mot · GE02So222 · 1991-01-25 00:00:00 — För yngre elever och förskolebarn börföräldrar kunna utbildas till och fungera sombarnskyddsombud.Bygg upp kunskap om skadorEn relativt färsk treårig olycksstatistik frånregionsjukhuset i tyder bl.a. på att dagismiljön är likafarlig för barnen som arbetsmiljön för vuxna. 242 barn hadebehandlats för skador som uppkommit i förskolan eller pådaghemmet. Var fjärde skada var av svårare art.Sjukvårdskostnaderna för skadorna uppgick till 550 000 kr.Många svåra skador hade kunnat undvikas medförebyggande åtgärder.Vid en granskning av drygt 1 200 barnolycksfall iNorrbotten framkom att av skololyckorna har orsakatsav våld från en elev gentemot en annan. En förutsättningför att mobbning eller skada på grund av våld mellan barnskall kunna åtgärdas är att orsaken till skadan upptäcks, attdet dokumenteras hur skadan uppkommit och attuppföljning sker med förebyggande insatser.Om olyckor och skador på grund av bl.a. mobbningmellan barn skall kunna förebyggas måste det finnas ettenhetligt system för registrering, rapportering ochuppföljning av olyckor.Riksdagens socialutskott har tidigare konstaterat att detär angeläget att ett väl utbyggt och enhetligt system förregistrering av barnolycksfall kommer till stånd,eftersom detta är ett väsentligt led i utvecklingen av detskadeförebyggande arbetet.Socialstyrelsen har fått i uppdrag att ta initiativ till enstatistisk registrering av samtliga skadefall, som kommer ikontakt med hälso- och sjukvården. äransvarig för utveckling av registersystemet, utveckling avmetoder samt utvärdering av åtgärdernas effekter. Detangavs att landstingen har ansvaret för registrering, analysoch utvärdering av datamaterialet samt initierandet avlokala tvärsektoriella åtgärdsprogram baserade på detlokala olycksfallsmönstret.Tendensen har dock varit att landstingens verksamhetmed olycksfallsregistrering har minskat något på grund avresursbrist. Arbetet vid socialstyrelsensolycksfallsskadeenhet med planeringen av ett centraltregister över olycksfall är beroende av att landstingenmedverkar vid registrering på lokal nivå. Registreringen avolycksfall till måste förbättras.Förstärk barnkompetensenPå många håll har barnkompetensen urholkats på senareår. I strävan mot familjeperspektiv och helhetssyn harvuxenperspektivet tagit överhanden och barnet kommit iskymundan.Låt oss peka på några exempel.Inombarnhälsovården har barnsjuksköterskor ersatts meddistriktssköterskor, som tvingats ägna allt störredel av sin tid åt hemsjukvård och äldreomsorg. Enligtrapport nr 79/1989, ''Barnhälsovården och barnsäkerheten''(, pedagogiska institutionen, ) uppgavdistriktssköterskorna samstämmigt i enenkätundersökning, att deras arbetsuppgifter blivit såomfattande att barnhälsovården riskerade att komma påefterkälken. Frågor om barnolycksfall har bland annat bliviteftersatta. Från många håll har rapporterats attföräldrautbildningen har stagnerat.En samladsocialnämnd har i kommunerna ersatt specialnämnderna idet vällovliga syftet att främja en helhetssyn. Nackdelen äratt specialkunskap på barnavårdssidan förlorats.Socialsekreterarna har hamnat i en ohållbar arbetssituation.De har utsatts för hård kritik, när de inte klarat av attbevaka ett ansvarsområde, som saknar gränser, med enarbetsorganisation där det ofta är de mest orutinerade somskall lösa de svåraste akuta problemen. Barnen blir lättglömda t.ex. i misshandels- och missbruksfamiljer, när devuxna är alltför upptagna av att lösa de vuxnas problem.I socialtjänstlagen är det bara ett fåtal regler, som direktberör barn och ungdom. Istället betonas det sammanhangsom barnet lever i, dvs. familjen och samhället. Dettasynsätt avspeglar sig också i utredningar ochdokumentation. Vid en undersökning av samtligabarnavårdsärenden aktuella på en socialservicecentral i en Stockholmsförort, fann man ingenuppgift om barnen i av ärendena!Vidlänsstyrelserna fanns tidigare barnavårdsombud i enlighetmed dåvarande barnavårdslag. Dessa hade en mycket storbarnkunskap, som till stor del gått förlorad. Det lokalaflyktingmottagandet och ansvaret för enskilda hem för vårdoch boende tar allt större del av den sociala funktionensresurser. Nya ansvarsområden för barn- ochhandikappomsorg har också tillkommit.Vår slutsats mot denna bakgrund är att utvecklingenmåste vändas. Barnens perspektiv måste få större utrymmeinte minst i myndigheternas arbete.Primärkommunal barnhälsovårdDe väsentliga hälsoproblemen inom barnhälsovårdendefinieras av Mödra-och barnhälsovårdsutredningen tillföljande fyra:Psykosociala hälsoproblem.Skador avomgivningens rökning, alkohol- och drogmissbruk.Barnolycksfall.Kostrelaterade sjukdomar.Gemensamt för alla dessa problem är att orsaken intestår att finna i barnet självt utan i barnets uppväxtmiljö. Fördenna uppväxtmiljö har primärkommunerna enligt §12 socialtjänstlagen det övergripande ansvaret:''skall verka för att barn och ungdom växerupp under trygga och goda förhållanden, i nära samarbetemed hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling ochen gynnsam fysisk och social utveckling hos barn ochungdom...''När barnhälsovården i organiserades efterriksdagsbeslut var hälsovårdsarbetet en naturliguppgift för sjukvårdsorganisationen. Dagens hälsoproblemär av den arten att primärkommunerna bör ges möjlighetatt överta ansvaret för den förebyggande barnhälsovården.Idag är ansvaret för det förebyggande arbetet delat mellanlandsting och kommun med oklarheter i ansvarsfördelningoch dålig integrering till följd. En omorganisation avbarnhälsovården i primärkommunal regi bör därförövervägas.Bristerna i nuvarande organisation framstår särskilttydligt när det gäller psykosociala problem inklusive skadorav rökning, alkohol- och drogmissbruk. Förskoleåren,särskilt det första levnadsåret, är oändligt mycket merabetydelsefulla för den vuxnes psykosociala hälsa än någonannan period i livet. Kunskaperna om hur man kan stödjaresurssvaga föräldrar, så att deras nyfödda barn får en bättrechans att klara sig här i livet, har ökat väsentligt under sistadecenniet. För att barnhälsovårdens personal skall kunnage detta stöd krävs omfattande kunskaper och erfarenhetom spädbarnsvård och föräldrar--barn-interaktion. Detkrävs också en intim samverkan med socialtjänsten.Primärkommunen får ta ekonomiskt ansvar förpsykosociala problem hos ungdomar och vuxna. Motivationborde därför finnas att satsa på förebyggande arbete redanunder spädbarnstiden, när detta har bästa förutsättningarnaatt lyckas. har landstingen ansvar för det mycket tidigaförebyggande arbetet. Primärkommunerna tar gradvis överansvaret ju äldre barnen blir, dock utan attansvarsgränserna har definierats. Situationen kan leda tillatt angelägna förebyggande åtgärder uteblir under barnensviktigaste första levnadsmånader.Förskolan är en viktig stödinsats till barn med brister ihemmiljön. Även här är ansvaret för barnens hälsa oklart.Enligt gällande föreskrifter är det landstingetsbarnhälsovård, som har ansvar för barnens hälsa. Men hurbarnen mår är till stor del beroende av barnomsorgenskvalitet och den har primärkommunen ansvar för.Även förebyggande av olycksfall är enligtsocialtjänstlagen en primärkommunal angelägenhet.Barnhälsovården har tagit på sig ansvaret attinformera föräldrar om barnskydd i hemmet och i viss måntrafiken. De allvarligaste olycksfallen sker emellertidutomhus, särskilt i trafikmiljön, som varken föräldrar ellerbarnhälsovårdspersonal kan påverka. Kommunala tjänsterför barnskyddsombud eller barnmiljöombud har, där deinrättats, visat sig sänka antalet barnolycksfall med 20-30%.Ett samlat primärkommunalt ansvar för allförebyggande barnhälsovård och skolhälsovård fårsannolikt en gynnsam effekt på uppbyggandet av en effektivskyddsorganisation för att eliminera skadliga miljöfaktoreri hemmet, och i skolan.Även arbetet med att förebygga kostrelateradesjukdomar skulle kunna effektiviseras underprimärkommunalt huvudmannaskap. Felaktig kost, som ärav stor betydelse för en rad vanliga folksjukdomar i vuxenålder, är betydligt vanligare bland barn i socialt utsattafamiljer. För att påverka kostvanorna i de socialt svagastefamiljerna krävs samma typ av gruppverksamhet, som kanförebygga psykosocial ohälsa bland barnen. Det har visatsig att föräldrarna behöver stöd i hela sin föräldraroll.Om barnhälsovården får samma huvudman somskolhälsovården skulle samarbetet i samband medskolstarten förbättras. Smärre kommuner skulle få störremöjlighet att ordna kombinerade tjänster till läkare ochsjuksköterskor med särskild barnkompetens och tillbarnpsykologer.En tänkbar modell vore att också mödrahälsovårdenintegreras med barnhälsovården och . Ävenbarnmorskorna borde kunna anställas av kommunen,eftersom det förebyggande arbetet börjar redan förebarnets födelse.Möjlighet att genomföra denna integrering öppnas på deorter där kommunen tar över ansvaret förprimärvården.Kommunerna ges då möjlighet att föra samman vissaverksamheter under en och samma ledning. Där skulle t.ex.flera områden av primärvården och kunnaingå som berör barn. De områden som skulle beröras iförsta hand är barnomsorgen, barnavårdscentralerna,mödravården, skolhälsovården och barnavårdsärendenenligt socialtjänstlagen och lagen med särskildabestämmelser om vård av unga.Inrätta en barnombudsmanEn förstärkning för barnen är den barnombudsman somnu förhoppningsvis tillkommer på initiativ av folkpartietliberalerna.Vi har i fört fram kravet om enbarnombudsman . Under riksmötet1989/90 beslöt att regeringen bör utredaförutsättningarna för detta. Regeringen har tillsatten utredning om en framtida barnombudsman som skallvara klar till den 1 oktober 1991.Den norska modellen bör kunna tjäna som förebild förverksamheten också i vårt land. börkontinuerligt följa och utreda barns och barnfamiljersvillkor i samhället och bl.a. fylla följande funktioner:remissinstansse till att lagar, som berör barns villkorefterföljsföreslå åtgärder för att stärka barnsrättssäkerhetgranska befintlig och planerad lagstiftningseffekt på barns situation i samhället och föreslå erforderligakompletteringar. Det kan gälla ,arbetsmiljölagen i skolan, marknadsföringslagen,ordningsstadgan, lagar som berör våld i samhället, drog-och alkoholmissbruk, familjerätt osv.kartlägga barnslivsvillkor i kommuner och stimulera till för barn positivaåtgärderinformera om barn och deras livsvillkor.Utveckla barnperspektivet inom det sociala arbetetDen senaste tidens uppmärksammade fall av misshandeloch vanvård av barn har lett till en berättigad debatt omsocialtjänstens förmåga att skydda barn i utsatta situationer.En rad åtgärder inom individ- och familjeomsorgenmåste till för att utveckla barnkompetensen. Detta har viframfört vid ett flertal tillfällen.Av årets budgetproposition framgår att regeringen nuuppmärksammat våra krav om förbättringar för de utsattabarnen. Det föreslås att 8 milj.kr. skall ställas tillsocialstyrelsens förfogande för att öka kompetensen inomsocialtjänsten när det gäller utsatta barn. Medlen föreslåsanvändas till att utveckla arbetsformer och metoder.Vi vill understryka vikten av att de ideellaorganisationernas erfarenheter och kunskaper inomområdet bör tillvaratas i detta arbete.Barn i världenDet har av tradition ansetts att barn har skydd genom sinfamiljetillhörighet. Det är först under vårt århundrade somskydd av barn har blivit reglerat genom lagstiftning. Både iNationernas Förbund och i hardeklarationer som haft till syfte att tillvarata barnens rättutarbetats och antagits. För svenskt vidkommande träddeFN-konventionen om barnets rättigheter i kraft den 2september 1990.Detta måste givetvis hälsas med tillfredsställelse.Barnkonventionen innebär i flera avseenden betydandeframsteg beträffande barns rättigheter. Man tar t.ex. uppproblem med barn i fängelse. Särskilt viktiga är ocksåbestämmelserna om åtgärder för att förhindra ekonomisktoch sexuellt utnyttjande av barn.Konventionen är dock inte heltäckande. måste t.ex. skapa ett bättre skyddför barn i väpnade konflikter.Krig drabbar civila. Många av offren är barn. Att det iså stor utsträckning är civila som drabbas beror inte bara påatt det moderna kriget förs utan klara frontlinjer; mananvänder också i vissa fall metoder som syftar till attförstöra infrastrukturen i landet. Minderåriga inkallas oftatill de väpnade styrkorna.Sverige måste fortsätta att kraftfullt driva kravet attåldersgränsen för barns rekrytering till väpnade styrkorskall läggas fast till 18 år.I många länder har inställningen till familjen, äktenskap,föräldrar--barn-relationer snabbt förändrats under senareår. Även insikten att barn är självständiga individer medegna rättigheter har fått vid spridning. lidermånga barn såväl fysisk som psykisk skada; de tvingas tillprostitution, de tvingas utföra hårt arbete och utsätts fördiskriminerande behandling.FN-konventionen om barnets rätt har ratificerats av 63stater. Det är viktigt att konventionen efterlevs av de statersom ratificerat denna. bör medverka till att allastater ratificerar konventionen.Flyktingbarn och asylsökande barnMånga flyktingbarn bär på svåra upplevelser, från krigoch förtryck. De kan ha svåra separationer bakom sig, dekan ha upplevt våld, många har bevittnat övergrepp motföräldrar eller andra närstående. De utsätts för ytterligarepåfrestningar i och med själva flykten och det nya livet iSverige. De ensamma flyktingbarnen är mycket sårbara.I liberalernas motion om flykting- ochinvandrarpolitiken läggs en rad förslag fram i syfte attförbättra situationen för flyktingbarnen. Som exempel kanföljande nämnas:Asylutredningen måste göras avutbildad personal från invandrarverket istället för avpolisen. Dessutom bör utredarna i samtliga fall fråga ombarnens situation, och om möjligt ställa frågor direkt tillbarnet. Särskilt när det gäller ensamma flyktingbarn är detviktigt att utredningen görs av personal medbarnpsykologisk kompetens.Vissa förläggningar bör fåspecialisera sig på att ta emot barnfamiljer. Så undviks deidag täta uppbrotten och flyttningarna för barnfamiljer, ochså kan också verksamheten på de olika förläggningarnaanpassas till barnens behov.Flyktingförläggningen bör hatillgång till ett barnpsykiatriskt team. Vidare bör varjesjukvårdsregion organisera ett barnpsykiatriskt team somskall bistå både flyktingbarn med tillstånd och asylsökandefamiljers barn på förläggningar inom sjukvårdsregionen.Personalen på hemmen för ensamma flyktingbarn måste fåmöjlighet till en bra grundutbildning, och tillåterkommande handledning och stöd.Ett förbud mot attta barn i förvar måste införas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om registrering av olycksfall tillsocialstyrelsen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyddsombud för bekämpandeav barnolycksfall,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning och fortbildning inomsocialtjänsten och familjehemmen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall omfattasav liknande krav på dokumentation som LVU,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vårdnadsöverflyttningar vidlångvariga familjehemsplaceringar,6. att hos regeringen begär en utredning om deekonomiska villkoren vid vårdnadsöverflyttningar,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om barn- och ungdomspsykiatrin närdet gäller ansvar och samarbetsrutiner,8. att hos regeringen begär förslag till ettsamlat åtgärdsprogram för att stärka barnkompetensen ochvidga barnperspektivet inom och denförebyggande barnhälsovårdens ansvarsområde,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att samla flerabarnfrågor under en ledning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om institutionsvård av ungdomar,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för handläggning närbarn blivit misshandlade,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sekretessreglerna måste sesöver för att underlätta arbetet med att hjälpa utsattabarn,1]12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den aviserade översynen avsocialtjänstlagen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om socialnämndernasinformationsskyldighet om familjer med barn som far illaflyttar mellan kommuner,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utbildningsplan för att stärkabarnkompetensen inom rättsväsendet.2]