mot · GE02Jo777 · 1991-01-25 00:00:00 — Nedskräpningen av från havet har fortsattunder . Problemen har ökat genom några decenniersplastålder som påtagligt förändrat bilden av de bohuslänskaoch halländska stränderna. Efter vintrarnas olika stormarkan skräpvallar upp till en höjd av en meter ibland mätas ivissa vrakvikar. I vrakhögarna går det ofta att utläsavarifrån skräpet kommer, t.ex. på förpackningar medproduktnamn och ursprung tydligt synligt.Internationella konventioner mot dumpning i Nordsjönfinns, men dessa har till stor del varit verkningslösa.När det gäller utsläppen av fast avfall beslutadeNordsjökonferensen att skulle bli s.k.specialområde i den internationella sjöfartslagstiftningen.Detta innebär att det är förbjudet att släppa utfast avfall. Trots detta fortsätter fast avfall undervinterstormarna att spolas upp på den svenska västkusten.Praktiskt taget allt skräp på havsstränderna kommerfrån andra länder, från yrkessjöfarten eller oljeutvinning iNordsjön. Det fasta avfall som kommer från kommunernasegna invånare eller från fritidsfolket är i sammanhanget avmarginell betydelse. Plast är det dominerande materialet iskräpet.Ett intressant experiment har genomförts iStorbritannien. har man dumpatbehållare med meddelanden längs den brittiskaNordsjökusten. Behållarna har i stor utsträckning hittatslängs den svenska västkusten.Havsströmmar och vindar samverkar så, att den svenskavästkusten till stor del blir mottagare av avfallet. På densvenska kusten är och isärklass mest nedskräpade. Värst är situationen i norraBohuslän. Orsaken till detta är strömsättningar i ,och Skagerrack.Den Baltiska strömmen från förenar sigutanför med Jutska strömmen från . Strömmarna fortsätter norrut för attsedan vika av utefter norska sörlandet och vidare ut iNordsjön. Uppe vid möter den nordgåendeströmmen vattnet från , uppblandat medföroreningarna från och den norska älvenGlomma. Det mesta av det avfall som strömmarna för medsig kommer sedan av vind och vågor att drivas in motBohus- och Hallandskusterna där det så småningomhamnar på stränder och i vikar.Med hjälp av skolor utmed har genomfört en första omgång av CoastwatchEurope, ett europeiskt kustövervakningsprogram somengagerar ideella föreningar, skolungdomar och allmänheti femton europeiska länder.Den svenska premiäromgången av Coastwatch blev ettförsök där nio klasser på sju skolor i fyra kommuner deltog.De enskilda grupperna har kartlagt områden på 500 mvardera och på det viset fått fram vilken typ avmiljöpåverkan som förekommer inom respektive område.Undersökningen har baserats på ett formulär som ärgemensamt för alla de europeiska länderna, medkompletteringar för regionala förhållanden. Enkäteninnehåller en beskrivning av området och dess flora ochfauna. Därefter noteras avvikelser som beror på mänskligmiljöpåverkan. En slående iakttagelse gälldenedskräpningen på stränderna -- det var också dennaeleverna reagerade starkast på.Redan nästa år hoppas Stiftelsen på att de flesta avvästkustens arton kustkommuner skall vara representeradei har under ett flertal år sedan slutet av80-talet genomfört städkampanjer utefter västkusten.Uppslutningen från kustbefolkningen var stor. Resultat1988:11 000 människor har städat stränder, däribland 320skolklasser.57 000 arbetstimmar har lagts ner.Skräpmotsvarande 27 000 sopsäckar har samlats in.Förutom skolelever har föreningar av skilda slagdeltagit, hembygdsföreningar, byalag, båtklubbar, STFm.fl. Människor har frivilligt gått ut för att städa och plockaupp avfall som andra släppt ut. Trots den massivaarbetsinsatsen har uppskattningsvis endast av kusten kunnat städas. Arbetsinsatsen har gjortstrots vetskapen om att det redan efter ett par höststormarser likadant ut igen.Den övermäktiga uppgiften visar på nödvändigheten attförutsättningslöst utreda hur kustkommunernas storanedsmutsningsproblem i ett längre tidsperspektiv skallkunna lösas.Vi har i tidigare motioner framfört att det är angelägetatt berörda kustkommuner erhåller hjälp för att klara detstora nedsmutsningsproblemet. Jordbruksutskottetsmajoritet har avslagit detta förslag med motiveringen att detenligt 20 § renhållningslagen (1979:596) åligger kommunenatt återställa platser som har skräpats ner.Denna motivering är lite märklig -- det är ju detta somär en stor del av problemet för dessa utsatta kustkommuner.De är ålagda att återställa platser som skräpats ner medinternationellt avfall och får ingen möjlighet till inhemskhjälp. Berörda länsstyrelser har också skrivit till regeringenoch begärt stödinsatser med förutsättningen att regeringenkommer att vidtaga initiativ.Den nya och naturresurslagenlägger dessutom ytterligare krav på kommunerna när detgäller planeringen av vattenområden vid kusterna. Enstatlig utredning bör inväga synpunkter frånNaturvårdsverket och och kan ävenstyra över en del befintliga forsknings- ochutvecklingsprojekt (FoU) till dessa problem. I redanpågående FoU-projekt uppmärksammasnedsmutsningsproblem som är gemensamma för norska ochsvenska kommuner.Det är också viktigt att en sådan utredning utarbetarförslag på hur det internationella informationsarbetet kanutformas. har erbjudit sigatt vara ciceroner för en ambassadörsresa om dennaförläggs till en vrakvik i . Detta för att andraländers representanter skall få möjlighet att på ort och ställebilda sig en uppfattning om den mängd avfall som når densvenska från utlandet.Det är viktigt att den föreslagna utredningen snabbt kankomma igång, och att redan innevarande år kanfatta beslut om att ställa medel till förfogande från detsärskilda skatteutjämningsbidraget för kustkommunernaskostnader för strandstädning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att som i motionen beskrivits utreda hurkustkommunerna långsiktigt skall hjälpas att lösaproblemen med nedsmutsningen från ochKattegatt,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ställa medel till förfogandeinom ramen för de särskilda skatteutjämnningsmedlen sombidrag till kustkommunernas kostnader förstrandstädning.1]