mot · GE02Jo749 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningCentern föreslår i motionen att en miljötraktat upprättasför att garantera kommande generationer och andra länderatt få leva i ett miljövänligt samhälle. I motionen redovisasde miljöpolitiska principer som vi anser måste ligga tillgrund för en systemförändring där kretslopp utvecklas somminskar resursåtgång och miljöbelastning.Inför FNs miljökonferens 92 föreslås att Sverigemåste verka för att en global miljöfond inrättas. Den skafinansiera miljöinvesteringar i tredje världen och ländermed svag ekonomi. Varje industriland ska avsätta 0,avBNI till fonden i ett inledningsskede och därefter 0,5%.Särskilda medel ska anslås till de svenskamiljöorganisationernas förberedelsearbete införmiljökonferensen.Östersjösamarbetet måste ges särskild tyngd i detinternationella miljöarbetet. resurser måstemobiliseras, genom bla ett väl förankrat faddersystem.Miljölagstiftningen måste förändras så att man iKoncessionsnämnden och i länsstyrelserna prövaranläggningar utifrån principen ''ren produktion'' med slutnakretslopp.Centern föreslår ett nytt system för gröna räkenskaperdär bruttonationalprodukten bedöms i förhållande tillavfallsproduktionen. För att få ett högt BNP krävs attsamhället minimerar resursuttaget. Förbättradmiljöstatistik föreslås också.Transportsystemet måste utformas från ekologiska ochsamhällsekonomiska principer. Långväga godstrafik ska istor utsträckning överföras från väg till järnvägstransporteroch sjöfart. Samhället måste sätta rätt pris genom skatte-och avgiftspolitiken. Momsen på kollektiva transporter skaavskaffas. Ett omfattande investeringsprogram på 40miljarder kr för upprustning och utbyggnad av järnvägarmåste genomföras under 1990-talet.Bilismen i tätorterna ska begränsas och effektiva ochmoderna kollektiva transportsystem ska utgöra stommen ide större tätorternas trafikförsörjning.Vi kommer att utveckla miljöpolitik i enheltäckande miljömotion i samband med behandlingen avden miljöpolitiska propositionen. I allmänna motionstidenläggs kommittémotioner på miljöområdet omMiljösamarbetet kring , Biologisk mångfald ochdricksvatten.Miljöpolitik för framtidenCentern anser att samhället ska styrasamhällsutvecklingen mot en ny livsstil där hänsyn tas tillnaturen och till våra medmänniskor. I ekohumanismen,som är grunden för politik, förenas ekologi ochhumanism. Ekohumanismen innebär en helhetssyn påmänniska och miljö, byggd på respekt för livet. Kvalitet skabli viktigare än kvantitet. Ekonomin ska baseras på attbruka inte att förbruka. Genom ekonomisk styrning ochklara spelregler kan marknad och teknisk utveckling ledatill ett samhälle där ekologi och ekonomi står i samklangmed varandra.Centern vill bygga samhället för en varaktig och hållbarutveckling. måste fungera som en del i ett uthålligtglobalt system. Genom ökad kunskap, personligt ansvaroch internationellt samarbete är en sådan förändringmöjlig.Fyra principer 1. Slut kretsloppenVi männniskor måste bli lika smarta som naturen. I detekologiska systemet går allt material runt i kretsloppet, allarester är nyttiga. De bryts ned och används på nytt. Det ärinte längre tillräckligt att bara skärpa utsläppsnormer utanför att få en livskraftig utveckling krävs totala lösningar sombygger på systemförändringar. Grundfelet i vår nuvaranderesurshantering är att resurser hämtas på ett ställe, förädlas,används och sedan blir sopor på soptippen eller utsläpp i luftoch vatten i ett linjärt system.Nyckeln till ett uthålligt samhälle ligger i att skapa slutnakretslopp också inom industrisamhället. Målet måste varaatt resursförbrukningen upphör. Att vi använder resurserutan att förbruka dem. Precis som sker i ett mogetekologiskt kretslopp.Utvecklingen av samhället mot resursflöde i slutnakretslopp utan miljöbelastning är grundvalen för hälsa ochvälstånd. Ju effektivare produktionsmetoder vi lyckasinföra, desto mindre råvaror behöver tillföras och destolättare kommer det att bli att utveckla fungerandekretslopp. Allt avfall ska antingen återföras till naturenskretslopp eller till ny användning. Ett framgångsriktutvecklingsarbete kommer att kunna mätas genom att avfalloch utsläpp minskar. Detta måste avspeglas också i vårt sättatt mäta samhällets effektivitet som vi anser bör göras i en sk grön bruttonationalprodukt.2. Hushållande samhällsstrukturSamhällsplaneringen ska syfta till att skapa fullständigalokala miljöer, fungerande lokalsamhällen, i såvälstorstäder som andra tätorter och på landsbygd.Miljöhänsyn måste ingå i all planering. Produktion, boendeoch service kan då vävas samman till en lokal mångsidighet,som begränsar transporter och föroreningar.Decentralisering är därför ett medel för att skapa ettmiljövänligt samhälle som är effektivt och gerlivskvalitet.I ett decentraliserat samhälle utvecklas livsmönster somger förutsättningar för en fullvärdig miljö. Det bygger på deenskilda människornas egna insatser och vilja att tapersonligt ansvar i samverkan med andra. Miljöansvaretstimuleras när besluten decentraliseras och man sersamband mellan beslut och handlande.3. Livsstil för överlevnadFör att klara miljöproblemen är det nödvändigt attutveckla en ny livsstil som tar hänsyn till sambandet natur-människasamhälle.I vardagens konsumtion måste man göra en kostnad-nyttabedömning, inte bara med hänsyn till privatekonominutan även till miljö och samhälle. Miljöavgifter, panter ochindividuellt försäkringsansvar och miljömärkning avprodukter kan hjälpa den enskilde till bättretotalbedömning och möjligheter att ta ett eget personligtansvar.Livskvaliteten avgöres inte endast av materiellkonsumtion, i varje fall inte av mängden produceradesopor, utan mer av på vilket sätt människans materiella ochimmateriella behov tillgodoses.Det är de många människornas attityd till sinkonsumtion som styr produktionen. Med ökad kunskap,ökat ansvar och med etiska regler för hänsynen tillmedmänniskor och miljö påverkas efterfrågan på ett förmiljön positivt sätt. Människans syn på livskvalitet ochlivsstil påverkar därigenom också produktionen.4. produktionAll resursanvändning måste anpassas till ekologisktgrundade krav.Ren produktion och resurssnål teknik följer principenom slutna kretslopp, där både avfall vid produktionen ochvaran efter användning återförs endera till ny användningeller till naturens kretslopp. Med en sådan teknik kanproduktionen ökas utan att miljön påverkas. Därmedskapas verkliga möjligheter för såväl uthållig utvecklingsom uthållig tillväxt.Ren produktion och resurssnål teknik är strategiskautvecklingsområden, med hela världen som möjligmarknad.Vi anser att samhället måste förändramiljölagstiftningen så att den genomsyras avkretsloppstänkande. Regeringen har aviserat förslag omsamordning av miljölagstiftningen i miljöpropositionen. Vianser att regeringen måste ge miljölagutredningentilläggsdirektiv att utforma miljölagstiftningen utifrån deprinciper som vi här redovisat.Globalt miljöansvarMiljöhoten är globala. Hotet om krig lägger en skuggaöver en uthållig utveckling. Kärnvapen hotar livets existens.Krig är det största hotet mot miljön.Utsläpp i luft och vatten känner inga nationsgränser.Växthuseffekten som följer av ökade utsläpp av koldioxidoch andra gaser till atmosfären riskerar, liksom angreppenpå ozonskiktet, att bli allvarliga hot mot vår överlevnad.Internationellt samarbete och internationella lösningarkrävs därför. Överstatliga bindande beslut kan blinödvändiga på miljöområdet.Ett alleuropeiskt samarbete, för att reducera degränsöverskridande föroreningarna i luft och vatten, måsteinnefatta ekonomiska styrmedel och överföring av resurserför att möjliggöra och underlätta investeringar i nyteknologi och reningsteknik. Världen över behövs ettutbyte av information mellan länder om miljövänligaproduktionsmetoder och regelverk för miljön.Centralt i en långsiktig internationell strategi måste varaatt ge varje människa kunskap om miljöhot ochmöjliga åtgärder. Därför är folkbildning ett viktigt inslag imiljöarbetet.I varje internationellt ekonomiskt samarbete behövsdessutom en samordning av ekologi och ekonomi. Detgäller inte minst i den europeiska integrationen.I takt med allt fler miljöskador och katastrofer harmiljöengagemanget ökat starkt. Insikten har vuxit om att vilever i en värld med begränsade resurser. Härigenom ökarförutsättningarna för att ta det avgörande steget frånmiljöreparation i efterhand till en förebyggandemiljöstrategi.På så sätt formas en miljöpolitik som ärinriktad på att bekämpa utsläpp, utan syftar till att skapa ettsamhälle där miljöproblem inte uppstår.Miljöstyrd ekonomiEkologi och ekonomi måste fungera i samspel. En iverklig mening framgångsrik ekonomisk politik möjliggören utveckling som tillfredsställer dagens behov utan attäventyra kommande generationers möjligheter atttillfredsställa sina behov. Kortsiktiga ekonomiska mål måsteunderordnas hänsynen till miljön.Företagen bör själva engageras starkare i miljöarbetet.Oftast finns stora ekonomiska vinster att hämta i renproduktion.Miljörevision inom företag och inom offentligverksamhet, som granskar hela verksamheten urmiljösynpunkt, underlättar utveckling av miljövänligareproduktionsprocesser samt minskar råvaru- ochenergiåtgången.Ekonomiska styrmedel måste utvecklas så attmiljökostnader och resursförbrukning också avspeglas iprissättningen. En produkt måste bära sina miljökostnader.Skatte- och avgiftssystemet ska användas för att uppnåekologiskt grundade krav på ekonomin. Principen ska varaatt naturresurser beskattas för att stimulera hushållning,återvinning och återanvändning samt övergång tillanvändning av förnybara resurser.Miljöavgifter i kombination med klart fastställda reglerstimulerar till minskad miljöpåverkan i produktion ochenergianvändning. Avgifterna bör successivt höjas för attpåskynda teknikutvecklingen i miljövänlig riktning och föratt pressa ner utsläpp. Intäkterna av avgifterna skallåterföras till miljöförbättrande åtgärder.Såväl producenter som konsumenter måste ta sitt ansvari miljöarbetet. System med utsläppskvoter fördelade inomen ''bubbla'' eller utsläppsrättigheter som säljs på en ''börs''motverkar detta synsätt. En handel för utsläpp var tänkt förstora utsläppskällor. har lyckats begränsa utsläppenfrån de flesta stora anläggningar genom miljölagstiftningen.Dagens situation med en mängd sammansatta, diffusautsläpp från t.ex. trafiken kan inte åtgärdas med försäljningav föroreningar. För att komma till rätta med dagensmiljösituation krävs istället styrmedel som för intillverkning, produkter och användning i ett kretslopp.Bruttonationalprodukten är ekologiskt blind. Engrön BNP, som vi beskriver i denna motion, skall ge enverklig bild av produktion och resursanvändning isamhället. Miljöstatistiken måste även förbättras.Miljövänligt energisystemEnergisystemet måste baseras på förnybara ochmiljövänliga energikällor, ökad hushållning och effektivenergianvändning. Småskaliga och flexibla system ska varagrundläggande för omställningen av energisystemet. Detskapar en stabil grund för god miljö samt uthålligekonomisk och social utveckling.Kärnkraften innebär oacceptabla risker genom denmiljöförstörande uranbrytningen, bränslehanteringen, dethögaktiva avfallet, risker för haveri och genom sin kopplingtill kärnvapenspridning. All kärnkraft i skaavvecklas. ska också aktivt arbeta för internationellavveckling av kärnkraften.Norrlandsälvarna , , , ochVindelälven/ska skyddas från utbyggnad genomatt förklaras som nationalälvar.Förbränning av fossila bränslen, som kol och olja,medför stora utsläpp av bl a koldioxid, vilket hotar jordensklimat. Användningen av dessa fossila bränslen förenergiändamål skall upphöra.För att ersätta kärnkraft och fossila bränslen behövseffektivisering av energianvändningen, massiv användningav förnybara energikällor som bioenergi, solenergi ochvindkraft, samt effektivare användning av vattenkraften.Förändringen skall ske genom styrning via skatter,miljöavgifter och andra ekonomiska styrmedel, intensivteknisk utveckling och tidsgränser för när användningen avkärnkraft, kol, olja och naturgas skall upphöra.NaturvårdLandskapsvård och naturskydd är viktiga delar avmiljöpolitiken. Artrikedomen, den biologiska mångfaldenav växter och djur och annat levande är omistliga delar avvår omgivning och jordens ekologiska system. Ängar,hagmarker, urskogar, fjällskogar, våtmarker och andrakänsliga biotoper måste värnas. Nationalparkerna skaskyddas från ingrepp. Vi utvecklar vår syn på att bevarabiologisk mångfald i en särskild motion.MiljötraktatI den deklaration som antogs vid omden mänskliga miljön i står i artikel 21 attdet åligger varje land att tillse att verksamheten inom detegna landet inte åstadkommer skador på miljön i andraländer. Denna princip ingår också i konventionen omgränsöverskridande luftföroreningar (1979), som ligger tillgrund för internationella åtaganden om begränsning avsvavel och kväveutsläpp. och andra industriländerbryter mot denna princip genom föroreningar i luften ochvattnet. Det sker i strid med folkrätten.Vi lever över vad naturen tål. De miljömål somska styra en miljöanpassad samhällsutveckling måste utgåfrån människans och miljöns toleransgränser motföroreningar och andra ingrepp i miljön. Vad naturen tålkan formuleras som kritisk belastning (critical load), därman utgår från en vetenskaplig värdering av sambandetmellan belastning och effekter. Under den nivån bedöms,med nuvarande kunskap, inga allvarliga miljöeffekteruppstå hos känsliga arter och ekosystem.Vi lever på andras bekostnad. Dagens generationi i-länderna tar inte ansvar för sin konsumtion, utan tär påkommande generationers möjligheter att skapa välfärd. Vikonsumerar också mer resurser än vad som är förenligt medsolidaritet med människor i andra länder.De mål som sätts upp för miljöarbetet ska ocksåförverkligas. Vi anser att miljömålen ska ges en särskildställning i form av en miljötraktat. En miljötraktat skainnehålla klara mål, t ex:för hushållning mednaturresurserför bevarande av livsviktiga ekosystemför miljön i mark, vatten och luftför bevarandet av arter,populationer och genetisk variationför bevarande avnaturtyper, biotoper och kulturlandskapför bioteknikensmöjligheter och begränsningar.När fattat beslut om dessa miljömål, ska ettåtgärdsprogram utarbetas på grundval av vetenskapligabedömningar utifrån vad som behöver göras för attåstadkomma ett livskraftigt samhälle.Gränslöst samarbete 1992 hålls FNs stora miljökonferens 92 i Brasilien.När beslutet om konferensen togs framhöll FNsgeneralförsamling att den pågående miljöförstöringen hotarjordens livsuppehållande system. Tillåts miljöförstöringenatt fortsätta kan det leda till en ekologisk katastrof. Ibeslutet lyftes följande områden fram som särskilt bordeuppmärksammas:Skydd av atmosfären genom insatsermot klimatförändringar, mot uttunning av ozonskiktet ochmot gränsöverskridande luftföroreningarSkydd avkvalitet och tillgång på färskvattenresurserSkydd av denmarina miljön och kustområdenaSkydd av markresurserbl.a. genom bekämpning av ökenspridning, torka ochavskogningBevarande av den biologiska mångfalden ochmiljöriktigt utnyttjande av bioteknikHantering avavfallsproblem, särskilt miljöfarligt avfall, och giftigakemikalierFattiga människors livs- och arbetsmiljö,skydd av hälsa och livskvalitet.Inom finns en förberedande kommitté som skaleda det svenska förberedelsearbetet. Vi anser att Sverigemåste vara pådrivande i det internationella miljöarbetet.Det är synnerligen viktigt inför FNs miljökonferens iBrasilien 1992. Konferensen måste fokusera sitt arbete påde förebyggande insatser som vi har beskrivit.Överföring av ekonomiska resurser kommer att ha storbetydelse för att inte tredje världens länder skall överta dendåliga teknik som vi i industriländerna tidigare använt. I-länderna har stort ansvar för att kunna avvärja miljöhoteni tredje världen. Vi föreslår därför att en global miljöfondinrättas. Den ska finansieras genom att industriländernaavsätter en andel av sin bruttonationalinkomst varje år.Detta bidrag bör inledningsvis sättas till av BNI föratt successivt byggas inom en femårsperiod.Det skulle innebära att fonden första året tillföres ca 100miljarder kr och när den är fullt utbyggd ca 500 miljarder krper år. Fonden bör administreras av FNsmiljövårdsprogram, . Medlen bör användas till de avFN prioriterade områdena. Arbetet med att få till stånddenna globala miljösatsning bör ha högsta prioritet i detsvenska agerandet inför i Brasilien.Erfarenheterna från internationella konferenser visar påhur viktigt det är att engagera forskare ochmiljöorganisationer. Vid , därECE-länderna träffades, fick de icke-statligaorganisationerna, (),delta i överläggningarna. Det bidrog till en vidareutvecklingav miljöarbetet. Ministerdeklarationen utgör en grund fördet fortsatta arbetet och en brygga mellanVärldskommission för miljö och utveckling(Brundtlandkommmissionen) och ECO 92. Till förbereds nu en parallell . Detär viktigt att organisationerna får ekonomiska resurser sommöjliggör ett gott resultat. Såväl freds- sommiljöorganisationer samarbetar kring dessa viktigaöverlevnadsfrågor. Vi föreslår att ska anslås förförberedelsearbetet för de icke statliga organisationerna.Anslaget inom UD för information om nedrustningsfrågorbör dessutom kunna användas för att bidra till finansieringav miljö- och fredsorganisationernas förberedelser införmiljökonferensen 1992.I samband med regeringens miljöproposition kommer viatt ytterligare utveckla syn på de internationellamiljöfrågorna, men vill här särskilt peka på behovet avinsatser kring Östersjön.ÖstersjösamarbetetMiljöfrågorna är centrala för Östersjösamarbetet.Miljöförstöringen har också varit en pådrivande faktor ifrigörelseprocessen i . Det som fick människor attorganisera sig politiskt -- när detta var möjligt -- var en radmissförhållanden på miljöområdet.I oroades människorna bl.a. överkärnkraftverket i , där en reaktor råkade i brand1988. En ny var redan projekterad. Den var av samma typsom de i Tjernobyl. Folkfronterna i de baltiska staternalyckades förhindra genomförandet av vissamiljöförstörande projekt som var på gång. En förstaframgång för miljöarbetet var uppnådd. Detmaktövergrepp som den sovjetiska armén ochkommunistmakten nu gjort mot det litauiska folket,riskerar att leda till att miljöfrågorna åter får stå tillbaka förandra intressen.Miljösituationen i är mycket allvarlig. Måletatt återställa ekologi måste ha högsta prioritet iSveriges internationella miljöarbete. Möjligheterna attgenomföra kraftfulla insatser är naturligtvis beroende avden politiska utvecklingen.Omfattande åtgärder krävs inte minst iLeningradområdet, och . Ett omfattandemultilateralt stöd kommer att bli nödvändigt. Men att det ihuvudsak är i de östeuropeiska länderna som insatsernabehövs är inte korrekt. Det finns fler värdefullanaturområden bevarade i öst än i väst. Kraftfulla åtgärderbehöver vidtas i alla om de hittillsvarandenegativa trenderna skall kunna vändas och ett havsområdei ekologisk balans återskapas.Samtliga nordiska länder har anslagit medel för stöd tillden ekonomiska rekonstruktionen av länderna i Östeuropa.I samtliga fall har det sagts att insatser på miljöområdetskall prioriteras.Det svenska bidraget till det nordiskamiljöfinansieringsbolaget uppgår till ll0 miljoner kr . För svenskt vidkommande gäller vidare att 45miljoner kr skall satsas på bilateraltmiljöbistånd. Dessa resurser har tagits ur det svenskabiståndsanslaget. Det är felaktigt. har kraftigtkritiserat att de fattigaste människorna på så sätt skafinansiera insatser i . Vi anser attmiljöavgiftsmedel istället ska utnyttjas för en kraftfullsatsning på miljösamarbete kring Östersjön.Vi anser att verkligt breda resurser måste mobiliseras,genom ett väl förankrat bilateralt faddersystem på olikanivåer. Det måste bli ett kunskapsutbyte mellan enskilda,organisationer, forskare och kommuner. Genom att iinledningsskedet satsa på samarbetsprojekt mellan svenskaföretag och företag i öst kan normala handelsrelationersuccessivt skapas.Förnyelsen av industri, energi och transportsystemmåste ske på ett sådant sätt att det ger varaktigamiljövinster. Det kretsloppstänkande som vi tidigare imotionen har beskrivit principerna för, måste vara grundenför de svenska insatserna. Detta krav måste drivas dels avregeringarna i öst dels av regeringarna i väst, vars länderannars på lång sikt kommer att få fortsätta att ta emot storamängder föroreningar via luft och vatten från öst.När det gäller oljeutvinning i bedömer viriskerna så allvarliga att det normalt ej kan förenas med godmiljöomsorg. Denna linje bör fullfölja iinternationella förhandlingar om miljö.Däremot kan prospektering tillåtas för att kartlägga möjligoljeutvinning.En åtgärdsstrategi för läggs fram i en särskildmotion till riksdagen.Ren produktionI prövningen av tillståndspliktiga anläggningar hosKoncessionsnämnden och länsstyrelserna ska krav utifrånprincipen ''ren produktion'' ställas. ''produktion''innebär ekologiskt anpassade tillverkningsprocesser, somundviker att miljöfarligt avfall uppstår och som minimeraranvändningen av råmateriel, vatten och energi. De varorsom tillverkas ska vara utformade för minsta möjligamiljöbelastning vidval av råvaror och råvaruförädlingtillverkninganvändning inom industri och hushållhantering som avfall.Detta sätt att utveckla näringslivet tillämpas i fleraföretag världen över. I är kanske det mest kända. Dessa tankegångar finns ocksåmed i flera av miljödelegationernas förslag. Det är en unikmöjlighet som samhället måste ta tillvara.Den socialdemokratiska industriministern har uttalat att''Vi kan inte gå längre med miljökraven i än vadman gör i utlandet.'' Uttalandet från industriministern tyderpå en felsyn -- att miljöhänsyn hämmar svenskindustriutveckling. har å sin sida gjortbedömningen att, med hänvisning tillkonjunkturutvecklingen, så kommer industrinsmiljöinvesteringar att minska.Vi anser att en sådan förändring av miljölagstiftningen,som vi ovan föreslagit, ger utmärkta möjligheter till enomdaning av produktionen. När företagensinvesteringsfonder och investeringsreserver nu släpps fria,vilket tidigare föreslagit, finns möjlighet tillsatsningar på långsiktig miljövänlig produktion. Samhälletmåste då ge rätt signaler.I det amerikanska , , finns ensärskild avdelning för att stimulera övergång till ''renproduktion''. Vi anser att det svenska naturvårdsverketmåste ges en central roll i det förebyggande arbetet. Vi hartidigare föreslagit att en parlamentarisk översyn avnaturvårdsverket ska göras. har enenmansutredning tillsatts. Det är beklagligt att regeringeninte har velat ge utredningen en bred förankring, medmöjlighet att se över helheten i miljövårdens organisation.Vi föreslår nu att utredningen får tilläggsdirektiv för attkomma med förslag om hur miljövårdens organisation skaanpassas för miljöarbetet med bl.a. införande av principen''ren produktion''.Utveckla miljösamhälletDagens samhälle är helt beroende av förbrukning avändliga resurser. Framtidens samhälle måste istället byggapå användning av de biologiska kretsloppen. Vi måste styrain samhällets resursanvändning i slutna kretslopp.Resurserna ska användas i den takt naturen förmår attproducera nya.Jordbruket, skogsbruket och fisket är framtidsnäringar.Det är dessa näringar som kan producera de nya industri-och energiråvarorna. Principen ''ren produktion'' måstenaturligtvis gälla även dessa näringar, så attmiljöbelastningen minimeras. Globalt kommer havetsresurser att spela en betydande roll för att kunna mötabehoven av mat och råvaror. För att kunna tillgodogöra sigde rikedomar som havet kan ge, är det nödvändigt att iinternationellt samarbete begränsa utsläppen till mark,vatten och luft.I andra delar av och i görs satsningar föratt utveckla industriråvaror med biologiskt ursprung.