mot · GE02Ub53 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt I propositionen 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxtföreslås betydelsefulla åtgärder för att omstrukturera ochutveckla svenskt näringsliv. En av dessa är förslaget om enutbyggnad av ingenjörsutbildningen inom högskolan.Högskolan i är vid sidan av universiteten landetsstörsta högskola. Antalet elever är cirka 5 000.Upptagningsområdet omfattar betydligt mer än länet. Inommånga fält är upptagningsområdet nationellt. Högskolan ärgivetvis en stor tillgång för länet och regionen.Högskolan har emellertid också vissa brister. Vid sidanav bristen på fasta forskningsresurser är den tekniskautbildningen alldeles för liten för att motsvara regionensbehov av utbildad arbetskraft.Örebro och omkringliggande län är ''tunga industrilän''.Andelen industrisysselsatta ligger högt över genomsnittet.Teknikerutbildningen vid högskolan är mycketunderdimensionerad i förhållande till näringslivets behov.En konsekvens av detta är att alltför få av länets ungdomarsöker sig till teknikerutbildning på högskolenivå.Flertalet av dem som utbildas får sin utbildning på andraorter och är sedan i begränsad omfattning benägna att flyttaåter. En följd av detta är att länets industri inte kunnat fåhögskoleutbildade i tillräcklig omfattning. Det är faktiskt såilla att länets industri har en av de lägsta andelarnahögskoleutbildade.Dessutom finns många av länets företag i mogna ellerövermogna branscher. Strukturomvandlingen slår just nuhårt i länet med stora neddragningar inom ochOvako, nedläggningen av (PML).Arbetslösheten ökar snabbt och då särskilt blandungdomarna.Mot denna bakgrund framstår det som ytterligtangeläget att förstärka den tekniska utbildningen vidhögskolan. En sådan uppbyggnad har påbörjats. Riksdagenhar tagit positiv ställning till ett ''teknikbygge vidhögskolan'' som ska stå färdigt 1992.Om man begränsar sig till länet är antalet födda i varjeårskull cirka 3 000. Av dessa genomgår cirka 10 procenttekniskt gymnasium, dvs 300 stycken. Av dessa beräknascirka välja en så kalladmellaningenjörsutbildning. Således är det länsgenereradeelevunderlaget cirka 180 elever . Ett antal som länetsnäringsliv mer än väl kan rekrytera.Dessutom har högskolan som tidigare nämnts ettupptagningsområde som sträcker sig utanför länsgränsen.Mot denna bakgrund bör elevunderlag finnas för minst sexutbildningar för varje årskull. Högskolan har förnärvarande påbörjat två utbildningar -- en inom elektronikoch en inom maskin. Det är mycket angeläget att redan ihöst fortsätta denna utbyggnad. Därför bör högskolanerhålla ytterligare 60 elevplatser vilket motsvarar tvåutbildningar.Högskolan bör även erhålla ytterligare medel ur LIF-anslaget. Detta kommer i så fall främst att användas tillfristående kurser inom det tekniska området.Det är angeläget att högskolan i tilldelas ett antalnybörjarplatser av de 180 som i propositionen föreslås inomden tvååriga ingenjörsutbildningen för att bygg-variantenskall kunna inledas före hösten 1992.En genomförd enkät visar dock att mellan 50 och60 gymnasieelever på bygglinjen är intresserade avingenjörsutbildning med start ochÖrebro kommun har förklarat sig villig att medverka tillgenomförandet av byggingenjörslinjen med starthöstterminen 1991.Högskolan har möjlighet att lösa lärarfrågan ochavnämarna är angelägna om att linjen startar snarastmöjligt. Detta med tanke på den överhettade marknaden.Dessutom är det så att regionen går miste om en ökning avkompetensen inom byggbranschen, om inte de som vill fåutbildning till byggingenjör kan få det i fr.o.m.hösten 1991.Ett annat område av stor betydelse för ökadsysselsättning är förutsättningen för en process därinnovationer och affärsidéer tas tillvara och omsätts i ettkommersiellt gångbart system, dvs. effektiv industriellFoU, produktion och distribution.Tekniskt kunnande och fantasirikedom under beaktandeav marknadsmässiga och ekonomiska realiteter krävs för ettframgångsrikt nyföretagande och för att blåsa nytt liv i enstagnerande bygd. För att kunna bygga upp Bergslagenmåste det tillföras insikter och ekonomiska faktorer så attkommersialiserbar teknik utvecklas och produceras. Dettakan åstadkommas genom en integrerad utbildning iekonomi och teknik.I dag finns det teknikutbildningar med betydande inslagav ekonomi på några ställen i landet. Efterfrågan påexaminerade från dessa utbildningar har visat sig varamycket stor. Om en sådan linje förläggs till görsutbildningen tillgänglig för personer bosatta i kommer dessutom att kunna ge en utbildning som ärmer anpassad till de problem som finns i denna landsdel.Genom samarbetsavtal med ges kurser i Produktionsekonomi. Ett fortsatt samarbetemed är aktuellt för linjen.Vidare är det så att näringslivet i regionen behöver t.ex.i ett EG-perspektiv öka sin juridiska kompetens inom olikaområden och tillägna sig den kunskapen genom ettfrämmande språk, främst engelska. Planer finns också påatt kombinera ihop ett antal av de aktuella kurserna till enrättsvetenskaplig linje på 120 poäng. Ställs medel tillförfogande kan uppbyggnaden av en sådan linje startaredan i höst.Detta var exempel på ett annat utbildningsområde somkan främja näringslivets tillväxt inom regionen. Ett tredjeär internationaliseringen av vid högskolan iÖrebro har satsat på ett internationellt program, där deterbjuds kurser på engelska, International BusinessProgramme. Några kurser kommer att ges . Det äremellertid av största vikt att detta program snabbt kanutvecklas till att omfatta ett brett utbud inomföretagsekonomi såsom marknadsföring, ekonomistyrningoch organisationsutveckling. Institutionen har sedan mångaår en mycket bred kompetens och stor kontaktyta medomvärlden. Om medel beviljas kan man därför snabbtbygga ut ett attraktivt internationellt program, där svenskaoch utländska studerande läser kurser tillsammans. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ytterligareförstärkningar av utbildning vid högskolan i .