mot · GE02Kr333 · 1991-01-25 00:00:00 — Särskilt värdefullt skulledet vara om våra främsta folkrörelser tog för vana att främjakulturellt skapande på detta sätt.Det finns dock två saker som bör understrykas i dettasammanhang. För det första får beställningar av musik ochdrama i de exempel vi nämnt ovan inte ske på bekostnad avden konstnärliga utsmyckningen enligt enprocentsregeln.För det andra måste man vara medveten om att långt ifrånalla kulturskapare är villiga att åta sig beställningsuppdrageftersom det inte faller in särskilt väl i deras sätt att arbeta.Å andra sidan kanske ett sådant målinriktat skapandepassar andra alldeles utmärkt och frigör en hitintills inteutnyttjad kreativ potential.NyemissionerVissa kulturinstitutioner -- bland annat Operan ochDramaten -- drivs i aktiebolagsform. Ett sätt att skaffanya medel till verksamheten som just denna driftsformerbjuder är att inbjuda till nyteckning av aktier. För attbehålla ett dominerande offentligt inflytande behövs ju inteett 100%-igt aktieinnehav. I falletOperan hade kanske en nyemission varit smakligare än dethårt kritiserade sponsorsavtalet med tror naturligtvis inte att aktier av detta slag skullekunna bli högavkastande börsaktier vars värde snabbtskulle kunna stegras. Intresset hos såväl den bredaallmänheten som hos andra placerare att på mer ellermindre ideella grunder teckna exempelvis ''''skall dock inte underskattas. Genom ägandet kan också ettkulturellt engagemang kanaliseras. bör uppdraåt regeringen att återkomma med förslag med dennainriktning.Fasta anslag i stället för lönebidragEn betydande del av det svenska kulturlivet har under70och 80-talen erhållit ett omfattande stöd viaarbetsmarknadspolitiken. Arkiv, museer och studieförbundhar exempelvis haft ett stort antal lönebidragsanställda.Den i och för sig glädjande utvecklingen påarbetsmarknaden har medfört att dennastödkälla för kulturen har minskat kraftigt i omfattning. Dethar försatt vissa kulturverksamheter i betydandesvårigheter. Vi anser det angeläget att statsmakterna nu tarsitt övergripande kulturella ansvar och medverkar till attmedel slussas från ''kulturarbetsmarknadspolitiken'' till denmer renodlade kulturpolitiken. Det är en åtgärd sombrådskar.Vissa lönebidragsfrågorAv kulturutskottets betänkande 1989/90:17 framgår attutskottet med oro ser på de problem som kan komma attuppstå med anledning av framförallt en planerad förändringav lönebidragssystemet. Utskottet noterade att man i förraårets budgetproposition aviserade en förändring sominnebär att ett system med flexibla lönebidrag införs fr.o.mbå 1991/92. I nu föreliggande förslag till budgetpropositionbil. 12 föreslås att tidigare aviserade förslag införs. Iovannämnda betänkande från kulturutskottet utgick manifrån att regeringen särskilt skulle uppmärksamma deproblem som uppstår inom kultursektorn vid förändraderegler för lönebidrag bl.a. eftersom den största delen avpersonalen vid i stort sett alla kulturinstitutioner är baseradpå lönebidragsanställningar och med nuvarande högabidragsbelopp. Regeringen har inte på något sätt beaktatkultursektorns speciella situation när det nu föreslåsförändringar för lönebidragsanställning.Centern kräver därför att folkrörelsernas ochkultursektorns speciella situation och beroendet avlönebidragsanställningar utreds i särskild ordning innannågra förändrade regler införs. bör därför hosregeringen begära en sådan utredning och uttalaatt några förändringar för kultursektorn dessförinnnan inteskall genomföras.Anslagssystemet och rollPå kulturområdet, med dess nära koppling tillyttrandefrihetsfrågorna, är det viktigt att variation ochmångfald kan upprätthållas. får inte utvecklastill ett ''''. Förslag har funnits som skulle kunnaleda fram mot en utveckling i denna riktning. Detta innebärdock inte att vi motsätter oss att något görs för att kommatill rätta med den omfattande anslagsuppsplittringen påkulturområdet. Detta måste dock åstadkommas utan attriksdagen och dess ledamöter förlorar insyn och inflytandeöver kulturpolitikens utveckling.Vilka krav bör då ställas på anslagssystemet. Självfalletär anslagens storlek den viktigaste frågan. Men det är ocksåangeläget att kulturverksamma -- såväl institutioner somenskilda och grupper -- får tidiga besked i ekonomiskafrågor för att kunna planera sina aktiviteter med denomsorg som krävs. Vi anser exempelvis att det är ett rimligtkrav att klara ekonomiska ramar för höstsäsongensaktiviteter finns senast (mars eller april).I det nuvarande systemet -- där riksdagsbeslut ochkulturrådsbehandling måste avvaktas -- kan det dröja tillsommaren innan besked föreligger.Mot denna bakgrund vill vi skissera ett nytt system förhanteringen av statens kulturbudget:En samladkulturproposition bör framläggas för vart tredjeår. Häri läggs tre-årsramar för kulturanslagen fast.Propositionen bör också presentera utförligautvecklingsprogram för olika kulturverksamheter.Kulturrådets främsta uppgift blir att förberedakulturpropositionerna . Arbetet skall inriktaspå att ta fram ett allsidigt underlag för regeringsförslag ochriksdagsbeslut som den allmänna kulturpolitiskadebatten främjas. Rådets roll vid anslagshanteringen underden löpande treårsperioden minskar.Riksdagens anslagskall vara av två typer:Driftsmedel som ställs till institutionernas (ochmotsv) förfogande åt gången. De nuvarandegrundbeloppen bör ingå häri.Projekt- och utvecklingsmedel som ställs tillsärskilda konstnärliga nämnders och etableradeinstitutioners förfogande. Dessa skall ha till uppgift attfrämja kulturell mångfald och nydaning samt utvecklakvaliteten. Anslagsbehov som uppkommer bör i första hand kunna tillgodoses genomdessa medel för att övergå i driftsmedelskategorin senaretre-årsperioder.Omfattande partsrepresentation måsteundvikas i sammansättningen av Kulturråd, institutionernasstyrelser och de ovan nämnda konstnärliga nämnderna.Uppdragsrotation skall främjas.Det system vi här skisserat tror vi kommer att främjalångsiktigheten i samhällets kultursatsningar somden kulturpolitiska debatten kan få en mer framskjutenställning.AnslagsyrkandenVi konstaterar att regeringen inte förmår att fullfölja sittlöfte om en treårig satsning på kulturen som även riksdagentillstyrkt. Vi anser det vara anmärkningsvärt att regeringeninte kan fullfölja tidigare utfästelser som vi anser varamycket betydelsefulla för att ge kulturlivet bättreförutsättningar. anser det nödvändigt att tillförakulturen ytterligare 65 miljoner fördelade på de områdensom framgår av det följande.Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdet(G2)har gjort en särskild översyn avcentrumbildningarnas verksamhet och ekonomi.Kulturutskottet uttalade sig därefter för en ökning avcentrumbildningarnas anslag. Vi anser att regeringen skallfullfölja utskottets beslut och vi föreslår därför ett ökatanslag på utöver regeringens förslag.Propositionen föreslår att anslaget (8.1) på för folkbiblioteken för inköp av litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk skall överföras till den nyainvandrarlånecentralen. Vi anser att folkbiblioteken ävenfortsättningsvis bör ges ett bidrag för inköp av litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk. Detta är specielltbetydelsefullt på flerspråkiga orter.Vi anser att det internationella samarbete påkulturområdet är mycket viktigt. Utvecklingen kräverutökade insatser. bör få ett utökat anslagpå utöver vad regeringen anslår.Stiftelsen bör få enanslagshöjning på utöver vad regeringen föreslår.Kulturrådet bör få ett utökat anslag på 2 000 000 utöver vad regeringen föreslår till internationelltkulturutbyte.Bidrag till konstnärer ()betänkande Konstnärens villkor(SOU 1990:39) presenterade en rad förslag för attförbättra konstnärernas villkor. Utredningen föreslog blaatt antalet inkomstgarantier skulle utökas med 150 st.Inkomstgarantier ges på livstid vilket leder till att ettbegränsat antal unga lovande konstnärer kommer ifråga. Vianser att utökningen bör ske genom att införatioårsstipendier. Det innebär ett utökat anslag på utöver regeringens förslag.Vi anser att det nuvarande anslaget G5, Bidrag tillkonstnärer, skall delas i två. Det ena skall handhas avSveriges författarfond och det andra av konstnärsnämnden.Byråkratin kan på så sätt minskas. Det ligger även i linjemed statsförvaltningens ambitioner att ge myndigheternaökad frihet att fördela de medel som står till förfogande.Inkomstgarantier för konstnärer ()har, som departementet också noterat,uttalat att antalet garantirum borde öka. Det vore rimligtatt regeringen också fullföljde målsättning.Enligt vår mening skall antalet garantirum 1991/92 utökasmed sex stycken istället för med ett som regeringen föreslår.Det innebär en anslagsökning på utöver regeringens förslag.Bidrag till (G9)turnéverksamhet är ett alldeles specielltåtagande i svenskt teaterliv. Dessutom har den åtagit sigannan verksamhet som är betydelsefull för att sprida teatertill grupper och orter som inte har någon ensemble i sinomedelbara närhet.Regeringen föreslår i budgetpropositionen attriksteaterns anslag skall minska realt med 23 miljoner. Detär ett stort avbräck i en verksamhet med stora fastakostnader. Dessutom finner vi det anmärkningsvärt att detföreslås en neddragning av anslagen närteaterkostnadsutredningen ännu inte presenterat sittbetänkande.Riksteatern brukar i anslagssammanhang behandlas påsamma sätt som Operan och Dramatiska teatern. Dessa får idenna budgetproposition sina anslag uppräknade med 6 %.Statsrådet redovisar även att han inlett diskussioner medOperan och Dramatiska teater om deras nationella roller.Detta anges ej för . Statsbidraget tillRiksteaterns verksamhet skall enligt budgetpropositionenanvändas ''för central och regional produktion ochdistribution av teater som komplettering till regional ochlokal teaterverksamhet.'' verksamhet ärbetydelsefull för det kulturella nyskapandet och för attuppfylla målet om ett decentraliserat kulturutbud. Vimenar att bör tillföras för att riksteaternskall kunna uppfylla sina uppdrag.Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner (G15)Regeringen utlovade i förra årets budgetproposition enutökning av antalet grundbelopp med 50 st tillmusikinstitutionerna och med 15 st till teater- ochdansinstitutionerna. Kulturministerns förslag i åretsbudgetproposition innebär att de regionala satsningarnainte fullföljs. Detta tillsammans med riksteaternsnedskärningar betyder ett klart avbräck för regionalakulturella satsningar. Vi föreslår att antalet grundbelopputökas med 65 st. Det innebär en anslagsökning på 8 357 000 kronor.Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper (G16)De fria grupperna utgör ett intressant och mycketdynamiskt inslag i det svenska kulturlivet. Derasekonomiska situation är dock mycket bekymmersam.Centern konstaterar med beklagande att regeringen intestår för sitt löfte att öka anslagen med 5 miljoner /92. Det hade varit rimligt med tanke på defria gruppernas svåra ekonomiska situation. Vi föreslårdärför ett tillskott på utöver regeringensförslag.Bidrag till regional biblioteksverksamhet (G18)Bokbussverksamheten har en stor betydelse när detgäller att nå nya grupper. Insatser bör göras för attytterligare stärka och utveckla denna verksamhet. De börkombineras med den satsning av uppsökandebiblioteksverksamhet till äldre som föreslår. Vianser att skall tillföras denna verksamhet.Kulturmiljövård (G28)Under rubriken ochutvecklingsverksamhet utgår bidrag till bl a Riksförbundetför Hembygdsvård. Kulturministern har såväl i ''Kultur ihela landet'' som i budgetpropositionen lagt stor vikt vid deenskilda medborgarnas engagemang och menar atthembygdsrörelsens organisationer har en nyckelroll när detgäller att bygga upp och förmedla kunskaper inomkulturmiljövården. få ett väsentligt ökat verksamhetsstöd frånovannämnda anslag, vilket ännu ej infriats. Riksförbundethar för nästkommande budgetår begärt 1,630 milj kronor.Fördelningen av bidraget under G 28.3 görs avRiksantikvarieämbetet. I budgetpropositionen är nämndaanslag endast uppräknat med . Vi föreslår attanslaget räknas upp med ytterligare , varvid erhålla ett betydligt ökat stöd. Vi anser också attregeringen, inför nästa budgetår, bör tilldela riksförbundetmedel över särskilt anslag.Vad avser insatser mot luftförorenings- ochförsurningsskador återkommer vi med förslag i sambandmed miljöpropositionen.Centrala museer. Förvaltningskostnader (G30)Före /90 budgeterades de centralamuseernas bevakningskostnader under anslaget avseendelokalkostnader. Fr.o.m innevarande års budget beräknasbevakningskostnaderna för varje museum ingå iförvaltningskostnaderna. Kostnaderna för bevakning harökat kraftigt och fick därför i uppdrag attpröva hur stora anslag de centrala museerna behöver för attkunna hålla en oförändrad bevakningsnivå. Under 1990presenterade resultatet av sin prövning ochangav att medelsbehovet var vilketöversteg det till regeringens förfogande ställda anslaget med4 . beslötregeringen att anslagna medel skulle fördelas på fler museerän de centrala vilket innebär att det är kraftigmedelsbrist för de centrala museerna under innevarandebudgetår. Av årets budgetproposition framgår att inte hellerför nästa budgetår avser regeringen att täcka de verkligabevakningskostnaderna och kräver därför attregeringen i tilläggsbudget återkommer med erforderligaanslagstillskott.Utveckling av centralmuseernas verksamhet (G 31)inrättades ett fotosekretariat vidNordiska museet. Sekretariatet har en mycket storbetydelse för att samordna och bevara kulturskatten avfoton som finns i landet. I årets budget finns det inga medelanslagna så att sekretariatet kan leva vidare. Vi anser att detär av största vikt att fotosekretariatet kan fortsätta med sinverksamhet.Riksdagsmajoriteten beslutade den 13 december 1990att ianspråktaga för bevakningskostnader vidcentralmuseerna ett tidigare tilldelat anslag förutvecklingsverksamhet. anser nu som då, attbeslutet var felaktigt. Planeringen var redan igång för detunika projektet . Detta var ettlandsomfattande projekt med parallella utställningar delsvid och dels vid länsmuseerna.Arrangemanget, som skulle samla den stora allmänhetenkring den svenska historien, skulle också samverka med TVoch andra massmedia, skolor, folkbildningsorganisationerm m.Enligt vår mening måste de tidigare medlen återföras.Regeringen bör därför återkomma i tilläggsbudget med 10miljoner kronor under anslaget G 31.Bidrag till regionala museer (G34)I proposition 1989/90:100 aviserade utbildningsministernen kraftig ökning av stödet till länsmuseerna. Stödet skulleutgå i en form av ytterligare 225 grundbelopp att fördelasöver åren 1990/91 och 1991/92. har för budgetåret1990/91 utdelats 100 grundbelopp. Dessa har genom deytterligare medel som tillskjutits från museernas huvudmänmöjliggjort ökade insatser från museernas sida inom delarav de prioriterade områdena. Från huvudmännen har ocksåi flera fall aviserats ytterligare tillskott då den resterandedelen av den statliga insatsen, de återstående 125grundbeloppen, skall fördelas.I årets budgetproposition har de tidigare 125grundbeloppen helt skurits bort. Vi finner det angeläget attregeringen fullföljer den tidigare planerade satsningen.Skälen har uttryckts såväl i utredningen som i föregåendeårs budgetproposition. föreslår därför ett utökatanslag på utöver regeringens förslag.Litteraturstöd (H13)Litteraturfrämjandet bedriver en mycket förtjänstfullverksamhet för läsfrämjande insatser för barn i förskola ochskola. Vi anser att denna verksamhet skall få en chans attutvecklas vidare, och vi föreslår därför ett ökat anslag på147 . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en samladutvärdering av kulturpolitiska beslut i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturens roll som regionalutvecklingsfaktor,3. att hos regeringen begär förslag omutveckling av ett riksomfattande aktivitetsansvar för denationella kulturinstitutionerna och en översyn avRiksteaterns, Rikskonserters och Riksutställningars roll ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnadsfria boklån,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande bokbussar och filialbiblioteksamt uppsökande verksamhet bland äldre,[att hos regeringen begär förslag om införandeav ett kulturporto i enlighet med vad som anförts imotionen,1]6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bokhandelsavtal,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av de kulturmedelsom ställs till skolans förfogande,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kulturdagar i skolan,2]7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäkringsfrågan vidutställningar av konstverk på offentliga institutioner,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett center för rörliga bilder,9. att som sin mening ger regeringen till kännade riktlinjer för sponsring som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vidgad användning avbeställningar för att främja kulturellt skapande,11. att hos regeringen begär att förslagframläggs senast i vårens kompletteringsproposition omanvändning av nyemission av aktier för att förstärkaekonomin för de kulturinstitutioner som drivs i bolagsformenligt vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fasta anslag i ställetför lönebidrag,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidragsfrågor förfolkrörelse- och kultursektorn,3]13. att hos regeringen begär att propositionmed treårsramar för kulturen framläggs i enlighet med deriktlinjer som anges i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens kulturråds uppgift vidinförande av treårsramar för kulturen,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslagsstrukturen ,16. att till Centrumbildningar (G2. delanslag2.2) anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,17. att till (G2 delanslag 2.8)anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,18. att till Vadstena-akademin (G2 delanslag 4)anslår . utöver vad regeringen föreslagit,19. att till folkbiblioteken (G2 delanslag 8.1)för inköp på invandrar- och minoritetsspråk anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,20. att till disposition förinternationellt kulturutbyte (G2 delanslag 9.1) anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,21. att till Bidrag till konstnärer () anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handhavandet av anslaget Bidragtill konstnärer (),23. att till Inkomstgarantier för konstnärer() anvisar . utöver vad regeringen föreslagit för inrättande avytterligare garantirum,24. att till (G9) anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,25. att till Regionala och lokala teater-, dans-och musikinstitutioner (G15) anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,26. att till Fria teater-, dans- och musikgrupper(G16) anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,27. att till Regional biblioteksverksamhet(G18) anvisar ytterligare . utöver vad regeringen föreslagit att användas somstimulans för utvecklandet av bokbussverksamheten samt ikombination med uppsökande biblioteksverksamhet föräldre,28. att till (G28delanslag 3) anvisar ytterligare . för informations- och utvecklingsverksamhet,utöver vad regeringen föreslagit, varvid förhöjningen tillövervägande del skall användas för ökat stöd ,29. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eget anslag till förhembygdsvård,30. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om centrala museersförvaltningskostnader,31. att till vid (G31) anvisar ,32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag tillUtvecklingsverksamhet (G31) vid centralmuseerna,33. att till Regionala museer (G34) anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,34. att till Litteraturfrämjandet (H13) anvisarytterligare . utöver vad regeringen föreslagit.