mot · GE02K242 · 1991-01-25 00:00:00 — och rätten till domstolsprövning av förvaltningsbeslut InledningI avgörs enligt gammal tradition en rad ärenden,som rör enskilda, i administrativ ordning, i en del fall slutligtav regeringen. Det som här gäller avviker från vad som ärvanligt i en rad andra länder och från vad som visat sig varainnebörden av stadganden i ommänskliga fri- och rättigheter. Det vanliga är nämligen attförvaltningsbeslut kan tas upp till prövning av domstol omden enskilde som berörs kräver detta.Centerpartiets tidigare initiativI motioner i har vid upprepadetillfällen krävt utredning och förslag om möjlighet tilldomstolsprövning av sådana förvaltningsbeslut som hittillsinte kunnat tas upp till behandling i domstol. Vi har anförttvå skäl för möjlighet till sådan prövning.Det första skälet har varit grundat i allmännarättsskyddsprinciper. Förvaltningen har expanderat starktoch därmed har också de enskilda människorna blivitalltmer beroende av förvaltningsbeslut på olika nivåer.Detta gör det särskilt angeläget att beslut, som den enskildeär missbelåten med, kan få en omsorgsfull och objektivprövning också utöver den som sker hosförvaltningsmyndigheterna. Den enskildes rättstrygghetökar genom möjlighet till domstolsprövning.Det andra skälet har varit de förpliktelser, som Sverigeåtagit sig genom anslutning till . Dethar länge stått klart, att det är nödvändigt att införa någonform av generell möjlighet till domstolsprövning avförvaltningsbeslut, om vi skall kunna leva upp tillkonventionens stadganden, så som de tolkats avEuropadomstolen.Sverige har förlorat en rad mål iEuropadomstolen. Utslagsgivande i flera av dessa mål harvarit att domstolen funnit, att den klagande inte haftmöjlighet till domstolsprövning av sitt fall i vårt land.l988 års reformSom ett resultat av de upprepade utslagen iEuropadomstolen och den kritik, som framförts i vårt landom brister i rättsskyddet, framlade regeringen l988 ettförslag i ärendet som i allt väsentligt godtogs av riksdagen.Riksdagens beslut innebär i korthet att den enskildeklaganden i särskild ordning kan få förvaltningsbeslutprövade i regeringsrätten. Det gäller ärenden som tidigareinte kunde komma under avgörande i förvaltningsdomstol.Beslut i en del ärenden undantogs dock från den nuinförda prövningsmöjligheten. Exempel på detta ärutlänningsärenden och krigsmaterialärenden.Vidare undantogs beslut i s.k. domstolsliknandenämnder, d.v.s. nämnder där sammansättningen är stadgadi lag och där ordföranden skall vara domare.Regeringsrättens prövning skall vara enlaglighetsprövning men inte en sakprövning. Omregeringsrätten finner att det överklagade beslutet stridermot någon rättsregel, skall regeringsrätten upphävabeslutet och återförvisa det till den beslutande myndighetenför ny behandling. Det nya institutet påminner såledeshärvidlag om vad som gäller vid kommunalbesvär.Brister i l988 års reformDen proposition som antog hade tillkommitutan någon mera ingående analys av Europadomstolensutslag. Någon närmare utredning om den ordning somgäller i andra med vårt land jämförbara länder hade hellerinte gjorts. Reformen genomfördes för att nödtorftigttillgodose kraven i . Det är dockmycket osäkert om ens detta syfte är tillgodosett.Osäkerheten i olika avseenden om effekterna av det nyainstitutet bidrog uppenbarligen till att regeringen föreslog,att lagen om rättsprövning av förvaltningsbeslut skall habegränsad giltighetstid. Den skall således gälla till och medutgången av år l99l. Därefter skall frågan tas upp till nyprövning.Vi framförde i samband med att lagförslagetbehandlades i kritik i flera avseenden. Viupprepar här några av huvudpunkterna i denna kritik.Den nu genomförda ordningen tillgodoser inte kravet påen generell möjlighet till domstolsprövning och denanvisade vägen är omständlig.Det är tveksamt om de s.k. domstolsliknandenämnderna kommer att accepteras som domstolar i enlighetmed krav. Ett fall som avgjorts avbostadsdomstolen och som varit uppe till behandling iEuropadomstolen tyder på, att så inte kommer attvara fallet.l988 års beslut innebär närmast en vidgning av detresningsinstitut som redan tidigare fanns, men som då integodtogs av som tillräckligt för atttillgodose kravet på domstolsprövning enligt artikel 6 ikonventionen.Det har vidare hävdats att artikel 6 reser krav inte barapå offentlig utan också på muntlig förhandling. Detta kravär inte uppfyllt genom den införda prövningsmöjligheten.Det är inte heller klarlagt, att enbart enlegalitetsprövning är tillfyllest för att konventionskravenskall vara tillgodosedda. Vissa utslag ger vidhanden, att den prövande domstolen skall ha möjlighet attpröva målen i sak.Förslag om fortsatt reformarbeteDen reform som genomfördes l988 är starkt begränsadtill sina verkningar. Den har också betydande brister, sompåvisats ovan, även vad gäller att tillgodose kraven pådomstolsprövning enligt Europakonventionen.För tilltron till som rättsstat är det givetvis tillskada, om landet blir fällt iEuropadomstolen eller tvingas till utdragna och dyrbaraförlikningsförhandlingar i , vilketinträffat upprepade gånger.En ytterligare aspekt, som sällan berörs i dettasammanhang men som förtjänar att omnämnas, är att denuppmärksamhet som enskilda fällande domar får, leder tillett ökat antal ärenden där den klagande inte har någonutsikt att vinna mot staten. Detta medför, förutom grusadeförhoppningar, stora kostnader för den enskilde.Med hänsyn till behovet att helt allmänt stärka denenskildes rättstrygghet och med hänsyn till den storatveksamhet som råder om konventionskraven verkligentillgodoses genom den ordning som infördes l988 anser vi,att det är mycket angeläget att reformarbetet förs vidareutan onödiga fördröjningar.Vi har tidigare i motioner krävt att detta skulle skegenom att regeringen initierade ett grundligtutredningsarbete, så att ett mera fullödigt beslutsunderlagskulle kunna föreligga vid den omprövning som skall görassenast l99l.Vi har också krävt att detta utredningsarbete förutom eningående analys av domar också skulleinnefatta en komparativ genomgång av de regler som gällerför domstolsprövning av förvaltningsbeslut i andra länder,inklusive våra nordiska grannländer, där förvaltningsbeslutkan prövas inom ramen för det ordinäradomstolsförfarandet.Majoriteten i har avvisat våraförslag med hänvisning till att det översynsarbete som vikrävt redan är på gång i och pågrundval av detta har avslagit våra krav.Med hänsyn till de uppgifter som således lämnats ochsom varit motiven för att avvisa våra motionskrav är detdärför med stor förvåning som vi tar del av det som sägs ijustitiedepartementets bilaga till årets budgetproposition(bil. 4 s. l7 f).Här står det bl.a.:Justitiedepartementet har inom regeringskansliethuvudansvaret för att se hur reformen (således l988 årsreform, vår anmärkning) faller ut i praktiken och följerlagens tillämpning för att få underlag för ställningstagandeni fråga om fortsatt lagreglering i ämnet. Avsikten är att enproposition om förlängning av lagens giltighetstid skallöverlämnas till l991.Detta innebär att de förutsättningar som angetts avmajoriteten i för avstyrkande av vårayrkanden och för avslagen i inte förefinns. Detenda utlovar är ett förslag omförlängning av l988 års temporära lag. Detta är självfalletutifrån de mera ambitiösa målsättningar som vi angett djuptotillfredställande.Detta gör att vi har anledning inte bara att upprepa dekrav på en mera långtgående utredning som vi tidigareframfört utan också att kräva, att denna utredning skall skegenom att ledamöter av medverkar. Regeringenär uppenbarligen inte intresserad av att de viktigaprincipiella frågor som vi ställt och som har stor betydelseför rättstillämpning och rättssäkerhet och för fullföljandetav våra åtaganden genom anslutningen tillEuropakonventionen om de medborgerliga fri- ochrättigheterna blir föremål för en mera seriös genomgång. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär tillsättandet av enparlamentarisk utredning om ökat rättsskydd genomdomstolsprövning av förvaltningsbeslut i enlighet med vadsom anförts i motionen.