mot · GE02Ub509 · 1991-01-25 00:00:00 — Ekonomisk styrning av forskningsanslag En strängare syn på forskningVi lever i de stora och snabba förändringarnasvärld. Gamla värderingar och gamla ekonomiska teoriervisar sig vara enbart delsanningar. Tron på att den oändligatillgången på friskt vatten, ren luft och fruktbar odlingsjordkan kombineras med den eviga konsumtionstillväxten harförvandlats till en myt. Även på forskningens område hartiden kommit för besinning och omprövning.Det kan först fastläggas att talet om forskningens frihettill stor del är en myt. Forskningen styrs av dem som geranslag. När det gäller statligt finansierad forskning finns enviss frihet inom den ram som anslagen medger. När detgäller uppdragsforskning är friheten mycket begränsad. Imånga fall vore det önskvärt att forskningens frihet ökades,men däremot bör den begränsas av de krav, som görs tydligagenom konsekvensanalyser av väntade resultat.Vi har överskridit många hållbarhetsgränser och viletar efter nya värderingar och nya ekonomiska teorier, däräven miljöns och framtidens krav kan tillgodoses. Men vaddessa båda kräver är ännu osäkert, även om vi vettillräckligt för att börja åtgärda kraven; detta för att intedrivas in i irreversibla och olycksbringande reaktioner, d v sförbi den punkt, varifrån ingen återvändo gives.De senaste årens forskning har dock lärt oss att vibehöver veta betydligt mer för att våga fatta tillräckligtradikala beslut för att klara dagens och morgondagensmiljökriser. Ändå görs ingenting för att styra den tillämpadeforskningen in på de för vår överlevnad mest väsentligaområdena. Den på destruktion inriktadevapenteknologiska forskningen eller den kostnadskrävanderymdforskningen prioriteras fortfarande högt trots att denglobala överlevnaden är så mycket viktigare.Anslag till den statligt stödda forskningenAnslag till forskning finansieras i dagmedfakultetsanslag där regering och riksdag anger den totalaramen och de områden som bör prioriterasgenom attinrätta professurermed extern finansiering,sektorsforskning. Det innebär att statliga organ får resursertill forskningsprojekt, som faller inom deras område ochsom de behöver. Exempel på sådana organ ärbyggforskningsrådet och arbetsmiljöfondengenomuppdragsforskning, d v s företag köper forskning avhögskolan för att t ex utveckla en produkt.Forskningsresultaten kan hemligstämplas.Den externfinansierade forskningen på högskolan ökarsnabbare än fakultets- och forskningsrådsanslagen. får den största andelen avsektorsanslagen, den filosofiska får den minsta.För att inte försämra för den långsiktiga och meroberoende forskningen, som bekostas med fakultets- ochforskningsrådsanslag bör ovan nämnda klyfta icke tillåtasöka. Sektorsanslagen bör vara speciellt inriktade på att lösaakuta miljöproblem.Två starka skäl för att rikta forskningsmedlen strängareFN:s konvention om barnens rättigheter har behandlatsi och principen om barnens bästa har fåttgrundlagsstatus. Det innebär i praktiken att varje beslutmåste prövas mot bakgrunden av solidariteten medkommande generationer. Menar man allvar med dettabeslut gäller det också i hög grad att pröva konsekvensernaav varje forskningsprojekt för barns välfärd och goda miljö.Ett ytterligare skäl för den här föreslagna styrningen avforskningsmedel är följande. Vi är medvetna om att en nykategori flyktingar ökar oroväckande i antal --miljöflyktingarna. Det bästa för alla vore att förbättrahemlandets förhållanden så att miljöflyktingarnas antalminskades. För att förverkliga detta behövs just denprioriterade forskning, som de gröna härföreslår.Konsekvensanalys bör styraVi föreslår att grundforskningen fortfarande skall varafri. Vi föreslår att det statliga ekonomiska stödet förtillämpad forskning prioriteras enligt den grad somprojektets mål är att förbättra mänsklighetensgrundläggande behov eller vår med andra livsformergemensamma miljö. Detta skall gälla för en viss prövotidför att därefter omprövas. Beslutet om vilka projekt somskall få pengar enligt dessa nya krav görs av en etisk nämnd.Troligen kommer de forskare, som ''tvingats'' in på dessaforskningsområden att finna sitt arbete så spännande ochutmanande att de efter ''provåren'' vill fortsätta.Även de privata medlen till forskning borde av sammaskäl underställas samma styrande krav. För detta krävs docken djupare medvetenhet om miljöproblemens allvar,framsynthet och ändrade skatteregler -- eller en utredningom vilka lagliga regler som erfordras.Av största vikt är att den tvärvetenskapliga forskningenäven över fakultetsgränserna får erkännande och status;detta är ännu inte fallet. Tvärvetenskapliga rön gerbeslutsfattarna en mångsektoriell konsekvensanalys, enpositionsanalys, utifrån vilken för hela samhället godabeslut kan fattas.Om frånvaron av gränserNaturligtvis kan det sättas ifråga var gränserna skall drasmellan grundforskning och tillämpad forskning, mellanvilka behov som är grundläggande eller ej eller hur balansenmellan olika livsformer, inklusive den omättliga ochomätliga människan, skall avvägas. Det måste ändå varalättare att prioritera inom de här föreslagna ramarna än --som -- inom betydligt dimmigare gränser.Frågor i stället för gränserForskarna borde kunna hjälpa beslutsfattarna med attsvara på bl a följande frågor och de många däri ingåendedelfrågorna:Var ligger gränsområdet mellan naturtillgångarnasutnyttjande och bevarande av miljön för kommandegenerationer? Vilka kunskaper saknas, vilka lagar måstebort, resp komma till för att den gränsen inte skallöverskridas? Med vilka legislativa, ekonomiska ochinformativa styrmedel kan vi minska resursförbrukningenoch öka återanvändningen i tillverkningsprocesser ochkonsumtion? Hur skall vi kunna återställa, bevara ochberika naturmiljöns mångfald, som i sig är ett försvar förkommande liv? Hur kan kontakt, samarbete och förståelseförbättras mellan allmänhet och beslutsfattare? Hur ser denekonomiska teori ut, som inte i praktiken bidrar till ökandeklyftor mellan fattig och rik och inte kräver ett ständigtökande uttag av ändliga naturtillgångar? -- Vilken bättremåttstock kan ersätta det dåliga begreppet BNP för attockså innefatta de ovärderliga livskvaliteterna? -- Vilkenvärdebas skulle ge optimal ekonomisk rättvisa? -- Hur skallden nya ekonomiska världsordningen kunna förverkligas?Hur skall vi effektivt och humant kunna stoppa världensfolkökning? Hur kan vi öka det internationella såväl somdet lokala och individuella ansvarstagandet?Det borde vara självklart för samtliga beslutsfattare attsöka få till stånd en kvalitativt och etiskt högtståendeforskning som siktar till alla livsformers överlevnad idynamisk balans. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt klyftan mellan å ena sidan sektorsanslag och å andrasidan fakultets- och forskningsrådsanslag ej tillåts öka,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt prövning av medelstilldelning till nystartade projektinom tillämpad forskning skall ske med utgångspunkt ikommande generationers behov,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tvärvetenskaplig forskning stöds så som anges imotionen.