ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub648 · 1991-01-25 00:00:00 — En dockteaterlinje vid i Dockteater förknippas oftast med föreställningar förbarn. Men det är en konstform som vänder sig även tillvuxen publik och den innehåller många varierandetekniker.I är dockteatertraditionen förhållandevis ung.Denna konstform har inte någon utbildningslinje inomhögskolan som stöds av staten.De som arbetar med dockteater har under många årkämpat för att bygga upp en dockteatertradition. tack vare outtröttliga arbete undermer än som vi nu har flera verksamma grupper ilandet, som kan upprätthålla mångfalden inom detkulturella området.Utomlands är traditionen att använda dockor mycketgammal. Vi har haft många fina gästartistersom besökt . Detta utbyte av kunskap inom olikatekniker är mycket värdefull. Dessa förbindelser med andraländers konstnärer har kunnat upprätthållas bl.a. genom attMarionetteatern och dess chef har goda kontakterutomlands.Förslag till dockteaterutbildning med statligt stödVi har tidigare i motioner vid de två föregåendeallmänna motionstiderna föreslagit att en dockteaterlinjemed statligt stöd borde inrättas och att de studerande skullefå statliga studiemedel under utbildningstiden.På 1970-talet gjordes en utredning och en vissförsöksverksamhet med en treårig dockspelarutbildningprövades. Men sedan hände inget mer.Nu har glädjande nog frågan lyfts fram igen. Dels harUHÄ fattat beslut om att eleverna vidMarionetteatern skall vara berättigade till studiestöd för iförsta hand läsåren 1990/91 /93. Dels har ettförslag om försöksverksamhet med dockteaterutbildninglagts fram . Det skedde i samband med attDramatiska institutets framtida verksamhet var föremål förutredning.Det är enmansutredaren som förordaratt en treårig undervisningsplan och ett budgetförslag skallupprättas. Han föreslår efter diskussion med olikaintressenter att utbildningen knyts till iStockholm, men att praktik på olika dockteatrar inom ochutom landet måste höra till utbildningen. Som exempelnämns Marionetteatern i och Byteatern iKalmar.Det kommer att röra sig om ett mycket litet antal elever,ungefär tre till fem på en treårsperiod. Efterfrågan påfortbildning är stor och behöver också tas med vidplaneringen.Det var styrelsen för UNIMA (UnionInternationale ) som i brev 1989 påpekadeatt det inte framgick av utredningsdirektiven attdockteaterutbildningen skulle ses över. Lyckligtvis fickenmansutredaren möjlighet att också ta upp denna fråga.Representanter för bl.a. UNIMA har framfört synpunktertill utredningen och är nöjda med det förslag som nuföreligger.Förslaget har överlämnats till utredningen angåendeöversyn av den konstnärliga utbildningen i högskolan.Frågan om en dockteaterutbildning i med stöd avstatliga medel får inte än en gång rinna ut i sanden, utanmåste få en snar lösning. bör ge regeringen dettatill känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snar lösning på frågan om ensvensk dockteaterutbildning med stöd av statliga medel.
mot · GE02Ub650 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokaliseringen av högskolan för lärarutbildning i Högskolan för lärarutbildning i bildades isamband med högskolereformen av delärarutbildningar som fanns i olika delar avStorstockholmsområdet.Lärarhögskolan i som hade bildats finnsfortfarande kvar i sina hårt nedslitna lokaler påRålambsvägen. De gamla förskoleseminarierna som ocksåkom att ingå som delar i den nya högskolan finnsfortfarande kvar i , och Södertälje.Högskolan för lärarutbildning i , HLS, är enhögskola med många adresser. harbyggnadsfrågorna för HLS behandlats. harkraven rests allt tydligare för en mer samlad lokalisering, en''HLS-campus''.Det är uppenbart att en samlad lokalisering skullemedföra många samordningsvinster för HLS. Inte barautbildningen av olika slags lärare utan ocksåadministrationen av högskolan skulle finna klarare formerför utvecklingsinsatser om högskolan kunde samlas underett tak.Redan 1989 föreslog regeringen i budgetpropositionenatt HLS behov av nya lokaler skulle tillgodoses genom ennybyggnation i . Detta förslag innebar atthuvuddelen av verksamheten vid HLS skulle sammanförastill en anläggning. Därigenom tillgodosågs ett gammaltHLS-önskemål.Beslutet i blev emellertid ett krav påytterligare utredning. Denna utredning (Ds1990:55), somnyligen presenterat sin analys av olikalokaliseringsalternativ, förordar i sin slutsats att HLSlokaliseras till Södertälje.Förutom de pedagogiska fördelarna med att samlautbildningen framförs dels de väl kända och mycket starkaregionalpolitiska argumenten, dels den plan för utbyggnadav högre utbildning, som landshövding (Ds1989:33). Enligt denna plan koncentrerasden högre utbildningen till tre platser, nämligen KarolinskaInstitutet till /, HLS till till Haninge.I kommun finns , dåförskoleseminariet startade, en väl grundadlärarutbildningstradition. omfattar lärarutbildningenförskollärar-, fritidspedagog- och klasslärarlinjensutbildningar. kommun har därför erbjuditlämplig tomtmark och i övrigt ställt sig mycket positiv tillde insatser i form av bostäder för personal, studentbostäder,m.m. som skulle erfordras vid en lokalisering tillkommunen.1989 flyttade den yrkespedagogiska lärarutbildningentill . Detta måste ses som ett uttryck för det storaintresse kommun har för utbildningsfrågor. Viförordar därför att nu fattar beslut om att HLSskall lokaliseras till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att högskolan för lärarutbildning iStockholm skall lokaliseras till kommun.
mot · GE02Ub651 · 1991-01-25 00:00:00 — Ekonomlinjen vid högskolan i Vi föreslår, att högskolan i erhåller medel förytterligare 30 studerande inom ekonomlinjensfördjupningsblock.Vid högskolan i drevs /89fördjupningsblocket av ekonomlinjen i samverkan medhögskolan i . Därefter har högskolan i egna medel för 30 studerande inomfördjupningsblocket medan medel för de återstående 30fortfarande tilldelas högskolan i gott som samtliga 60 studerande, som påbörjarstudier vid ekonomlinjen i önskar fullföljastudierna i . Eftersom statliga medel för 30 avstuderandeplatserna i fördjupningsblocket fortfarandetillfaller högskolan i , kan inte alla beredas plats iJönköping. Flertalet av de ekonomistuderande väljer dåhellre att delta i fristående kurser vid högskolan i att fullfölja ekonomutbildningen i . Därmedbelastas anslaget för fristående kurser på ett sätt som inte äravsikten.Vi anser, att högskolan i bör erhålla medel förfullständig ekonomutbildning för samtliga 60 studerande,som påbörjar utbildningen i och att erforderligamedel därför överförs från högskolan i till högskolani . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högskolan i skalltilldelas medel för ytterligare 30 studerande inomekonomlinjens fördjupningsblock.
mot · GE02Ub652 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning av markanläggningsingenjörer vid högskolan i Vi föreslår, att en ingenjörsutbildning med inriktningMarkanläggning anordnas vid högskolan i ochatt antalet nybörjarplatser på ingenjörsutbildningslinjernavid högskolan i därför utökas från 210 till 240.Ökningen av antalet platser kan finansieras inom ramenför den ökning, som föreslås i liberalernaspartimotion Forskning och högre utbildning.Behovet av personal med goda kunskaper om drift ochunderhåll av markanläggningar -- vatten, avlopp, trafik,gatunät etc -- är stort. Utöver civilingenjörsutbildningensaknas adekvat ingenjörsutbildning för denna sektor. Det ärdärför angeläget att även den nya ingenjörsutbildningentillgodoser sektorns behov i form av en särskild utbildninginom byggnadsingenjörslinjen.Vid högskolan i finns god kompetens för attanordna en tvåårig utbildningslinje, som ger kunskaper ochfärdigheter i kommunikationsförsörjning (väg ochtrafikfrågor, kollektivtrafik m.m.), tekniskaförsörjningssystem (vatten och avlopp, fjärrvärmem.m.) samt anläggningar (broar, vattenverk, hamnarm.m. ).Utbildningen inom de tre huvudområdena bör behandlaplanering, projektering, byggande samt drift medtyngdpunkt på underhåll, förbättring och förnyelse avinfrastrukturer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid högskolan i 2-årig högskoleingenjörsutbildning med inriktningpå markanläggning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning av antaletnybörjarplatser på ingenjörsutbildningslinjerna vidhögskolan i från 210 till 240.
mot · GE02Ub653 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi föreslår, att 1991/92 tilldelas460 årsstudieplatser för lokala och individuella linjer samtfristående kurser -- det s k LIF-anslaget. Förslagetmotsvarar antalet platser /91 men innebär en ökningmed 60 årsstudieplatser i förhållande till regeringensproposition.Ökningen av antalet platser kan finansieras inom ramenför den ökning, som föreslås i liberalernaspartimotion Forskning och högre utbildning.LIF-anslaget är avsett att tillgodose flerautbildningsbehov -- grundläggande utbildning,påbyggnadsutbildning, fortbildning och vidareutbildning.Anslaget är särskilt viktigt för det förnyelse- ochutvecklingsarbete som pågår i undermedverkan av högskolan i . Vi anser därför, attdet är synnerligen angeläget, att antalet årsstudieplatser ejminskas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att högskolan i skalltilldelas 460 årsstudieplatser för lokala och individuellalinjer samt fristående kurser.
mot · GE02Ub654 · 1991-01-25 00:00:00 — Energilinjen omfattande 80 poäng är en lokalutbildningslinje vid . Den startades 1982och har planeringstalet 20 studerande. Linjen skall ge destuderande en bred utbildning inom energiområdet med enprofil mot biobränsleområdet. Den är till sin uppläggningoch innehåll unik för landet. Den är därförriksrekryterande. Rekryteringen har varierat genom årenmed en klart tillväxt . Intresset är numycket stort bland de studerande och det är nu ingasvårigheter att fylla utbildningsplatserna. vardet kvar 31 reserver efter andra antagningen.Arbetsmarknaden för studerande på energilinjen ärmycket god. Energilinjen har också uppmärksammats inomarbetslivet. Ett exempel på detta är det stipendium förframgångsrika studerande som inrättats av genom , Mellersta norrland.Vattenfall är också ett exempel på arbetsgivare somerbjuder många examensarbeten till de studerande pålinjen och som också anställer ett flertal utexaminerade påolika håll i landet.Med anledning av att en bred överenskommelse omenergipolitiken träffats, där energipolitiken utgår från detsom naturen och miljön kan bära och tryggatillgången på el och annan energi, kommer det att krävaskraftfulla åtgärder för att dels hushålla med energi och delssatsa på miljövänliga alternativ. Innebörden av dennagemensamma energipolitik är bl.a. att stimulera en ökadanvändning av biobränsle inom olika samhällssektorer. Föratt erhålla ett gott samhälleligt resultat av denna satsningkrävs en ökad kompetens inom näringslivet vad gällerutnyttjandet av biobränsle. Energilinjen i är därviden viktig resurs för att tillgodose landets näringsliv meddenna kompetens.Det pågår en genomgripande reform avingenjörsutbildningar i landet. Den nuvarande gymnasialaingenjörsutbildningen ersätts successivt med eningenjörsutbildning på högskola omfattande 80 poäng. Iproposition 1988/89:90 om ingenjörsutbildning angavs attmedel för lokala linjer svarande mot sammanlagt ca 800nybörjarplatser borde dras in för att finansiera den nyaingenjörsutbildningen. UHÄ har utarbetat en plan för hurden samlade avvecklingen för dessa linjer skall ske /95. Där föreslås att medel för energilinjenvid dras in fr.o.m. . Iproposition 1990/91:100 anges att den av UHÄ föreslagnaplanen för den samlade avvecklingen av dessa linjer skallföljas för /92. I samma proposition antydsatt den fortsatta avvecklingen av nämnda lokala linjer börses över innan ytterligare avveckling sker.Inriktningen av energilinjen mot biobränsle medför attdenna utbildning inte kan införlivas i någon av deingenjörsutbildningar som kommer att finnas i i detplanerade utbyggda alternativet (byggnadsingenjör, data-och elektroningenjör, elektronikingenjör, kemiingenjöroch maskiningenjör).Det är därför viktigt att energilinjen får fortsätta attexistera parallellt med de ovan angivnaingenjörsutbildningarna i ett helt utbyggt alternativ. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att resurser för den lokalautbildningslinjen, energilinjen 80 poäng vid Umeåuniversitet, inte kommer att dras in fr.o.m. höstterminen1992.
mot · GE02Ub655 · 1991-01-25 00:00:00 — I forskningspropositionen 1989/90:90 (s 457) föreslogregeringen att delegationen för jämställdhetsforskning(JÄMFO) skulle läggas ned och att dess medel skulle bidratill finansierandet av tre professurer i kvinno- ochjämställdhetsforskning.Vidare föreslog regeringen (s 458) att från trettondehuvudtitelns reservationsanslag Särskildajämställdhetsåtgärder medel skulle utgå för ettinformationsprogram hos FRN med möjlighet att genomrapporter, seminarier m m sprida resultat från kvinno- ochjämställdhetsforskningen, alltså en fortsättning avJÄMFO:s verksamhet hos FRN.Riksdagen fann emellertid att kvinno- ochjämställdhetsforskningen borde tillföras ytterligare medel.Riksdagens kvinnliga ledamöter gick samman i engemensam motion över alla partigränser i vilken man bl aframhöll att ''en särskild grupp inom FRN sammansatt avföreträdare för forskningsområdet får till uppgift att bådeinitiera och stödja kvinno- och jämställdhetsforskningenoch informera om dess resultat''. (Motion 1989/90:Ub119Barbro m fl (fp, s, c, vpk, mp).Utbildningsutskottet (1989/90: UbU 25 s 107) utgick från regeringens förslag om attJÄMFO:s verksamhet i form av ett informationsprogramför jämställdhetsforskning skulle fortsätta inom FRN.Utskottet ansåg emellertid att det inte räckte med ettinformationsprogram utan menade att medel för forskningockså borde ställas till FRN:s förfogande och föreslog attmedel motsvarande JÄMFO:s forskningsmedel på 1,5 miljkr skulle överföras till FRN samt att ytterligare 2 miljonerskulle tillföras denna forskning, tillsammans ,/92. beslöt i enlighet med detta.I budgetpropositionen 1990/91:100 bilaga 10 beräknarregeringen under anslaget till FRN totalt förkvinno- och jämställdhetsforskning för /92.Detta innebär att både medel till forskning och ettinformationsprogram innebärande initiering och spridningav forskning genom seminarier och rapporter samtadministrationskostnader skall bestridas av dessa medel.Det är uppenbart att beslut att också satsa påinformation om kvinnoforskning därmed inte har följts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att vidhålla sitt tidigare beslut attmedel för ett informationsprogram inom FRN bör anvisas.
mot · GE02Ub656 · 1991-01-25 00:00:00 — Decentralisering och distansutbildning vid högskolan i / /har under ett stort antalår, i samarbete med och kommunerna iHälsingland, försökt nå ut med utbildning, dels genomdecentralisering, dels genom distansutbildning, för attändra utbildningssituationen. Behovet har visat sig varastörre än vad högskolans resurser medger. HögskolanGävle/har genom sin verksamhet kunnat nå nyastuderandegrupper och ändrat gamla attityder till högrestudier.Högskolan /skulle behöva stöd för attkunna möta utbildningsbehoven, framför allt i ,men också för att, med hjälp av framtagna distansmodeller,kunna nå ut med riksunika utbildningar över landet.Gävleborgs län har i förhållande till riket i övrigt enmycket liten andel människor med eftergymnasialutbildning. /är en av de mindrei landet, men den är en av de viktigaste faktorerna för attlångsiktigt utveckla länet i positiv riktning. Den är enspjutspets i arbetet för länet och det är viktigt att denförstärks med resurser och fler utbildningslinjer.Utbildningen är en viktig faktor i samhällsutvecklingen.Ökade kunskaper bereder väg för nya synsätt ochproblemlösningar. En hög och jämn utbildningsnivå gör detmöjligt för fler att bidra till samhällets utveckling och denutjämnar den regionala snedfördelningen avutbildningsnivån i landet.Högskolan /har i åretsbudgetproposition tilldelats ett oförändrat antalnybörjarplatser på ekonomilinjen. En utökning av antaletplatser från 30 till 60 är nödvändig av flera orsaker. Enökning skulle möjliggöra att förlägga grundläggandeekonomiutbildning, det s.k. basblocket, till därredan nu ett antal fristående kurser givits. Det stora intressesom visats från nya studerandegrupper stämmer överensmed de regionalpolitiska målsättningar som riksdagenformulerat.En annan draghjälp som behövs i södra medhänsyn till näringslivets struktur och kompetensbehov ärden ettåriga teknikerutbildningen inom elektronik.Förutsättningar finns redan i regionens utbyggdagymnasieskolor. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lokala linjer/enstaka kurserbör tillföras högskolan /,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 1-årig teknikerutbildninginom elektronik bör tillföras .
mot · GE02Ub657 · 1991-01-25 00:00:00 — Grundutbildningen för sjukgymnaster är i 2,5 år.Det är en kort utbildningstid jämfört med andra länder. I denordiska länderna samt övriga europeiska länder ärutbildningstiden 3--4 år.I lades utbildningstiden fast 1934. Även om tidenför utökades med anserbranschen att det gav för lite utbildningsmässigt. Samtidigtslopades nämligen tre månaders vårdbiträdespraktik.Praktiken och möjlighet att komplettera ämnen mansaknade lades in under utbildningens första halvår.En utredning har gjorts för att få svar på varför så mångaavbryter sin utbildning eller byter yrke. Av dem som valtandra yrken anges följande skäl: befordringsmöjligheter,lönen och fortbildningsmöjligheter.Vi anser att ett förslag till förändradsjukgymnastutbilding bör övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändradsjukgymnastutbildning.
mot · GE02Ub658 · 1991-01-25 00:00:00 — (amyotrofisk lateralskleros) är enförlamningssjukdom som angriper och förstör de nervcellersom styr muskelrörelserna. Sjukdomen yttrar sig initialtgenom tilltagande muskelsvaghet i armar eller ben ochsprider sig sedan till andra delar av kroppen. Oftastpåverkas tal och andning redan i tidigt stadium. Sjukdomenär starkt antalsbegränsad. I insjuknar ungefär 150personer i . Tyvärr går det f.n. inte att hejdasjukdomen på medicinsk väg. De flesta som får sjukdomenkan vårdas i hemmet ända tills sjukdomens slutskede.Sjukdomen är spridd över hela världen. Ungefär 2 av 3personer som får sjukdomen är män. Den drabbar i de flestafall människor , men spridning mellan 20 och 80år är inte ovanligt. Diagnos kan läkarna få fram genomen vanlig klinisk undersökning plus elektromyografi(EMG).Behandling av inriktas på trebehandlingsmetoder:Utveckling av delar och system sominte är angripna av sjukdomen.Satsning på tekniskahjälpmedel som skall kompensera det bortfall som orsakatsav sjukdomen.Medicinering med vissa läkemedel mot endel specifika ALS-symtom.Utöver dessa behandlingar har sjukgymnastiken enviktig roll, det gäller att få de friska musklerna att ta överfunktioner från de muskler som påverkats av sjukdomen.Till profylaktiska åtgärder hör att den som drabbas avALS får kost och näring som är allsidigt sammansatt. Vissatillsatser är viktiga. Sondnäring blir efterhand aktuell;tyvärr är sondpreparaten dyra för den sjuke.Sjukdomens orsak är fortfarande okänd, men det pågårforskning på sjukhus och universitet i , ochJapan. Nya forskningsrön tyder på att uppkommergenom fel i kroppens immunförsvar ungefär som vidreumatism. Alldeles klart är att vi i bör geforskningen i och kring denna allvarliga sjukdom bättreresurser -- en satsning från samhällets sida på forskningskulle upplevas som mycket positivt av de ALS-sjuka.Som framgått inledningsvis är ingen stor sjukdom,därav följer att den är vad man kallar för ''glömd''. Dennästan hundraprocentiga mortaliteten gör den dock fruktadoch är en uppfordran till oss alla som sitter i beslutandeställning att ställa upp för de ALS-drabbade och inte minstför de anhöriga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning i sjukdomen .
mot · GE02Ub659 · 1991-01-25 00:00:00 — har i sitt språkutbildningsutbudengelska, franska, tyska, spanska, italienska, finska ochsamiska men inte ryska. Intresset för utbildning i ryska ärstort, både från allmänhetens och de studerandes sida ochfrån forskare inom olika fakulteter med anknytning till denu så aktuella öststatsfrågorna.Umeå kommun har uppmärksammat att det saknasutbildning i ryska vid och donerat pengartill inom ramen för en vänortssatsning -- Umeåhar i ryska som vänort. Universitetethar tacksamt tagit emot dessa pengar och startat en grundutbildning i ryska somrönt stort intresse. Kursplatserna har inte räckt till för allasom velat läsa ämnet. har kompetenta lärare i ryskasom åtagit sig undervisning på kurserna, och som inföddalektorer har engagerats erfarna lärare från iPetrozavodsk.Det stora intresset för grundutbildning i ryska i Norrlandär inte svårt att förklara. I en inte alltför avlägsen framtidkan man hoppas på goda kulturella och ekonomiskaförbindelser med den store grannen i öster närförhållandena där börjar normaliseras. Personer som harkunskaper i ryska kommer med all säkerhet att bli ytterstvärdefulla resurser i detta framtidsperspektiv.Umeå kommuns stöd till grundutbildningen i ryskaupphör i och med fjärde kvartalet 1992. Därefter finns ingamedel till denna viktiga verksamhet. Det är angeläget attockså har ryska i sittspråkutbildningsutbud. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att också Umeåuniversitet kan erbjuda utbildning i ryska.
mot · GE02Ub660 · 1991-01-25 00:00:00 — En barn- och ungdomspedagogisk linje vid högskolan i / har i sin högskolemotion till åretsriksmöte föreslagit en sammanslagning av förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna till en ny barn- ochungdomspedagogisk linje. Där föreslås enförlängning av utbildningen från 80 till 120 poäng. Enförlängning av utbildningen skulle ge de studerandeförbättrade kunskaper inom bland annat pedagogik ochutvecklingspsykologi. Dessa kunskaper kommer att bliextra viktiga för att infria våra ambitioner om ökadsamverkan och samarbete mellan förskola och barnomsorg.Inom förskolan och fritidshemsverksamheten är det idagbrist på personal. Denna personalbrist kommer enligtsocialstyrelsens beräkningar att kvarstå, bl.a. på grund avkommunernas utbyggnadsplaner. För är detangeläget att den barnomsorg som erbjuds barnen inte bliren förvaring med outbildad personal och högpersonalomsättning.För att möjliggöra en framtida barnomsorg med högkvalité måste antalet platser på den nya utbildningen ökajämfört med nuvarande platsantal på förskollärar- ochfritidspedagoglinjen.Jag vill därför föreslå att den ovan nämnda barn- ochungdomspedagogiska linjen ersätter förskollärarlinjen ochfritidspedagoglinjen vid högskolan i /Uddevallaoch att antalet utbildningsplatser utökas med 30 nya platser.De platser som finns på förskollärarlinjen kommeralltså att ingå i den nya utbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en barn- ochungdomspedagogisk linje vid högskolan iTrollhättan/.