ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02K22 · 1991-01-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:64 Yttrandefrihetsgrundlag m.m. I proposition 1990/91:64 under avsnitt 6.1, förbudet motcensur m.m., påpekas att det ej finns tillräckligt starkaskäl att i en ny grundlag medge censur i vidare omfattningän den som existerar idag.För mindre än antog ettomfattande åtgärdsprogram i samband med den nyalagstiftningen gällande våldsskildringar i rörliga bilder.Åtgärdsprogrammet syftar till att komma till rätta medproblemet med våldsskildringar i videogram. Till stöd förbarn och ungdomar hade många röster höjts för enobligatorisk förhandsgranskning av videogram.Det är vår förhoppning att verkningarna avåtgärdsprogrammet mot skadliga våldsskildringar snartkommer att visa sig. Det är av stor vikt att följa ochutvärdera det påbörjade arbetet. Möjligheten attåterkomma till med förslag om obligatoriskförhandsgranskning måste dock finnas om nu beslutadeåtgärder ej är tillräckliga.Enligt vår mening är det framlagda förslaget gällandeyttrandefrihetsgrundlag ett hinder för sådan åtgärd. Lagenbör formuleras så att fortsatta möjligheter finns för allmänförhandsgranskning av videogram. Det vore fel att nu antaen lag som kräver nya grundlagsändringar för strängarekrav gällande förhandsgranskning av videogram än vad somgäller . Om det nya åtgärdsprogrammet ej är tillräckligtmåste snabba åtgärder kunna vidtas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yttrandefrihetsgrundlagensformulering beträffande fortsatta möjligheter till allmänförhandsgranskning av videogram.
mot · GE02K221 · 1991-01-25 00:00:00 — Villkor för anslutning till politiskt parti Kollektivanslutningen av LO-medlemmar till detsocialdemokratiska partiet har varit en länge omdebatteradfråga. har ett tiotal gånger uttalat attkollektivanslutning inte bör förekomma. Ändå har denfortsatt.Debatten om kollektivanslutningen blev ''enkvarnsten'' för socialdemokraterna och LO, och densocialdemokratiska partikongressen beslutade attkollektivanslutningen skulle upphöra /91.Men är då inte allt gott och väl? Ett nyttanslutningsförfarande har tillskapats, som innebär attfackliga organisationer kan anslutas till SAP. Fackligtanslutna tvingas på detta sätt att kollektivt vara med ochstödja det socialdemokratiska partiet utan rätt att själva taställning i frågan.Av LO-tidningen 50/52 1990 framgår attsocialdemokraterna tappar av sinamedlemmar i och med att kollektivanslutningen upphör. ISkåne, där kollektivanslutningen varit störst, uppskattas attfyra av fem tidigare kollektivanslutna LO-medlemmarlämnar partiet.Att kollektivanslutningen tillfört socialdemokratiskapartiet många miljoner vet vi förut. Nuframkommer det med all önskvärd tydlighet att detekonomiska bidraget till SAP varit och är en viktig faktorför kollektivanslutning. En intervjuad ombudsman vidSAP säger:''Men inkomstbortfallet blir inte så stort eftersom mångaavdelningar som haft medlemmarna kollektivanslutna istället organisationsansluter sig, och för det betalaravdelningarna ungefär hälften av vad kollektivanslutningenkostade. ''Det är uppseendeväckande att fackanslutna medlemmarpå detta sätt även fortsättningsvis ska tvingas betala avgifttill ett politiskt parti till vilket de inte sökt inträde!En utveckling där juridiska personer kan bli medlemmari ett politiskt parti är närmast att gå ur askan i elden.Tidigare hade den enskilde medlemmen åtminstonereservationsrätt, även om detta förfarande var ett djuptingrepp i rösthemligheten och den personliga integriteten.Nu har fackmedlemmen ingen som helst möjlighet att ståutanför. Han ''buntas ihop och slås ihjäl'' av organisationen.Samtidigt som den enskilde medlemmen utsätts för etträttsövergrepp förstärks de korporativistiska dragen i vårtsamhälle.Varje människa och varje parti som har någon respektför den enskilda människans frihet måste säga nej till ensådan politisk anslutningsform! Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att anslutning av enskild medlemtill en politisk organisation får ske endast genom egenansökan,2. att beslutar att en fristående juridiskorganisation inte må kunna anslutas till ett politiskt parti.
mot · GE02K223 · 1991-01-25 00:00:00 — Etiska normer för politisk verksamhet Väljarnas förtroende för politiska partier ochpartipolitiker är lågt och sjunkande. Orsakerna till detta ärsäkerligen många. Politikens oförmåga att lösa de problemsom enligt alla opinionsmätningar betraktas som deviktigaste, det vill säga miljöskadorna, är en. Politikersavstånd från ''vanligt'' folk, är en annan.Men det finns också en misstanke om att yrkespolitikerskor sig på en verksamhet som skall utgöra ettförtroendeuppdrag. Ett sätt att motverka misstron är attpolitiker inte kan sitta kvar hur länge som helst, ett annatatt begränsa antalet uppdrag en person får inneha samtidigt.Miljöpartiet har i sina stadgar regler som syftar till bådadessa mål.I vissa länder, bl.a. , har man dock gått längre.Politiker utsätts innan de väljs för ingående utfrågningar omförhållanden som kan ses som delvis privata, t.ex.inkomstoch förmögenhetsförhållanden. I harMiljöpartiet de gröna gått i spetsen för liknande granskninggenom att uppmana sina toppkandidater att tillhandahållafull information om sin privatekonomi inför varje val. Ivissa fall har mp-kandidater hållit presskonferens varvidhela årets självdeklaration gjorts tillgänglig för massmedia.Som motivering på ett avslagsyrkande på ett antalmotioner med krav på agerande för ökad politisketik skriver (1989/90:KU1):''Det ankommer därför på partierna och ytterst väljarnaatt tillse att deras företrädare i olika valda församlingarutövar sina uppdrag på ett etiskt acceptabelt sätt. ''de gröna har försökt agera i linje med dettauttalande och kommer att fortsätta därmed.Icke desto mindre anser vi att det finns ett gemensamtintresse hos alla politiska partier av att skapa en viss allmäntgodtagen etisk grundval för politisk verksamhet.Riksdagens beslut, på förslag av , att frångå etttidigare beslut om löneförhöjning för riksdagsledamötervisar en ökad medvetenhet om att det finns ett sambandmellan förtroendet för politikers enskilda agerande ochförtroendet för politikens innehåll.Ett första steg på väg mot en allmänt accepterad etiskcodex för politisk verksamhet kunde tas genom enkartläggning av gällande praxis beträffande insyn, kontroll,granskning och sanktioner i form av etiska kommittéer,etiska normer, parlamentariska förhör etc. beträffandehöga politiska befattningshavare, i ett antal demokratier iolika delar av världen. En sådan kartläggning skulle kunnaske via ambassader eller genom ett särskiltuppdrag till forskare inom internationell politik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en kartläggning avexisterande regler eller praxis beträffande politisk etik i ettantal olika demokratier.
mot · GE02K224 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk636 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagrådets ställning och betydelse,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av förbudet motretroaktiv skattelagstiftning.
mot · GE02K225 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk811 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot retroaktivlagstiftning.
mot · GE02K226 · 1991-01-25 00:00:00 — Den grundläggande förutsättningen för ett expansivtnäringsliv är möjligheterna för enskilda individer att startaföretag. Utan nya företag som erbjuder redan existerandeföretag konkurrens riskerar de senare att minskautvecklingstakten vilket lätt får till följd en försämradkonkurrensförmåga. Därtill minskar konsumenternasvalfrihet. Betydelsen av den fria etableringsrättenunderstryks också med skärpa i kommittédirektiven tillutredningen ''Förstärkt konkurrenspolitik'' (Dir 1989:12).Det finns flera hot mot den icke grundlagsfästanäringsfriheten. S.k. vandelsprövning har införts inomrestaurang- och transportbranscherna innebärande attmyndigheterna gör en förhandsbedömning omvederbörande är lämplig som företagare. Det senasteinslaget i försöken att stoppa nya företag ärMålareförbundets aktivitet för att införa s.k.företagarintyg.Motiven för att avskaffa det i princip fria tillträdet tillmarknaden varierar från rent sysselsättningspolitiska (nyaföretag hotar gamla arbetsplatser) till att förhindra s.k.ekonomisk brottslighet.Grunden för en marknadsekonomi är emellertid attföretag fritt får startas. Utan detta fria tillträde hotas bådenäringslivets dynamik och sysselsättningstillfällen.Ett avgörande steg för att öka blivande företagares ochövriga investerares tilltro till statsmakternas vilja att ävenfortsättningsvis satsa på ett marknadsekonomiskt systemvore att i grundlagen skydda rätten att starta och drivaföretag.Vi menar att yrkes- och näringsfriheten bör betraktassom ett grundläggande element i själva rättighetssystemet.Utan regler i detta hänseende är detta system ofullständigt.Kravet på regler om skydd för yrkes- och näringsfrihetenhar inte sin grund i något speciellt behov som skalldokumenteras . Det bottnar i stället i detförhållandet att den logiska uppbyggnaden av vårträttighetssystem förutsätter en regel om yrkes- ochnäringsfrihet.Någon ytterligare utredning behövs ej. Så ej hellerytterligare erfarenheter av reformerna på fri- ochrättighetsområdet. Det av författningsutredningen 1963framlagda förslaget till grundlagstext kan efter mindrejusteringar användas i föreliggande skick. Några bärkraftigainvändningar mot regeln framkom inte heller underremissbehandlingen.En regel för yrkes- och näringsfriheten bör få följandelydelse och tas in i 2 kap. RF: ''Svensk medborgare äger iriket driva näring och utöva yrke såvida annat inte ärföreskrivet i lag eller förordning.'' Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillgrundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GE02K229 · 1991-01-25 00:00:00 — Längre mandatperioder, m.m. Våra korta mandatperioder till landstingsval,kommunalval och riksdagsval bidrar till att den långsiktigapolitiken inte får en riktig chans och att kommunal- ochlandstingsval hamnar i skuggan av riksdagsvalet. Denuvarande korta valperioderna medför också att det finnsrisk att beslut fattas med hänsyn till röstvinster snarare änmed hänsyn till långsiktig och sakpolitisk grund.Nuvarande valperioder sammanfaller för riksdag,landsting och kommuner. Detta innebär att landstings- ochkommunval kommer i skymundan så att rikstrender slårigenom även kommunalt. Detta är oacceptabelt utifråndemokratins grundvärderingar. Ett bevis för detta är vårteget parti, som fick mandat i några kommuner utan att ställaupp för val till kommunfullmäktige.Allt talar för längre mandatperioder och skilda valdagarför riksdag respektive för landsting ochkommunfullmäktige. Valperioder är lämpliga ochdå kan vi ha riksdagsval och val tillkommunfullmäktige och landsting . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mandatperiodens längd samt omskilda val till riksdag resp. landsting och kommuner.
mot · GE02K232 · 1991-01-25 00:00:00 — Kommande engagemang i affärsdrivande företag, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N254 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående utvärdering avkonsekvenserna av lagförslag,2. att hos regeringen begär förslag tilländringar i kommunallagstiftningen i syfte att förhindrakommunala engagemang i normala affärsdrivande företag ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02K233 · 1991-01-25 00:00:00 — Kollektivanslutningen och organisationsanslutningen till politiska partier Enligt 2 kap. 2§ RF är varje medborgare gentemot det allmännaskyddad mot tvång att ge tillkänna sin åskådning i politiskt,religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. I andrabestämmelser i regeringsformen och i vallagen skyddasvalhemligheten både mot det allmänna och mot enskilda. Viser detta som grundläggande värderingar i en politiskdemokrati. Den enskilde skall självklart slippa att uppgevilket parti han eller hon vill tillhöra eller inte tillhöra.Detta bryter socialdemokratiskaarbetarparti emot genom tillämpningen avkollektivanslutning. Flertalet av partiets medlemmar harinte själva tagit ställning till sitt medlemskap utanregistrerats som medlemmar genom majoritetsbeslut avfackliga organisationer. Det finns också många medlemmarsom inte ens själva vet om att de är medlemmar. De som iefterhand reserverar sig och kräver utträde, tvingas attuppge att de inte vill vara med i SAP. Att kollektivanslutamänniskor på detta vis anser vi vara ett brott emotdemokratins grunder och emot den enskildes personligaansvar och självbestämmande i åsiktsfrågor. SAP:skongress beslöt 1987 om försök med nya anslutningsformertill partiet. Fackföreningar kommer dock att alltjämt ha vissmöjlighet att kollektivansluta medlemmar tillsocialdemokraterna.Alla möjligheter till kollektivanslutning måste därföravskaffas. Detta krav har tidigare framförts från flera håll iriksdagen, dock utan att det lett till något slutgiltligtavskaffande av kollektivanslutning till politiska partier. Vianser därför att lagstiftning är den enda framkomliga vägenför att förhindra kollektivanslutning.OrganisationsanslutningVi vill också skarpt ta avstånd ifrån att någon kategorimänniskor enskilt eller i grupp kan tvingas ansluta sig till ettvisst parti.Med detta menar vi att det inte skall vara möjligt attansluta en organisation eller fackförening till politiskt partiigenom organisationsmedlemskap. När detta förekommerså tvingas även här den enskilde att uppge att han eller honinte vill att så blir fallet genom att reservera sig emot sådanabeslut eller att begära utträde ur organisationen ifråga.Därigenom kan en medlem även här tvingas att uppgeett politiskt ställningstagande emot ett parti på ett sätt somenligt vår mening inte skall behöva vara nödvändigt i enpolitisk demokrati. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till lag så attkollektivanslutning till politiska partier helt förbjuds,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt fristående organisation inte får anslutas till politisktparti.
mot · GE02K234 · 1991-01-25 00:00:00 — Organisationsanslutningen till det socialdemokratiska partiet Kollektivanslutningen till det socialdemokratiska partietupphörde vid utgången av l990. Detta beslut togs medvånda av den socialdemokratiska partikongressen l987.De riktlinjer som socialdemokraterna angett skall gällaefter l99l är även de kränkande för den enskilde. Den s korganisationsmodellen skall införas. Det betyder att fackligorganisation -- klubb, sektion eller avdelning -- ansluter sigtill arbetarkommunen. Organisationsavgiften baseras pådet totala antalet medlemmar i fackorganisationer, såledesfår alla oavsett partitillhörighet bidraga medmedlemsavgifter.Skillnaden mot kollektivanslutningen är att den enskildeinte personligen är bokförd som medlem utan den fackligaorganisationen är medlem.Återigen visar socialdemokraterna prov på sin dåligasmak och accepterar inte den enskildes integritet. I dettafall är till och med reservationsrätten borttagen.Ett flerpartisystem bygger på att människor själva tarställning i partival, och medlemskap är en av demokratinsviktigaste grundvalar. Detta innebär att det aldrig fårförutsättas att någon kategori människor enskilt eller igrupp vinner anslutning till ett visst parti eller tvingas attensidigt stödja en partipolitisk inriktning som är emot denpersonliga övertygelsen.En stark fackföreningsrörelse tillgänglig för allaanställda, vilken kan skapa balans på arbetsmarknaden ifördelningen av produktionsresultatet, är en viktig tillgångi det svenska samhället. Det innebär att det finns ettövergripande samhälleligt intresse att slå vakt omfackföreningen som en viktig resurs för den enskilde när detgäller att värna om sitt kollektiv.Det får inte vara så att ett enskilt medlemskap i enfackförening innebär att denna fackförening på grund avmedlemskapet skickar pengar till det socialdemokratiskapartiet. Det skulle vara att betala medlemsavgift utan att fånågra rättigheter och utan reservationsrätt.Alternativet för den enskilde skulle vara att gå ur denfackliga organisationen och därmed tvingas ställa sigosolidarisk med arbetskamraterna i deras fackliga arbete.Det är en framgång att socialdemokraterna nu avskaffatkollektivanslutningen men oroväckande med det nyaförslaget om organisationsanslutning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attfristående organisation inte må anslutas till politiskt parti.
mot · GE02K238 · 1991-01-25 00:00:00 — Bestämmelser i om negativ föreningsrätt, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A755 hemställs1. att hos regeringen begär förslag till ändringi regeringsformen för att säkerställa den negativaföreningsrätten,2. att beslutar att upphäva reglerna i 3 kap. 4--7 §§ kommunallagen (1977:179) om personalföreträdaresnärvarorätt vid sammanträden med kommunala nämnderoch styrelser.
mot · GE02K239 · 1991-01-25 00:00:00 — Bolagisering av verksamhet, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N292 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bolagisering av kommunalverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri etableringsrätt ochgrundlagsskydd av näringsfriheten.
mot · GE02K240 · 1991-01-25 00:00:00 — EG-anpassning vad gäller beslutsnivåer Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A809 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en svensk EG-anpassning vadgäller beslutsnivåer.
mot · GE02K241 · 1991-01-25 00:00:00 — Grundlagsskydd av oersättliga naturvärden De fyra orörda älvarna, , ,och och de unika vildmarksområdensom finns i våra nationalparker representerar oersättligavärden.För detta har vi ett stort ansvar dels så att intenaturmiljön utarmas, dels så att även kommandegenerationer får glädje och rekreaktion vid dessa naturligaskådespel med sin särart av djur och växter.Globalt sett har vi ett stort ansvar både direkt för demsom vill komma hit och få del av vår natur, men ocksåmoraliskt. Vi måste vara trovärdiga i förhandlingar omvärldsparker, sparande av regnskog, och andra värdefullanaturtyper.De som inte vill grundlagsskydda älvarna ochnationalparkerna brukar hävda att det skydd som finns idagär tillräckligt. Vi är av motsatt uppfattning.I 3 kap 6 § naturresurslagen finns ett uttryckligt förbudmot att utföra vattenkraftverk samt vattenreglering ellervattenöverledning för kraftändamål i ,, och . ''Vatten skall skyddas och vårdas som en gemensamnaturtillgång'', står det i inledningen till vattenlagen som iövrigt innehåller bestämmelser om anläggning avvattenföretag. Skyddet av våra nationalparker är avliknande konstruktion, detta lagskydd är enligt vår meningalldeles för svagt i förhållande till vilka naturrikedomar somde här områdena representerar.Det är relativt lätt att riva upp det skydd som finns förälvarna och nationalparkerna, och det kan gå fort, utaningående debatt och opinionsbildning. Det räcker nämligenmed att regeringen kommer med en snabb ej planeradproposition till och lyckas med att få enkelmajoritet för en exploatering.Med grundlagsskydd blir denna typ av snabba beslutomöjliga. Får vi grundlagsskydd krävs det två likalydandebeslut av med val emellan. Vilket i praktikenskulle försvåra exploateringsmöjligheterna väsentligt.Dagens svaga skydd av nationalparker och orörda älvargör att exploateringsintressena inte fått tillräckligt klartbesked om att de överhuvudtaget inte skall fundera på hurmycket malm, medelvattenföring eller andra kortsiktigaexploateringsvinster som finns i våra orörda älvar ochnationalparker. Det är hög tid att lämnar klarabesked i denna fråga.Förutom det speciella skydd vill ge älvarnagenom att grundlagsskydda dem, vill vi också ge dem statussom nationalälvar och att de därmed får det skydd som iövrigt gäller för nationalparker internationellt sett.Därigenom höjs också statusen för skyddet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att grundlagsskydda de fyraoutbyggda älvarna,2. att beslutar att förklara de outbyggdaälvarna som nationalälvar i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar att grundlagsskydda samtliganationalparker.
mot · GE02K245 · 1991-01-25 00:00:00 — Rösträtt för invandrare i riksdagsval anser att rösträtt för invandrare iriksdagsval är en viktig demokratisk och politisk fråga.Rösträttsbestämmelserna i hemländerna ochinvandrarländerna har gjort att flyttningen i allmänhetinneburit förlust av rösträtten. Även i de fall där formellamöjligheter till rösträtt funnits, har den mycket sällan ipraktiken kunnat utövas.Hundratusentals invandrares förlust av rösträtt är iförsta hand en allmändemokratisk fråga. Det är även enklassfråga, eftersom den helt övervägande majoritetenbland invandrarna tillhör arbetarklassen. Detta har haftsom följd att arbetarklassen genomgående har varit kraftigtunderrepresenterad i allmäna val både i utvandrings- ochinvandringsländerna under de senaste 25 åren.Vi har den mycket vanliga situationen, attmänniskor arbetar på samma arbetsplats och hargemensamma sociala och ekonomiska intressen men en delav dem är utestängda från möjligheten att politiskt påverkadessa intressen på riksplanet på grund av att de är utländskamedborgare.Rösträttsbestämmelserna och framför allt kopplingenmellan medborgarskap och rösträtt härstammar från den tiddå stora arbetskraftomflyttningar mellan olika länder varett okänt fenomen. Befolkningssammansättningen i deolika länderna var mer enhetlig och medborgarmässigthomogen. I det läget framstod inte sambandet mellanrösträtt och medborgarskap som ett problem fördemokratin, eftersom de som bodde och arbetade i ett landockså var medborgare i det landet. Under deförutsättningarna kom inte rösträttsbesämmelserna attstrida mot rösträttsreformens syfte, nämligen att ge allamänniskor möjlighet att påverka det politiska skeendet ochsamhällslivet i det land där de lever och arbetar. Denpolitiska ledningen och de beslut som bestämmer landetsutveckling skall motsvara invånarmajoritetens intressen ochvilja.I dag är situationen annorlunda. Invandringen har förSveriges del inneburit att befolkningen är likaenhetlig som . Det finns flera hundratuseninvandrare och invandrarättlingar som inte är svenskamedborgare och därför saknar rösträtt i riksdagsval. Denhelt övervägande delen av dessa verksamma människor,som i är berövade sin rösträtt till riksdagsval, tillhörarbetarklassen. har under en följd av år ställtkrav på att rösträtt för invandrare i riksdagsval skall införas.Den bör i princip utformas efter samma regler som gällerför rösträtt vid kommunalval.Det tog den svenska arbetarrörelsen flera decennier avkamp för att uppnå de politiska rättigheter som gäller i dag.Målet är fortfarande att uppnå allmän och lika rösträtt. gäller kampen invandrarnas rösträtt i riksdagsval. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett förslag om rösträtti riksdagsval för invandrare, oberoende av medborgarskap.