mot · GE02U528 · 1991-01-25 00:00:00 — intensifierades samarbetet med debaltiska republikerna både nationellt och nordiskt. I dekontakter som etablerats har uppdagats hur oerhört storabristerna är i på en lång rad områden. Detsamhällssystem som har rått i dessa länder under de senaste50 åren har lett till att man i många fall befinner sig påkatastrofens rand.För att på ett effektivt sätt kunna stödja de baltiskafolken i deras strävanden att skapa demokrati,självständighet och välfärd i en god miljö, krävs ett nästanofattbart omfattande och genomgripande arbete på snartsagt alla samhällsområden. I denna motion behandlasendast ett av dessa, kommunikationsområdet.Goda transportmöjligheter är av avgörande betydelseför den ekonomiska utvecklingen, speciellt gäller dettaområden som är belägna långt från de stora marknaderna.Förbättringar av kommunikationerna är således enförutsättning för att de baltiska republikerna skall kunnautvecklas i positiv riktning.Från baltisk sida har framförts önskemål om stöd tillutvecklingen av bättre reseförbindelser, postförbindelser,radio- och TV-kommunikationer och teleförbindelser. Dencivila luftfarten behöver också nyorganiseras.Tanken har också framförts om en Balt Link. Dennaskulle bestå av en färjeförbindelse mellan ochTallin och av en motorväg genom ner till Polen.Behoven av stödinsatser i är som ovan sagts idet närmaste oändliga. Inom kommunikationsområdettorde det röra sig om både finansiellt stöd till investeringari infrastruktur, såsom vägar, flygplatser och hamnar, ochkunskapsuppbyggnad beträffande planering, projekteringoch organisation av olika transportmedel.Med de kunskaper som finns om miljöeffekter avolika transportsystem bör det naturligtvis finnas godamöjligheter att bistå med synpunkter och kunskap även pådetta område.Det nordiska samarbetet på transportområdet har långtradition och är välutvecklat. Den nordiska organisationenoch erfarenheterna från detta samarbete kan vara till storhjälp i arbetet i Baltikum.Stödet till uppbyggnaden av en infrastruktur bör i förstahand kanaliseras genom de stödanordningar som finns iinternationella organ typ och den nybildadeEuropeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.Konkurrensen om dessa medel är stor.De nordiska länderna kan genom samordning av sittagerande och i samråd med de baltiska länderna påverkabesluten att få till stånd önskade investeringar i Baltikum.I övrigt behövs både samnordiska och nationellainsatser.Enligt vår mening bör det Nordiska Ministerrådetsnabbt tillsammans med de baltiska länderna kartläggabehovet av stöd och kunskapsuppbyggnad inomkommunikationsområdet. Därefter bör insatser göras föratt där så är lämpligt och önskvärt en samordning görs medde nordiska kommunikationsoch transportanordningarna.Det samnordiska arbetet inom kommunikationsområdetfår inte hindra snabba insatser på nationell nivå.Redan nu finns kunskap om vilka önskemål somföreligger för att kunna ta itu med rent akuta problem. Ettsådant exempel är kunskapsuppbyggnad påluftfartsområdet. Att ställa experter till förfogande är ettsätt att stödja utvecklingen. Tele- och radioområdetbehöver också omedelbara förbättringar.Utbildningsinsatser och överföring av teknisk utrustning påkommunikationsområdet bör vara ett prioriterat område.I detta sammanhang liksom i andra, av liknande slag,bör studerandeutbyte vid de svenska tekniska högskolornaoch gymnasierna med de baltiska länderna kunna bidra tillett långsiktigt utvecklingsarbete. Ett sådant samarbeteförekommer, men de ekonomiska resurserna är heltotillräckliga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Nordiska ministerrådets ansvarför att utreda behovet och samordna insatser i påkommunikationsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av svenska stödinsatseri på kommunikationsområdet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökade insatser förstuderandeutbyte mellan svenska tekniskautbildninginstitutioner och .