiljedomsföreningens vapenforskare , iExpressen, en vapenskandal nedskriven irikskriminalens dagbok, 'leverans till från '', somaldrig kommit till polisens, utredningars ellermedborgarkommissionens kännedom. Detta trots attregeringen blivit informerad, av ledningenvid , om att granater hamnat i SaddamHusseins armé.Misstankarna om brott mot krigsmateriellagen förvapentillverkaren , har lett till att åtal väcks i treaffärer.1. Flygkapslar som levererats till har enligtåklagaren vidareexporterats till ''minst tre länder'' som inteär godkända för svensk vapenexport.2. Smuggling av ammunition till förbjudna länder viaSingapore.3. Smuggling av granatgeväret till via Storbritannien.Vapenaffärerna har gjort att anseendeutomlands har fläckats svårt. Många svenskar känner attskam och vanära följer med den svårkontrolleradevapenexporten. Skiljelinjerna mellan olagligt och lagligt harvisat sig suddiga, gränsdragningarna godtyckliga.Vem har det egentliga ansvaret för vapenskandalernaoch hur skall ansvar kunna utkrävas en gång för alla?Otaliga utredningar har som sagt gjorts och andra pågår.Alla inblandade regeringar springer ifrån sitt ansvar, allaskyller på alla och de organ som har att utreda har antingenför dåliga resurser (KU), alltför begränsade uppgifter(rättsapparaten som inte kan utkräva politiskt ansvar) ellerär uppknutna till de inblandade (medborgarkommissionen,delar av KU).Ändå måste det väl rimligen i en demokrati gå att få tillstånd ett övergripande politiskt ansvarsutkrävande?Givetvis måste KU fortsätta sin grundlagsenliga form avgranskning av enskildheter. Och rättsapparaten måste hållasig strikt till de rättsliga aspekterna. Återstår en nyoberoende, men sakkunnig kommission.Miljöpartiet de gröna har tidigare krävt en nymedborgarkommission, men annorlunda sammansatt.Framförallt måste den innehålla sakkunnigt folk, dvs.företrädare för Svenska Freds och eventuellt andrafredsforskare.Vi föreslår också en Nordisk kommission om denordiska vapenaffärerna.Både och är inblandade iBoforsaffärerna, genom robotexport ochIndienaffären, genom leveranser av krut till Iran.De nordiska företrädarna bör vara så partipolitisktoberoende som möjligt.En modell vore att låta företrädare för fredsrörelsen,fredsforskare, nordiska journalister och författare ingå idenna nordiska kommitté.Uppgiften för kommittén vore att göra en övergripande'samhällsmoralisk utvärdering av vad vapenaffärerna berottpå, vilka faktorer i ländernas system som gjort dem möjliga,jämföra dem (eventuellt) med liknande företeelser i andraländer och -- framförallt -- uttala en uppfattning om detsamhällsmoraliska ansvaret.Samarbete med utländsk krigsindustriSvenska företag som tillverkar militär utrustning ochmilitär teknologi har etablerat sig,förutom i , bl.a. i och . Debildar nya bolag och dotterbolag tillsammans med inhemskaföretag. Den svenska kontrollen av och insynen i svensktdeltagande i vapenhandel försvåras eller omöjliggörs.Samtidigt har våra egna vapen och system blivit alltmerberoende av import och samarbete med utländskkrigsindustri. Det främsta exemplet på detta är JAS-planet.Ett 60-tal licensavtal finns upplåtna från svenskkrigsindustri till utländsk, varav 37 i EG-länder.De s.k. samarbetsavtalen har ökat kraftigt. tecknades 44 samarbetsavtal medföretag i andra stater. Men tecknadesså många som 65 sådana avtal. Flerparten av dessasamarbetsländer, som t.ex. , ,, , och ,exporterar krigsmateriel till länder som är ''förbjudna'' försvensk vapenexport.EGs gränslösa vapenmarknadSvenska Freds- och i nr 6/89 upp EG och vapenhandeln: 'En gränslösmarknad håller nu på att växa fram. Det sker parallellt medden inre marknaden. väntas EG ta över ävensamordningen av vapenmarknaden. Företagen har redanbörjat förbereda sig genom samgåenden ochrationaliseringar. Även har börjat anpassa sig efterden nya gemensamma vapenmarknaden. Men regeringenlåtsas som ingenting händer. ''Både och har anställda ''EG-samordnare''.Företagens uttalanden visar att de är rädda att bli ställdautanför och skapar därför utrymme för en ''egen EG-anpassning''.Samtidigt pågår en rad gemensamma forsknings- ochsamarbetsprojekt. Det är mycket svårt att dra gränser förvad som är civilt eller militärt. Så anses det t.ex. i militärakretsar att en rad av EGs 'civila'' projekt kommerkrigsindustrin tillgodo, skriver . Det gäller framförallt''Esprit'' (mikroelektronik och informationsteknik), '''(modern materiel och flygteknik), ''Race''(telekommunikation). Och inom ''Eureka'' säjs 30 av de 100första projekten kunna få militär tillämpning.Slutsatsen blir att regeringen kommer att ställas införfullbordat faktum när alla samarbets-, samproduktionsavtaloch forskningsprojekt är skrivna och i gång, ifall man inteutan betänketid ger sig i kast med att se hur begränsningaroch kontroll kan utformas så att den svenska neutraliteteninte medvetet äventyras.I promemoria (21/10-90) om''Garantier för enighet och konsekvens i gemenskapensinsats på det internationella planet'' heter det (iöversättning), bland annat:''Det är i medlemsstaternas gemensamma intresse attproduktion av och handel med försvarsmateriel fullt utunderkastas den gemensamma marknadens disciplin, vilketbl.a. innebär upphävande av artikel 223. ''(I art. 223 tillförsäkras medlemsstaterna rätt att behållasäkerhetspolitiska hemligheter för sig själva och att självakontrollera sin vapenproduktion och sin vapenhandel. )Det är således helt klart att medlemskap i en självständig vapenexportpolitik.Krympande marknadInternationelltAvspänningen i världen kommer att leda tillnedskärningar i ländernas försvarsbudgetar. Människorkommer att kräva att resurser satsas på vår tids verkligahotbilder, miljöförstöring och sammanbrott för ekologiskasystem. Världsopinionen kommer även att kräva att dekonflikter som uppstår, skall lösas med politiska medel, intemilitära.I tidningen ''Defence'' , redovisas att denfranska vapenexporten minskat senasteåret.Förutom minskad efterfrågan på vapen bidrar minst treandra faktorer till den krympande marknaden.1. Försäljning av begagnade vapen ökar och minskarmarknaden för nyproducerade vapen.2. Länderna i tredje världen har numera en ''egenvapenexportmarknad''. T.ex. är en av de storavapentillverkarna.3. Teknisk utvecklig, sammanslagningar ochrationalisering gör att antalet vapenproducenter och antaletsysselsatta i vapenindustrin krymper.SverigeSvensk vapenindustri står inför stora bekymmer närkonkurrensen på den internationella marknaden hårdnar.Det är bara att inse att den svenskakrigsmaterielindustrin måste skäras ner.Miljöpartiet de gröna noterar med glädje att deninternationella trenden nu också visar sig på de svenskavapenexportsiffrorna. Äntligen minskar den svenskavapenexporten.I årets budgetproposition, bilaga 5, redovisas att /90 hade 149 enskilda tillverkare regeringenstillstånd att tillverka krigsmateriel. har 1 600 ansökningar om utförsel behandlats. Värdet avexporten uppgår till ca 3 000 milj. kr. (avser i vissa fall även export under fleraföljande år), jämfört med ca 7 250 milj. kr. Även krigsmaterialexportens andelav totala export minskar -- från år1988, till år 1989.Enligt en sammanställning av offentlig statistik somSvenska Freds och gjort minskadeden svenska vapenexporten under tiden1990-01-01 till 1990-10-30.Men trots den positiva utvecklingen fortsätter enomfattande och tvivelaktig vapenexport.Vapenexporten är ingen isolerad fråga, utan hörsamman med hur vårt eget försvar och militära strukturskall se ut . Väljer vi ett högteknologiskt ochkvalificerat försvar blir vi framgent beroende av attexportera och importera vapen för att upprätthållastandarden. Vi tvingas in i den internationellavapenkarusellen alltmer.Idag finns inget säkerhetspolitiskt egenvärde i att ha enegen vapentillverkning.Slutsats: Den militärindustriella basen måste minskaoch vapenindustrin ställas om till civil produktion.Det är orimligt att staten, av sysselsättningsskäl, skallhålla vapenindustrin i gång med olika stödåtgärder.Däremot måste staten ta ansvar för orter, företag ochanställda som drabbas av nedläggningar, så att omställningtill annan produktion sker så smärtfritt som möjligt och attnya arbetstillfällen kan skapas.Förslag härom framställs i vår motion omVapenindustrins framtid.Vi yrkar också på att medel ställs till förfogande imotionen Kunskapsbank för försvarsindustrinsomställning.UtredningarUtförsel av krigsmateriel från har varit mycketomdebatterad i massmedia. I utländska tidningar haromdömet varit att svenskarna hycklar. Våra bestämmelsermå vara restriktiva, men tillämpningen är ofta mycketliberal.Dessa frågor har också blivit föremålför statliga utredningar.Två större utredningar om krigsmaterielexport är klaraoch avlämnade dels ''Utlandssamverkan påkrigsmaterielområdet'' (SOU 1989:102) dels 'Begreppetkrigsmateriel'' (SOU 1989:66). Den senare avlämnadesredan 1989, den förra . Ännu har regeringeninte klart aviserat om tidpunkt för proposition tillriksdagen. I årets budgetproposition (bilaga 5, sid. 195) stårdet att ''regeringen avser att senare framlägga förslag om nylag rörande krigsmateriel.Regeringens förslag till ny lag har låtit vänta på siglänge nog, vi förutsätter att regeringen med ''senare'' avservåren 1991.Vi har med bestörtning noterat att utredningen omkrigsmaterielexporten , intefullföljt direktiven. ''Även effekterna av ett totaltavbrytande av krigsmaterielexporten bör utredas'', (Dir.1988:41). Men frågan om försvarsekonomisk kostnadutreddes aldrig, trots att det angetts i direktiven.Även i utrikesutskottets betänkande 1990/91:UU1förutsattes att en sådan utredning skulle ske:''Vidare har utredningen till uppgift att göra enbedömning av möjligheterna att ytterligare begränsa ellerhelt avbryta den svenska krigsmaterielexporten. Utskottetkonstaterar att frågorna om avveckling av vapenexportensåledes är föremål för utredning. ''Innebär detta att inga beräkningar ochavvecklingsplaner för vapenexporten kommer att tas fram?Vi anser att utredningsdirektiven och utrikesutskottetsskrivning inte kan nonchaleras och fordrar därförenuppföljning.I utredningen förespråkas även en betydligt liberalaresyn på 'följdleveranser'', t.ex. reservdelar och ammunition.Ett förslag som vi anser absolut måste förkastas.Likaså vad gäller försvarsindustriellt samarbete medutländsk industri (samarbetsavtal) måste utredningensförslag förkastas. Detta är ''luddigt'' uttryckt -- vilket kan fåtill följd en ökad försäljning av svensktillverkadkrigsmateriel utomlands.Det är inte svårt att se att utredningen gjorts av personersom företräder vapenexportpositiva åsikter; samma sakgäller för övrigt den rådgivande nämnden ikrigsmaterielfrågor.Miljöpartiet de gröna arbetar för att all vapenhandelskall upphöra -- från liksom från andra länder.Detta förutsätter i sin tur ett utvecklat internationelltsystem för kollektiv säkerhet som med fördel bordeförhandlas fram inom ramen för -- FN.I en skrivelse till FN (45:e sessionen, A/45/150 andcorr.1) föreslår E.A. ett program förbegränsning av försäljning och transferering avkonventionella vapen. Programmet bygger på öppenhet ochdialog mellan länderna och en aktiv roll för FN.Regeringen bör som sagt lägga en propositionom krigsmateriel som föreslår att riktlinjer om vapenexportskall lagfästas och att dessa skall leda till att begränsavapenexporten och öka kontrollen, samt att skärpa urvaletav länder som får köpa svenska vapen, dvs. lagfästa attvapenexport inte skall få ske till stat som har militärastyrkor utanför det egna territoriet.Även förslag om att helt avbryta vapenexporten börframläggas för , i enlighet med givna direktiv ochutrikesutskottets betänkande.Exportkontroll av kemikalierKemiska vapen tillhör de mest fruktansvärda förmänniskan. Illegalt tillverkas och sprids dessa. Att det finnsregimer som inte drar sig för att använda kemiska vapenmot civilbefolkning visar folkmordet i den kurdiska stadenHalabja då utplånade en mellanstor stadoch tusentals dog av giftgas. Kemiska vapen har ävenanvänds av i , av på , avThailand i , av i , av Storbritannienpå . För tillverkning behövs kemiska ämnensom bl.a. tillverkas i . Enligt SSC exporteras varje årca av tyonylkloriden, fosforklorid, fosforpentakloridoch dimetylamin. har de sålts frånSverige till ca 30 länder, varav 13 har kemiska vapen elleranvänt kemiska vapen . (Källa: 7/89)ingår inte i Australiengruppen -- ensammanslutning av de viktigaste industriländerna med bl.a.de 12 -- som enats om åtgärder för attförhindra spridning av kemiska vapen till tredje världen.Sverige anser att denna Australiengrupp är en i-landssammanslutning som diskriminerar ochdärför står vi utanför.I bugdetpropositionen, bilaga 5, sid. 196, föreslåsregeringen lägga fram en proposition om kontroll av vissaprodukter som kan användas i massförstörelsesyfte. EnligtKMI innefattar förslaget bl.a. missilkomponenter, civilutrustning för tillverkning av kemiska vapen och 33 kemiskaämnen (prekursorer).Miljöpartiet de gröna kräver att för att inte skallbidra till spridning av kemiska vapen måste vi utan dröjsmållagstifta om exportrestriktioner av produkter som kananvändas vid framställning av kemiska vapen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att regeringen tar initiativ till och tillsätter en nordiskkommission för utvärdering av det övergripandesamhällsansvaret i samband med de nordiskavapensmugglingsaffärerna enligt de i motionen framfördaprinciperna,2. att hos regeringen begär lagförslag om totaltförbud för export av krigsmateriel och en plan föravveckling av svensk krigsmaterielexport ,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt samtliga riksdagspartier skall vara representerade ikommande utredningar om krigsmaterielexporten,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt fredsrörelsen bör vara företrädd i rådgivande nämndenför krigsmaterielfrågor i första hand direkt genom attfredsrörelseföreträdare utses, i andra hand indirekt genomatt också riksdagspartier med negativ syn på vapenexportges representation i nämnden,5. att beslutar att riktlinjer för svenskvapenexport inkl. licensförsäljning och samarbetsavtal,skall fastställas i lag,6. att beslutar att militär materiel av svensktursprung inte kan försäljas till stater som befinner sig i ellerkan befaras komma i väpnad konflikt, inom eller utomlandet, eller stater som är engagerade i stridshandlingutanför det egna territoriet eller som hålls kvar där, efter attstriderna upphört, undantaget om närvaron är en följd avbeslut i ,7. att hos regeringen begär lagförslag rörandekrigsmateriel ,8. att hos regeringen begär lagförslag omexportrestriktioner av produkter som kan användas vidframställning av kemiska vapen, ,9. att hos regeringen begär förslag om att heltavbryta svensk vapenexport, enligt direktiv 1988:41 ochutrikesutskottets betänkande 1990/91 UU1,10. att som sin mening ger regeringen till kännaom lämpligheten att arbeta efter och internationellt verkaför att följa f.d. utrikesministern i E.A.Sjevardnadzes förslag till FN om begränsning avvapenförsäljning enligt vad som anförts i motionen.