mot · GE02A242 · 1991-01-25 00:00:00 — Sysselsättning åt allaFlera utredningar har uttalat sig omarbetets värde för människor med funktionshinder. Trotsambitionen i sådana uttalanden och trots tillkomsten avmånga arbetsmarknadspolitiska åtgärder saknar mångamänniskor med handikapp en plats på arbetsmarknaden.Det gäller särskilt människor med omfattandefunktionshinder.Under 1989 förelåg en närmast paradoxal situation.Antalet långtidssjukskrivna var 150 000 och antaletförtidspensionärer var rekordhögt, ca 350 000. Samtidigtrådde det inom stora delar av arbetsmarknaden brist påarbetskraft. Vid arbetsförmedlingarna var antaletkvarstående sökande med arbetshandikapp ca30 000.Denna situation illustrerar att oavsettkonjunkturförhållandena möter människor med handikappbetydande hinder när det gäller att få en plats ute påarbetsmarknaden.Hur stor andel av dem med förtidspension/sjukbidragsom saknar regelbunden sysselsättning är inte känt. Tillskillnad från andra grupper med omfattandefunktionshinder har omsorgslagens personkrets genomrätten till daglig verksamhet en form av''sysselsättningsgaranti''. Ca 16 000 av de psykisktutvecklingsstörda vuxna har någon daglig verksamhet.Ansträngningarna för att bereda handikappade tillträdetill arbetsmarknaden måste intensifieras inom fleraområden. Ansvar för detta måste tas inom både social- ocharbetsmarknadspolitiken.Socialpolitiken och arbetsmarknadspolitikenTill de allmänna målen enligt socialtjänstlagensportalparagraf hör att främja människors aktiva deltagandei samhällslivet. En central uppgift är att främja denenskildes rätt till arbete, bostad och utbildning. Enligt 21 §i SoL har socialnämnden en skyldighet att verka för attmänniskor som möter betydande svårigheter i sin livsföringskall beredas ''meningsfull'' sysselsättning.1989 års handikapputredning har dock konstaterat att 72procent av de svårt funktionshindrade varken har arbeteeller annan daglig sysselsättning. Utredningen har vidarekonstaterat att 7 av 10 kommuner har bristfällig kännedomom svårt funktionshindrades behov. Dessa uppgifter tyderpå att målen i SoL inte förverkligats.Inom arbetsmarknadslagstiftningen finns lagen omanställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen), lagenom anställningsskydd och arbetsmiljölagen som harbetydelse för att stärka eftersatta gruppers ställning påarbetsmarknaden.Främjandelagen innebär attarbetsmarknadsmyndigheterna ges möjligheter att utövainflytande över företagens personalpolitik. Syftet är bl.a.att förbättra arbetsmarknadssituationen för arbetstagaremed nedsatt arbetsförmåga. Denna lag har dock haft ytterstbegränsad effekt.Mer konkreta och kraftfulla åtgärderVi har från liberalernas sida ofta pekat på detineffektiva resursutnyttjandet i detta sammanhang.Samtidigt som de resurser som avsätts för att beredahandikappade arbete har varit starkt begränsade, har ingensådan begränsning funnits när det har gällt resurserna förförtidspensionering.Möjligheten har till viss del införts att föra överresurser från socialförsäkringssektorn tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta genommöjligheten till vilande förtidspension som ett instrument irehabiliteringsprocessen. hade 305 616förtidspension och 55 740 hade sjukbidrag. Lönebidrag förförtidspensionerade kan utgå med ett bidrag upp till halvakostnaden för lön och sociala avgifter. Det är viktigt attdetta instrument ges en aktiv tillämpning.För de handikappade ungdomarna är insatserna vidövergången från skola till arbetsliv av avgörande betydelseför att de skall få ett fotfäste på arbetsmarknaden. Detgäller bl.a. möjligheten till vägledning inför yrkes- ochstudieval, möjligheten att pröva olika arbetssituationer,tillgång till hjälpmedel, personlig assistans och psykosocialtstöd.Många ungdomar med omfattande funktionshinder harofta begränsade möjligheter att genom praktisktsommararbete skaffa erfarenheter av arbetslivet. Det berorinte enbart på svårigheter att hitta ett sommararbete.Problemen utgörs också av att det är svårt att förenainsatser från olika verksamheter under en tidsbegränsadsituation, såsom färdtjänst, arbetsbiträde ocharbetstekniska hjälpmedel. Möjligheten till ettsommararbete är oftast en självklarhet för flertalet andraungdomar. Denna möjlighet ger dem ett försprång in iarbetslivet.Mot bakgrund av att de handikappade som avslutat enutbildning har stora svårigheter att komma ut påarbetsmarknaden bör arbetsförmedlingarna aktiveras mer idetta arbete. Arbetsförmedlingarna och skolans syo-funktionärer bör i större utsträckning samarbeta för attförbättra de handikappade ungdomarnas möjlighet attkomma ut på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingarna börges ett ansvar att följa upp de handikappade ungdomar somavslutat sina studier.Handikappades svårigheter att komma ut i arbetslivethar flera orsaker. En del beror på omgivningens negativaattityder till att anställa handikappade. Men självahandikappet kan i vissa fall medföra att den handikappadeperiodvis har hög frånvaro. Detta är ytterligare en faktorsom försvårar inträdet på arbetsmarknaden. Ett sätt att lösadetta vore att flera handikappade fick möjlighet att dela påett heltidsarbete. Om t.ex. två eller tre personer delade påen heltidstjänst skulle frånvaron bli mindre kännbar förarbetsgivaren och flera handikappade skulle kunna kännaen arbetsgemenskap. Det finns givetvis ett antal praktiskafrågor förknippade med en sådan delning av arbete. Mendenna konstruktion skulle kunna vara värdefull för dehandikappade och bör därför prövas.LönebidragFör att underlätta strävandena att bereda handikappadearbete finns bl.a. lönebidrag. sysselsattes 45200 personer med lönebidrag. För många handikappade ärlönebidrag ett bra sätt att få fotfäste på arbetsmarknaden.Under ett par år har det pågått försöksverksamhet medflexibla lönebidrag. Verksamheten innebär attlönebidragets nivå kan anpassas efter denarbetshandikappades förutsättningar. Erfarenheterna frånförsöksverksamheten är mycket goda. Det är viktigt attbidragssystemet konstrueras så att man underlättarplaceringar inom de sektorer på arbetsmarknaden därförutsättningarna är större för de anställda att övergåtill en reguljär anställning utan bidrag. Regeringen föreslårnu att flexibla lönebidrag skall tillämpas över helaarbetsmarknaden. Det är bra.Naturligtvis kommer vissa arbetsgivare att påverkas närlönesubventionerna förändras. För de arbetsgivare som har en hög subvention blir kostnaderna för delönebidragsanställda med största sannolikhet högre.Oro har framförts att lönebidragsanställda hos dessaarbetsgivare skulle riskera att förlora sina arbeten närflexibla lönebidrag införs. Som arbetsmarknadsministernanför i budgetpropositionen har arbetsförmedlingarna ettstort ansvar i ett sådant läge. Både av samhällsekonomiskaskäl och av hänsyn till de enskilda måste varje beslut omförändrad bidragsnivå övervägas noga. Riskerar denarbetshandikappade att förlora arbetet kommer de totalakostnaderna för samhället att bli höga och det personligalidandet stort. Det är av yttersta vikt att regeringen näraföljer utvecklingen.Vi anser också att ett flexibelt lönebidrag måste kunnatillämpas så att bidragsnivån kan justeras både uppåt ochnedåt. Det förekommer att de lönebidragsanställdasarbetsförmåga försämras under anställningens gång och dåmåste möjlighet till justering uppåt av bidragsnivån kunnafinnas.SamhallSamhallsgruppens verksamhetsidé är att ge meningsfulltoch utvecklande arbete till arbetshandikappade. Detta skallske genom produktion av varor och tjänster. Avsikten är attminst hälften av de nyrekryterade skall vara gravthandikappade.Antalet arbetshandikappade vid var i slutet avjuni 1990 30 434. Enligt beräkningar innebär varjeanställning en samhällsekonomisk vinst på drygt 25 000 kr.Det är glädjande att inom ramen för förenaspersonlig välfärd med samhällsekonomiska besparingar.Samhall har i samråd med arbetsmarknadsstyrelsenföreslagit att fler arbetshandikappade bör beredas arbeteinom under /92. Regeringen hardock inte föreslagit att verksamheten skall öka. Vi har enannan uppfattning. Verksamheten bör kunna öka detkommande budgetåret med . För dettaändamål föreslår vi att medel motsvarande 50 milj.kr.tillförs.Av dem som arbetade inom i juni 1990hade 6 896 personer pensionssamordning, d.v.s de hadeförtidspension eller sjukbidrag. Det vore naturligt att allasom utför ett arbete skall få lön. Vi föreslår därför att desom arbetar inom , istället för pension,skall uppbära lön för det arbete de utför.Därutöver finns det anledning att se över möjligheternaför psykiskt utvecklingsstörda och andra gravthandikappade att få arbete inom . Detta ärför närvarande mycket svårt. Regeringen bör återkommatill med förslag härom.De inbyggda verkstäderna som bedrivs i regibetraktas inte längre som en försöksverksamhet utan somnormal verksamhetsform. Enligt vår mening är det nuangeläget att gå vidare och släppa kravet på att antaletarbetshandikappade måste uppgå till minst fem personer påvarje arbetsplats för att inbyggd verkstad skall kunnakomma till stånd. Ett slopande av denna regel skulleinnebära att även mindre företag kan ta emotarbetshandikappade.Ofta är de mindre företagen särskilt väl lämpade försådana uppgifter. Det borde vara möjligt för attkomplettera den befintliga arbetsledningen med särskildakurativa insatser så att de sociala målen för det skyddadearbetet kan fullföljas. Regeringen bör mot denna bakgrunduppdra åt att bedriva försöksverksamhet avseendeinbyggda verkstäder med färre än fem arbetshandikappade.ArbetshjälpmedelFör många handikappade är tillgång tillarbetshjälpmedel en förutsättning för att de skall kunnafungera i arbetslivet. har AMS bedrivit enaktiv verksamhet för att utveckla bl.a. tekniska hjälpmedelför arbetshandikappade. Dessa hjälpmedel är ofta mycketdyra att införskaffa. föreslår regeringen att det intelängre skall finnas möjlighet att få stöd till arbetshjälpmedelför personer som redan innehar en anställning. Vi menar attdet är felaktigt.En anställd kan drabbas av en skada eller handikappsom gör att hon eller han inte kan fortsätta sin anställningutan få tillgång till ett hjälpmedel, t.ex. enpunktskriftsdator. Starka skäl talar för attarbetsmarknadsverket även framöver skall kunna medgebidrag för installation av hjälpmedel för redan anställda.Riksdagen bör därför anslå ytterligare 75 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidrag förförtidspensionerade,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsförmedlingarna skallges ett uppföljningsansvar för de handikappade ungdomarsom avslutat någon utbildning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten för handikappadeatt dela på en anställning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om övergången till flexiblalönebidrag,5. att till Bidrag till stiftelsen /92 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit eller således 4 ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inbyggda verkstäder,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetshjälpmedel till redananställda,8. att till Särskilda åtgärder förarbetshandikappade för /92 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit eller således .