ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02K811 · 1991-01-25 00:00:00 — Efter beslut av gäller , d.v.s /91, nya regler förpresstödet. Bland annat har ett nytt utvecklingsstöd införts.Stödet avses bland annat användas till pressinvesteringar,till tryckeriinvesteringar och till särskildarationaliseringsprojekt.Grundläggande för tidningsföretags möjligheter atterhålla utvecklingsstöd är att företaget ifråga uppbärallmänt driftsstöd. Så som reglerna nu är utformade innebärdet att tidningsföretag med så kallat begränsat driftsstödinte kan komma ifråga när det gäller exempelvisutvecklingsstöd till investeringar i gemensammatryckerianläggningar eller för stöd till samverkan genomlegotryck. Begränsat driftsstöd utgår bland annat tilltidningar på och , i och Tornedalen.Distinktionen mellan företag som uppbär allmäntdriftsstöd och begränsat driftsstöd är i fråga om möjligheteratt erhålla utvecklingsstöd inte sakligt motiverad. Denstrider också mot de intentioner som uttalats frånDagstidningskommittén, i det arbete som föregått det nyapresstödet.Enligt vår mening bör därför presstödsreglerna ändras såatt de innefattar möjligheten att göra en presspolitiskbedömning avseende även tidningar med årligt menbegränsat driftsstöd. Utvecklingsstöd bör således kunnabeviljas till dagstidningsföretag med begränsat presstöd påsamma sätt som till företag med allmänt presstöd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar godkänna vad som i motionenanförts om ändring i presstödsförordningen.
mot · GE02K812 · 1991-01-25 00:00:00 — har allmän värnplikt för alla manligamedborgare. har möjligheter även givitsför kvinnor att på frivillig grund genomgå viss militärutbildning.Den alltmer utvecklade tekniska nivån har gjort att detmilitära försvaret kan skötas av allt färre människor utan attslagkraften minskar. Allt fler värnpliktiga har sökt och fårvapenfri utbildning inom andra delar av totalförsvaret.Vi brukar dock framhålla att det folkliga engagemangetbehövs för att upprätthålla den allmänna värnplikten.Utvecklingen mot allt större krav på professionalism ochsjälvständighet i samhällslivet riskerar dock att leda tillnegativa effekter för de gemensamma, folkligt förankrade,målen. Det folkliga inslaget i polis--rättsvård,kriminalpolitik, sjukvård, utbildning etc. skulle behöva denallmänna folkliga kontakt som förekommer i försvaret.Behovet av och formerna för en allmänmedborgarutbildning bör därför bli föremål för en grundligutredning. En sådan utbildning behövs för detgemensammas bästa, där verksamheterna får influenserfrån många håll och inte minst ungdomarna själva skulle blimera erfarna. Därigenom skulle vi uppnå en störreuppslutning och förståelse för de totala gemensammasamhällsuppgifterna.Ett framtida minskat behov av värnpliktiga inom detmilitära försvaret bör tillsammans med en utvidgadmedborgarplikt för såväl kvinnor som män kunna leda förstärkning av det folkliga engagemanget för detdemokratiska samhällets utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en allmän medborgarutbildninginom alla samhällsverksamheter för såväl kvinnor sommän.
mot · GE02K814 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So283 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om taltidningar till synskadade.
mot · GE02K816 · 1991-01-25 00:00:00 — 1982 antog en ny lag om flagga ochi anslutning härtill utfärdade regeringen föreskrifter om deallmänna flaggdagarna, av vilka nationaldagen/Svenskaflaggans dag är en. Genom denna åtgärd fick nationaldagenen författningsmässig reglering.Nationaldagen har kommit att uppfattassom en nationell högtidsdag. Det kan knappast råda någontvekan om att en majoritet av medborgarna hyseruppfattningen att nationaldagen bör vara allmän helgdag.Mot en sådan förändring talar att arbetstiden skulleytterligare minska. Från nationalekonomisk synpunkt ärdetta olyckligt. Enligt vår uppfattning måste emellertidintresset av att nationaldagen blir allmän helgdag vägatungt. bör därför fatta beslut med sådaninnebörd. I samband härmed bör någon av de existerandehelgdagarna kunna utgå eller flyttas. bör uppdraåt regeringen att överväga detta och att återkomma tillriksdagen med förslag i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att nationaldagen den 6 juniskall göras till helgdag,2. att hos regeringen begär utredning om attavskaffa eller flytta någon nu existerande helgdag.
mot · GE02K817 · 1991-01-25 00:00:00 — Modernisera samhällets informationsverksamhetDet finns många statliga verk och myndigheter medomfattande informationshantering. ,, livsmedelsverket, ... för att ta några exempel. Den vanligaste informationenär skrivna broschyrer, råd och anvisningar.Men för många människor är inte problemet brist påinformation utan överflöd av information. Det är svårt atti detta kontinuerliga flöde hitta just den information manbehöver. Det skrivna materialet blir snabbt för gammalt.Därför behövs en utveckling och förbättring avinformationshanteringen.Verkets målsättning är att öka och förbättra denskriftliga informationen i form av broschyrer o dyl och attdärigenom minska antalet telefonförfrågningar sominkommer till verket.Så skriver livsmedelsverket i sitt anslagsäskande. Manvill alltså öka mängden generell information på bekostnadav den som människor själva aktivt söker genom att tatelefonkontakt. På många myndigheter tycks tankarna gå iliknande banor.För att svara bättre mot människors behov borde man istället öka möjligheten att ge selektiv information. Förutomgenom telefonjour borde man utveckla datoriseradesystem, där människor kan söka just den information debehöver.Visionen: på postkontoret, , , skolanoch på annan lämplig plats ska det finnas en terminal. Viaden terminalen kan man enkelt koppla upp sig mot olikadatabaser, som innehåller sådan samhällsinformation somofta behöver förnyas. Förutom statliga myndigheter ochverk så kan lokala instanser, t ex kommunen och det lokalaföreningslivet, lägga in aktuell information.Systemet bör också kunna tillåta viss kommunikation, tex beställning av material. I stället för ett samhälleligtinformationssystem som bygger på gårdagens teknik måstevi utveckla morgondagens. Det har också sin betydelse urdemokratisk aspekt att informationen görs merlättillgänglig. Jag föreslår därför att intresserademyndigheter centralt och några lokala samarbetspartners ien projektverksamhet får pröva förutsättningarna för ettsådant informationssystem som ovan skissats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till projekt isyfte att modernisera myndigheters information i enlighetmed vad som i motionen anförts.
mot · GE02K818 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslaget till Hans Maj:t Konungen m.m. I budgetpropositionen föreslås en höjning av anslaget tillHans Maj:t Konungens och det Kungliga Husetshovhållning med . () för nästa budgetår.Enligt vår mening bör även vårt kungahus solidarisktinordnas i den återhållsamhet som i växande omfattningpräglar diskussionen om 1991 och utrymme förlöneökningar i . Allt fler sluter upp kringRehnberg-kommissionens förslag till låga och ansvarsfullalönehöjningar . Så har t.ex. båderegeringens och ledamöter helt avstått frånlöneökningar 1991.Vi tycker att den föreslagna höjningen av anslaget A 1 i bilaga 3 till budgetpropositionen är generöst tilltagen.Med hänvisning till vår beskrivning ovan av verkligheten förden övriga delen av den svenska befolkningen anser vi atten uppräkning om är fullt tillräcklig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att under anslaget A1 i bilaga 3 till budgetpropositionen 1991 till Hans Maj:tKonungens och det Kungliga Husets hovhållning anvisa ettförslagsanslag på .
mot · GE02K819 · 1991-01-25 00:00:00 — har civildepartmentet i sammarbete medredaktionen på ''Från Riksdag och Department'' gett utSamhällsguiden, en uppslagsbok i vilken medborgaren kanhitta rätt bland lagar och bestämmelser.Uppslagsboken är ett ovärderligt hjälpmedel förmedborgarna, för beslutsfattare och som för dem inom denoffentliga sektorn som har till uppgift att svara församhällets tjänster till allmänheten. Ett stort problem ärdock att lagar och regler ändras ganska ofta och att såledesuppslagsboken snabbt blir föråldrad. Den senaste upplaganär den 5:e som baseras på bestämmelser gällande 1 januari1989. Vi anser att uppdateringen bör ske ofta, helst så fortnya beslut har fattats i nya frågor. Ett sådant krav medförhöga tryckkostnader. Av den anledningen samt för attförbättra tillgängligheten av Samhällsguiden anser vi att enkontinuerligt uppdaterbar version bör förefinnas pådatamedium, tillgänglig dels via databas, delsfrån olika kommuners kontor. På kommunkontoren börockså finnas möjlighet för kommunens innevånare attstudera denna version.Arbetet med att uppdatera och ge ut Samhällsguiden ären grannlaga uppgift som kräver en erfaren och kvalificeradredaktör. bör i egen regi eller iprojektform se till att Samhällsguiden kontinuerligtuppdateras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kontinuerligt uppdaterbarversion av Samhällsguiden.
mot · GE02K820 · 1991-01-25 00:00:00 — gäller en nypresstödsförordning. På vissa punkter gäller helt nya reglerför presstödets konstruktion.Några egentliga erfarenheter av det nya presstödetföreligger inte. Moderata samlingspartiet har i sambandmed de nya stödreglernas antagande haft reservationer motbl.a. avskaffandet av pressens lånefond och införandet avs.k. Ett stöd av detta slag ökar chansernaför godtycke och obehöriga hänsyn vid fördelningen.Hanteringen av utvecklingsstödet bör noga följas och enåtergång till en särskild lånefond för pressinvesteringarövervägas.Moderata samlingspartiet har vid en rad tidigaretillfällen pekat på vikten av att besparingar också sker påutgående driftsstöd till dagspressen som är den i särklassstörsta utgiftsposten i det statliga presstödet. I dagenssamhällsekonomiska läge framstår det som stötande attnågra besparingar på detta område inte sker.Regeringens förslag till driftsstöd till dagspressen för1991/92 är . En minskning bör kunna ske med 20procent. Anslaget bör därför beräknas till . Detta innnebär en besparing för statsverketpå . Med hänvisning till det anförda hemställsatt under rubriken . Driftsstöd tilldagspressen för /92 anvisar ettförslagsanslag på .
mot · GE02K821 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till radio- och kassettidningar Utbyggnaden av utgivningen av radio- ochkassettidningar har varit snabb. Närriksdagen 1988 i enlighet med regeringens förslag beslutadeatt stödet till dessa tidningar skulle permanentas, uttaladessamtidigt att det tidigare målet om en utgivning av ett 50-tal tidningar endast skulle ses som ettdelmål som borde uppnås . Dessutomuttalades att borde vara beredd att omprövaanslagets storlek, så att inte medelsbrist hindrar att detidningar som så önskade kunde få anslag för utgivande avradio- och kassettidningar.1989 års riksdag noterade med tillfredsställelse attintresset för utgivande var så stort att delmålet 50 tidningarsnart kunde förväntas vara uppfyllt. Det förutsågs attregeringen skulle återkomma till med förslag tillfortsatt utbyggnad av stödet.Enligt taltidningsnämndens beräkningar förväntasintresset från dagspressen vara så stort att ett 60-taldagstidningar skulle kunna komma ut /92 om baraekonomiska medel ställs till förfogande. En sådanutbyggnadstakt blir inte möjlig enligt budgetpropositionen.En genomsnittlig sexdagars landsortstidning kostar drygt 1milj. I så fall räcker anslagsökningen eller högst ett par tidningar. Att i stället satsa pålågfrekventa tidningar enbart för antalets skull är inte att setill behovet i första hand. Bland de tidningar som anmältintresse för att starta radio- och kassettidning finns i flerafall tidningar som kommer ut och som utkommeri områden där det tidigare inte finns alternativ för desynskadade.I propositionen föreslås ett högsta belopp perabonnemang. Detta får inte innebära att tidningar iglesbygd och den politiska mångfalden drabbas. Uttalandetatt målet bör vara att antalet taltidningar i och medutgången av /93 bör uppgå till 50 ligger fast.Därför finns det ingen anledning att göra om anslaget frånförslagsanslag till reservationsanslag.Utbyggnaden av RATS-systemet bör inte göras avhängignedläggning av någon tidningsutgivning. Den är så passintressant att den måste bedömas sjävständigt.Vårt samhälle skall göras tillgängligt för så många sommöjligt i så många avseenden som möjligt. Tillgången tillinformation blir allt viktigare och i detta sammanhang ärdagspressen viktig. Den utveckling som skett under senareår med en snabb utbyggnad av radio- och kassettidningar,vilken ställt sig bakom, är angelägen och behöverfortsätta. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödet till radio- ochkassettidningar.
mot · GE02K822 · 1991-01-25 00:00:00 — Målet för handikappolitiken är jämlikhet ochdelaktighet i alla delar av samhällslivet. För att uppnå dettamål är det viktigt att alla människor kan ta del avmassmediadebatt och nyhetsinformation.Det är därför mycket glädjande att utgivningen avtaltidningar kunnat nå en betydande omfattning. Riksdagenhar tidigare uttalat ett delmål att 50 dagstidningar skautkomma som taltidningar och att utbyggnaden däreftermåste fortsätta.Vänsterpartiet menar att det är viktigt att snabbt få engeografisk spridning av taltidningsverksamheten. Detinnebär att man måste kunna erbjudaen dagstidning som taltidning i varje län.För att snabbt uppnå detta mål vill föreslå10 milj. kr. utöver regeringens förslag till dennaverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Stöd till radio- och kassettidningar, H11, anvisar . utöver regeringens förslag.
mot · GE02K823 · 1991-01-25 00:00:00 — För att ge de synskadade möjligheter att delta isamhällslivet lämnar staten stöd (SFS 1988:582), efterprövning av taltidningsnämnden, till utgivning av s.k.taltidningar/radiotidningar.Verksamheten börjar nu nå en stor omfattning och påsikt är målet att alla synskadade, oavsett var de än bor ilandet, skall ha möjlighet att få del av sammanyhetsinformation som icke-synskadade tidningsläsare.De närmare reglerna för innehållet italtidningar/radiotidningar anges i en särskild lag omradiotidningar (SFS 1981:508). Enligt denna skall innehålletvara förlagetroget. Detta innebär att de dagstidningar somger ut radiotidningar inte får addera information som gårutöver den som finns i den tryckta tidningens redaktionellamaterial och annonser.Denna begränsningsregel är till men för de synskadade.Det finns olika slag av myndighetsinformation, från t.ex.landsting och kommuner, som inte annonseras ut idagstidningarna men som är av stort informations- ochnyhetsvärde för de synskadade. Det kan gälla uppgifter ompågående väg- och gatuarbeten, trafikomläggningar,tillfälliga ändringar av entréer till offentliga lokaler o.dyl.Att upphäva regeln om att radiotidningar skall varaförlagetrogna är inte utan komplikationer.Från lagstiftarnas sida har man t.ex. velat undvika attradiotidningar riktade till de synskadade får ett innehållsom konkurrerar med den reguljära radioverksamhetensom riktar sig till medborgarna i gemen.Att slopa kravet på att en taltidning/radiotidning skallvara förlagetrogen kan också väcka frågor om ansvarigutgivares möjlighet att skaffa sig insyn i innehållet.Enligt vår mening är det mycket angeläget attverksamheten med taltidningar/radiotidningar i första handutformas utifrån de synskadades behov och önskemål. Detråder ingen tvekan om att viss myndighetsinformation är avspeciellt stort värde för denna grupp.Därför bör taltidningar/radiotidningar få innehållamyndighetsinformation, som icke publicerats i den trycktaförlagan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om undantag från kravet atttaltidningar/radiotidningar skall vara förlagetrogna.
mot · GE02K825 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till radio- och kassettidningar gick taltidningsverksamheten in i enpermanent organisation. Då startade taltidningsnämndensin verksamhet. gav nämnden i uppgift att verkaför att en snabb utbyggnad av taltidningsverksamhetenkunde uppnås. Målet skulle till en början vara att 50dagstidningar kunde ges ut som radio- eller kassettidning tillsynskadade personer. hade 43 tidningarstartat utgivning och ytterligare 2 beviljats starttillstånd.Taltidningsnämnden arbetar också med att införa RATS-metoden (radiosända talsyntestidningar för synskadade).Tre tidningar ingår i försöket.Riksdagens tidigare uttalandenRiksdagen uttalade (KU 1987/88:39, rskr 291) att:Utskottet vill för sin del starkt betona det som sägs i såvälpropositionen som i flertalet av motionerna, attutbyggnaden av utgivningen av radio- och kassettidningartill att omfatta 50 dagstidningar endast skall ses som ettdelmål. Det är angeläget att detta delmål uppnås så snabbtsom möjligt. Skulle det ske än voredet som framhålls i propositionen en stor framgång.Riksdagen bör vara beredd att ompröva anslagets storlek,så att inte medelsbrist hindrar att de tidningar som så önskarkan få anslag för utgivande av radio- och kassettidningar.1989 års riksdag framhåller (KU 1988/89:23, rskr 105):Utskottet noterar med tillfredställelse att intresset förutgivande av radio- och kassettidningar är så stort attdelmålet 50 tidningar kan väntas vara uppfyllt inom en snarframtid. är ca 20 tidningar i drift. mening bör verksamheten under det kommandebudgetåret i första hand inriktas mot att även få i drift deövriga ca 30 tidningar med vilka taltidningsnämndentecknat preliminära avtal om stöd. ------ Utskottet förutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till fortsatt utbyggnad av stödet.Med anledning av årets budgetpropositionI årets budgetproposition säger föredragandestatsråd:''Ett femtiotal tidningar bör ses som ett mål förfemårsperioden, dvs. i och med utgången av budgetåret1992/93. ''Regeringens nya förslag stämmer dåligt med deuttalanden som tidigare gjort i denna fråga.Taltidningsnämnden hade från början svårt att inspireratidningar att åtaga sig att ge ut taltidningar. Men ettförtroendefullt samarbete har givit till resultat att nuberäknas det finnas intresse från ett 60-tal tidningar somredan 1991/92 skulle vara beredda att komma ut somtaltidning.En genomsnittlig 6-dagars landsortstidning kostaromkring . Denbegränsade realförstärkningen som föreslås synes inte räckatill mer än drygt en ytterligare tidning. Att istället väljanågra små lågfrekventa tidningar tillgodoser inte desynskadades behov av dagspressinformation.Ytterligare andra förslag har lagts fram ibudgetpropositionen, t.ex. införandet av ett högsta beloppav statligsubvention per abonnemang.Med tanke på vad tidigare kraftfullt uttalat omvikten av att taltidningar snabbt får en spridning över landetoch att 50 dagstidningar bara var ett delmål bör regeringenåterkomma med förslag till hur uttalanden skallkunna tillgodoses. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om hurtaltidningsutgivningen skall kunna förverkligas enligtriksdagens tidigare uttalanden.
mot · GE02Kr201 · 1991-01-25 00:00:00 — Efter många års planerande och byggande kundeVasamuseet till slut invigas under den gångna sommaren.Genom detta museums tillkomst har ett unikt minneskapats från stormaktstid.Detta hade aldrig varit möjligt utan stora insatser frånprivatpersoner och företag. Speciellt kan omnämnasAnders , som efter många års envist arbete återfannflottans saknade skepp, och som genomsitt dotterbolag, , bekostade stora delar avsjälva bärgningen.Dessa frivilliga insatser har inte ihågkommits av museet.Det vore därför lämpligt att statens museummed en minnestavla eller på något annat lämpligt sättredogör för de olika frivilliga insatser som möjligjordetillkomsten av detta förnämliga museum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att på lämpligt sätt påminnastatens om de betydelsefulla enskildainsatser som möjliggjort tillkomst.
mot · GE02Kr207 · 1991-01-25 00:00:00 — Dövas rätt till information i TV Vi är i vårt land måna om att också minoritetsspråk skallges utrymme i våra medier. är de dövasteckenspråk ett erkänt och accepterat språk. födsca 200 döva barn som aldrig kan lära sig svenska riktigt i taloch läsning.I vårt informationssamhälle är de döva en grupp sominte nås av viktig information. De får inte heller möjlighetatt följa händelser i omvärlden på samma sätt som vihörande, därför att t.ex. TV-programmen inte ärteckenspråkstolkade och kanske inte ens textade. Manmåste kunna kräva av TV att minst ettnyhetsprogram teckenspråkstolkas. Målsättningen skalldock vara att denna service ges i alla program.Också lokal- och region-TV bör täcka in de döva i sinplanering av sändningar. Det finns anledning att tänka påhur man som döv kan uppleva exempelvis katastrofer omingen kan förklara på teckenspråk! I debatter och på mötenhar den döve inte stor chans att följa med eller uttrycka enåsikt därför att det aldrig är självklart att teckenspråkstolkfinns med. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de dövas rätt till information iTV.
mot · GE02Kr210 · 1991-01-25 00:00:00 — Kulturmiljöer och kulturhus inom jordbruksbygderna Genom har utfärdatbestämmelser som innebär krav på att hänsyn ska tas tillvärdefulla kulturhus. Avsikten var att kommunerna genomatt utfärda lokala skyddsbestämmelser skulle garanterakulturhistoriska byggnader. Avsikten i PBL har dockuteblivit eftersom skyddsbestämmelserna medför ettekonomiskt åtagande för ägarna.Den enskilde fastighetsägarens förmåga att själv bevaraoch underhålla värdefulla kulturhus har försvårats av dennya skattelagstiftningen, som träder i kraft i år.Regeringen har tillsatt en utredning om förvaltningen avvissa kulturmiljöer (U 1988:14) för att se över problemenspeciellt för herrgårdar och industriminnen. I direktivenpåpekas att den svenska kulturmiljövården utgår från atthuvudansvaret för landets kulturminnen vilar på ägare ochbrukare och att de bästa resultaten nås genom derasengagemang och egna insatser. För staten är det en naturligstrategi att i första hand sträva efter att skapa godaförutsättningar och ett gynnsamt klimat för dettaengagemang. Vidare bör utredaren undersöka om det finnshinder eller mindre gynnsamma effekter som kan hänförastill gällande regler om fastighetstaxering, beskattning samtarvsregler.Utredningsdirektiven överensstämmer med vad vi anserbör utredas även då det gäller kulturhus och kulturmiljöerinom jordbruket. Därför bör utredningen om förvaltningenav vissa kulturminnen ges tilläggsdirektiv att också se vadsom kan göras för att inte riskera att oersättligakulturmiljöer i form av bostadshus, magasinsbyggnaderm.m. ända raseras.All gammal bebyggelse är inte kultur, men det finns ettbra underlag för att utskilja kulturhus från övrig bebyggelsegenom att det inom kommuer, länsstyrelser och länsmuseerhar upprättats bebyggelseinventeringar ochkulturmiljövårdsprogram som gör det möjligt att avskilja demest värdefulla kulturhusen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att utredningen omförvaltningen av vissa kulturminnen också utredermöjligheterna att underlätta förvaltning av värdefullakulturhus och kulturmiljöer inom jordbruksbygderna.