mot · GE02N357 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningModerata samlingspartiet vill genom en generell politikförbättra de allmänna villkoren för näringslivet.Ett viktigt inslag i denna politik är att stärkamarknadsekonomin. Endast om marknadsekonominfungerar väl kan verkligt stabila och starka företag växaupp. Dessa företag kan sedan med framgång konkurrera påde utländska marknaderna.Erfarenheterna visar att företag som bygger sinförsäljning på protektionistiska regler ellerkonkurrenssnedvridande överenskommelser aldrig förmårväxa till starka och framtidsinriktade företag.Lagar och regler som stärker marknadsekonomin iSverige medverkar dels till att den svenska ekonominfungerar bättre, dels till att enskilda företag i stärks.2. utlandshandelsberoendeSverige är ett mycket utrikeshandelsberoende land.Exportindustrins utveckling är av avgörande betydelse förekonomin och därmed för välståndsutvecklingen. Desvenska företagen är beroende av att kunna hävda sig ikonkurrensen på en internationell marknad. De allmännaförutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet iSverige får därför inte i väsentliga avseenden avvika frånvad som gäller i länderna i vår omvärld.Socialdemokraterna har försatt i en hemgjordkris med stagnerande ekonomi och växande arbetslöshetsom följd. Den socialdemokratiska politiken har lett till att , trots en rekordlånghögkonjunkturperiod, har haft en mycket sämre ekonomiskutveckling än andra industriländer. Den förda politiken harmedfört att den svenska ekonomin lidit aven alltför låg produktivitetsutveckling. Detta har återverkatnegativt på kostnadsutveckling och konkurrenskraft. Dethar också inneburit minskat reallöneutrymme vilket på sikthotar välfärden.Nu syns effekterna av den socialdemokratiska politikentydligt. är enligt samstämmiga bedömningar nu påväg in i en djup och besvärlig ekonomisk kris som blandannat kommer att avspeglas i kraftigt ökad arbetslöshet. Istörre delen av är en viss avmattning av denekonomiska aktiviteten förnimbar men förhållandena ärinte jämförbara med de svåra svenska situationerna. Det ärsocialdemokratisk politik som både lagt grunden förSveriges svaga ekonomiska utveckling och som i det kortaperspektivet förorsakat de akuta krissymptomen.På många områden skiljer ut sig från övrigaVästeuropa. har den offentliga sektorns andelav BNP nästan fördubblats. har skattetryckethöjts till en internationellt sett rekordhög nivå -- 57 procentav BNP -- medan i genomsnitt ligger på 37procent.Det rekordhöga skattetrycket, som har ett direktsamband med den offentliga sektorns storlek, harförorsakat låg produktivitet, låg tillväxt i ekonomin, högtkostnadsläge, hög inflation, orealistisk lönebildning ochförsämrad investeringsvilja. Osäkerhet såväl omenergifrågan som om Europapolitiken har ytterligareförsämrat det svenska investeringsklimatet.Industrins utveckling är en ödesfråga för . Inomoch utom landet expanderande företag är avgörande för enpositiv välståndsutveckling. Målet för moderatasamlingspartiets politik är att återskapa förtroendet förSverige så att svenska och utländska företag ochkapitalplacerare finner det intressant att investera ochverka i vårt land.Svenskägda företags utlandsinvesteringar stärkerförutsättningarna för industriell verksamhet i Sverige.Samtidigt är utländska företagsetableringar i tillnytta för vårt land. De svenska utlandssatsningarna börnågorlunda korrespondera med motsvarande utländskainvesteringar i . Det gör de inte . De utländskainvesteringarna utgör bara en sjundedel avvad svenska företag investerar utomlands. Det visar attSverige har ett alltför dåligt näringslivsklimat.Ett hinder för utländska investeringar är lagen omutländska förvärv av svenska företag. Visserligen harregeringen deklarerat att denna lagstiftning som ett led iEEA-processen skall förändras, men likväl dröjerregeringens förslag. Kontroll av utländska investeringar iSverige bör omgående försvinna. Endast nationellasäkerhetsskäl bör kunna utgöra hinder för förvärv.Realräntenivån i har varithögre än i flertalet konkurrentländer. Den genomsnittligainvesteringen för en arbetsplats inom svenskverkstadsindustri uppgår till . Vid 5procents nominalränteskillnad blir varje ny sådanarbetsplats ca dyrare i jämfört medVästtyskland och . Denna räntenackdel, som innebärårliga merkostnader för företagen, är ännu en av orsakernatill att utlandsinvesteringarna i är så begränsade.Ytterligare faktorer som medfört försämratkonkurrensläge för de svenska företagen är de kostnadersom är relaterade till frånvaroproblematiken. I en typisksvensk verkstadsindustri finns det en betydandeöveranställning för att kompensera frånvaro, ledighet ochutbildning.3. Näringspolitikens olika aspekterFör att svenskt näringsliv skall kunna återvinnakonkurrenskraft, vilket är en förutsättning för att välståndetskall kunna kan tryggas, krävs åtgärder på en rad olikaområden. Begreppet näringspolitik ger intrycket attpolitiker, genom ett antal åtgärder specifikt inriktade påföretag, skulle kunna påverka näringslivets betingelser.Moderata samlingspartiet utgår från ett annat synsätt.Uppgiften för politiker måste vara att dra upp ramar förverksamheten och tillse att samhällets olika gemensammafunktioner fungerar.I en särskild partimotion om Fördjupad demokrati ochökad rättstrygghet läggs förslag som bland annat stärkerindividens grundlagsstadgade skydd.I partimotion om den ekonomiska politiken redovisasriktlinjerna för en ekonomisk politik som harförutsättningar att ta ur den nuvarande krisen ochlägga grunden för framtida tillväxt.I partimotionen Medborgarnas framförs förslagsom syftar till att skall bli medlem av EG och hurSverige bör agera beträffande EGs fortsattasamarbetsplaner.Löntagarfonderna bör avvecklas i enlighet med detförslag som finns i särskild borgerlig trepartimotion.Förslag till en långsiktig strategi för skattesänkningar förindivider återfinns i särskild partimotion.I partimotionen Företagandets villkor återfinns förslaginom företagsbeskattningens område. Dessutompresenteras moderata förslag bland annat beträffandearbetsrätt och skatterätt.De statliga företagen bör successivt privatiseras. Ensärskild borgerlig trepartimotion behandlar försäljningenav statliga företag och affärsdrivande verk.I kommittémotion om arbetsmarknadspolitik redovisashur problemen på arbetsmarknadens skall mötas.De politiska ramarna för förbättrad arbetsmiljöredovisas i särskild kommittémotion.Den principiella synen på åtgärder för regioner medsärskilt svag utveckling redovisas i en särskildkommittémotion om regionalpolitik.I partimotionen Avveckla energipolitiken presenterasförslag till att undanröja omotiverad politisk styrning avenergitillförsel och användning.I kommittémotion om frihandel presenteras moderataförslag för att stärka frihandeln.Även i ett stort antal andra moderata motioner återfinnsförslag som syftar till att stärka konkurrens ochutvecklingskraft i den svenska ekonomin.4. Fri konkurrensMarknadsekonomi förutsätter att företagen kan verkautan styrning från statens sida. Lagstiftningen skall angenödvändiga ramar för skydd för liv, hälsa, säkerhet ochegendom. Inom dessa ramar skall sedan företagen få verkafritt.De flesta människor vill ha frihet att kunna välja mellanen mångfald varor och tjänster. Detta förutsätter att detockså finns en frihet för producenterna att tillverka ochsälja dessa varor och tjänster.Genom att företag och producenter tillverkar varor ocherbjuder tjänster i fri och öppen konkurrens ökasmöjligheterna för konsumenterna att fritt kunna välja efteregna önskemål. Erfarenheterna visar att konkurrens gagnarkonsumenterna genom att valmöjligheterna ökar ochpriserna sänks. Fri konkurrens mellan olika producenter ärden bästa garantin för att kunna erbjuda konsumenten ettrikt urval till så låga priser som möjligt.4.1 MarknadsekonomiMarknadsekonomi är det enda ekonomiska system somkan skapa tillväxt och välståndsutveckling.Marknadsekonomins överlägsenhet visas inte minst genomjämförelserna med förhållandena i de länder därplanekonomi har härskat. Efter årtionden av socialistisktförtryck har planekonomisystemets förödandekonsekvenser i avslöjats. Planekonomi ochplanhushållning har lett till fattigdom, stagnation ochmiljöförstörelse. vänder människorna i ländernabakom den raserade järnridån socialismen ryggen. De serpersonligt ägande och marknadsekonomi som vägen tillframsteg, förbättrade levnadsvillkor och människovärde.4.2 ÄganderättEn väl fungerande marknadsekonomi grundar sig påprivat ägande, fri konkurrens och näringsfrihet. I enmarknadsekonomi tas enskilda människors möjligheter,initiativförmåga, verksamhetslust och vilja att ta ansvar tillvara. Entreprenörsanda som skapar ny företagsamhetstimuleras i länder där personligt ägande uppmuntras ochdär det råder en fri marknad och fri konkurrens.Svensk ekonomi och välfärd betingas helt av en fortsattpositiv utveckling av industrisektorn. Företagens utvecklingär i mycket stor utsträckning beroende av engagemangetfrån den personlige ägaren. Äganderätten har en svagställning i den svenska lagstiftningen. I de flesta andravästländer finns det ett starkare skydd för den enskildaäganderätten. Människors rätt till personligt ägande är enför individ och samhälle okränkbar och grundläggandeprincip som måste ges ett skydd i den svenska grundlagen.4.3 NäringsfrihetNäringspolitiken skall främja och stimuleraentreprenörsanda och företagsamhet. Friheten att startaoch driva företag utgör själva motorn i ett vitalt ochdynamiskt näringsliv. Näringsfriheten är grundpelaren i ettmarknadsekonomiskt system och ett villkor för attföretagsamhet skall utvecklas.Att nya företag etableras och utvecklas har avgörandebetydelse för den svenska ekonomin. Nyföretagandet måstedärför främjas. Hög beskattning, hinder för nyetablering,regleringar, påbud och pålagor, statlig och kommunalnäringsverksamhet och ständigt ändrade spelregler skadaroch bromsar en fri utveckling av nya företag.Friheten och rätten att starta och driva företag i frikonkurrens har så avgörande betydelse för vårt landsvälståndsutveckling att moderata samlingspartiet kräver attnäringsfriheten ges ett skydd i den svenska grundlagen.Inslag av etableringskontroll som motverkar att nyaföretagsformer kan utvecklas skall inte förekomma.Införande av företagarkörkort eller andra hinder för frietablering i konkurrenshämmande syfte, som har föreslagitsav olika fackliga organisationer, vänder sig moderatasamlingspartiet bestämt emot. Det bör göras en samladöversyn av nu gällande etableringsregler för att begränsaanvändningen. Den utökade vandelsprövningen irestaurangbranschen och yrkestrafiken samt liknandeetableringshindrande inslag bör omfattas av denna översyn.4.4 Konsekvensanalys av lagändringarEtt gott näringsklimat förutsätter fasta spelregler.Ständiga ändringar i skatteregler, olika lagar och andrabestämmelser och villkor för näringsverksamhet skaparosäkerhet som minskar investeringsviljan och hämmarföretagandet.För företagen är det ett grundläggande villkor att deplaneringsförutsättningar som gällt inte plötsligt ändras.Vid införande av nya lagar och regler måste hänsyn tas tillföretagens behov av fasta spelregler. Vid alla lag- ochregeländringar som kan få betydelse för näringslivets villkorskall det göras en analys över vilka konsekvenserdetta kommer att medföra för företagen.4.5 KonkurrensövervakningDe myndigheter, främst NO och ,som har som uppgift attt bevaka konkurrenssituationeninom detaljhandeln måste få möjlighet att snabbt ochkraftfullt ingripa mot leveransvägran och andraleveranssvårigheter som företrädesvis mindre företag kandrabbas av då de vill sänka priserna. Det är likaså ettkonsumentintresse att prissamverkan mellan näringsidkareuppmärksammas i högre grad. När sådan samverkanomfattar en väsentlig del av en bransch kan detta få negativaeffekter för konsumenterna.I jämförelse med lagstiftningen i flera andra länder ochde regler som kan förväntas komma att gälla beträffandekonkurrens mellan företag i olika , framstårsvensk lagstiftning som svag. Det bör därför övervägas vilkaförändringar i den svenska konkurrenslagstiftningen som ärmotiverade.4.6 PBLI plan- och bygglagens (PBL) 5 kap. 7§ ges kommunerna rätt att reglera markanvändningengenom att exempelvis styra detaljhandelns lokalisering,liksom dess varusortiment. Dessa regleringar gör attkonsumenternas fria val och butiksägarnas bedömningarom vad som skall säljas ersätts med kommunpolitiskabeslut. Politiker träder i konsumenternas ställe.När politisk styrning får påverka marknadsinriktadebranscher visar detta inte bara på politisk klåfingrighet,utan det utgör också ett hot mot den fria marknaden.Konsumenternas service försämras dessutom.Kommuner skall inte i detaljplan kunna styradetaljhandelns lokalisering och varusortiment. En översynbör göras av PBL så att dessa regleringsmöjligheter tas bort.Självfallet skall dock bygglov krävas på sedvanligt sätt.4.7 Ingen affärstidsregleringDe fria affärstiderna i detaljhandeln infördes år 1972efter långvarig reglering. De har medfört positivakonsekvenser för konsumenterna. Öppethållandetsomfattning bör även avgöras avmarknadsförhållandena och inte genom politiska beslut.Utredningen om effekterna av de fria affärstiderna, som viser som ett utslag av regleringspolitik, bör därför läggas ner.4.8 Dagens offentliga sektor -- morgondagens marknadPå många områden i den offentliga verksamheten råderdet planekonomi. I den kommunala monopolsektornär det politiker som styr utbudet av tjänster i stället förmänniskornas egna önskemål. Där förekommer ingen ellermycket begränsad konkurrerande verksamhet.Stora delar av servicesektorn är i realiteten belagd mednäringsförbud för enskilt företagande. Skattesubventioner,bidragsregler och andra bestämmelser hindrar privataföretag att verka. Planhushållningsinslagen i servicesektornhar medfört byråkratiskt slöseri, ineffektivitet,kvalitetsförsämringar och höga kostnader sommänniskors valfrihet begränsats.Genom att tillåta och uppmuntra privat verksamhet kannyföretagande utvecklas inom de verksamhetsområden därdet råder monopol. Servicesektorn måste öppnas förenskild företagsamhet som får verka i fri konkurrens underrättvisa ekonomiska villkor. Att privata företag utför enuppgift hindrar inte att verksamhet finansieras medskattemedel. De offentliga åtagandenas omfattning måsteskiljas från frågan om i vilka former verksamheten bedrivs.På vissa områden kan medborgarna själva välja ochfinansiera efterfrågad service som tillhandahålls inomden offentliga sektorn. På andra områden är det väsentligtatt verksamheten finansieras gemensamt, men genom atttillåta privata alternativ kan det offentliga få resurser överatt sätta in på områden där stat och kommun måste bäraansvaret.5. Statliga hjälpinsatser för näringslivetStat eller kommun kan inte hålla dåliga företag bakomryggen. Subventioner är i längden destruktiva.Erfarenheterna från tidigare strukturella kriser visar tydligtatt det finns en överhängande risk för att politiker använderskattebetalarnas medel för att subventionera olönsammaföretag.Moderata samlingspartiet avvisar generellt sådanasubventioner.Däremot har staten en viktig uppgift genom att svara förgemensamma insatser som även kommer näringslivet tillgodo.5.1 Forskning och utbildningDet är en viktig uppgift för det allmänna att svara för attforskningen tillförsäkras sådana resurser att dengrundläggande forskningens kvalitet och integritetsäkerställs.Ett väl fungerande samarbete mellan företag och destatliga forskningsinstitutionerna är viktigt för en levandeforskningsmiljö. Uppdragsforskning är därför värdefull isig. Uppdragsforskningen får dock normalt ej bli såomfattande att forskningsinstitutionernas självständighetäventyras.Många svenska storföretag flyttar sinaforskningsenheter utomlands. En av orsakerna ärunderlåtenhet i satsningar på högre utbildning ochforskning i det svenska utbildningsväsendet. Andelenutbildningplatser på högskole- och universitetsnivå somleder till den konkurrensutsatta sektorn har varit lägre iSverige än i våra konkurrentländer. och Västtysklandhar utexaminerat dubbelt så mångacivilingenjörer per 1000 invånare som . I svenskindustri finns högskoleutbildademedan har betydligt . finnsdet i upp till 2,5 gånger fler akademiker i offentligtjänst än i industrin.En annan orsak till låg forskningsaktivitet inom landet ärkvalitetsförsämringarna i det svenska utbildningssystemet.Kvalitetsmedvetenheten måste bli bättre inom helautbildningsområdet och forskning och utveckling måsteprioriteras.Det är viktigt för svensk industri att är med i detinternationella forsknings- och utvecklingsarbetet. Det ärsärskilt betydelsefullt att får möjlighet att delta i detomfattande tekniskt-vetenskapliga samarbete som pågårinom EG. måste också aktivt delta i den europeiskarymdverksamheten inom ramen för . Dels kan svenskaforskare dra nytta av en del av resultatet, dels germedverkan i svenska företag möjlighet att vara medom värdefull teknisk utveckling.5.2 UtvecklingsfondernaStatsmakten skall enligt vår uppfattning inte onödigtvisgå in med skattemedel för att stödja den ena eller andraföretagssektorn eller företaget. Nyföretagandet kan aldrigadministreras fram. I stället är företagandet ett samspelmellan ett gott och konkurrenskraftigt företagsklimat ochenskilda människors idéer och ambitioner.Kreditförsörjningen sker bäst på en fri marknad medmångfald och konkurrens.Vi ser två undantag från dessa huvudregler: Den ena äratt stimulera och främja nyföretagandet. Den andra är attförsörja utsatta regioner med viss lokal konsultkompetensför att underlätta för småföretagandet. Det är kring dessatvå huvudfunktioner utvecklingsfonderna har sittexistensberättigande som en statsunderstödd verksamhet.Dessa principer stämmer dessutom väl överens med vadsom gäller i många länder i Västeuropa.Det är viktigt att utvecklingsfonderna inom dessa ramarges möjlighet att vara en effektiv hjälp till företagarna och isynnerhet nyföretagandet. Rådgivningsverksamhet börhuvudsakligen inriktas på att främja just start av företag.Presumtiva företagare behöver ofta råd kring hur ett företagskall startas och drivas.Utvecklingsfonderna bör inte ägna sig åtutlåningsverksamhet. Företagens kreditförsörjning kan skegenom de normala kanalerna på kreditmarknaden. Ipartimotion om finansiella marknader finns förslag till attprivata intressenter skall få möjlighet att lämna s.k.vinstandelslån vilka skulle underlätta kapitalförsörjningenför små företag. Det är naturligt att fonderna därvidlagutgör en samarbetspartner för såväl kreditinstitut somföretag. På detta sätt skapas en konkurrens mellankreditinstituten, som kompetens inom olikaområden tillförs.Fondernas kreditgivning därför bör helt upphöra.Fondernas nuvarande likvida medel kan då indras tillstatskassan. Efterhand som utlånade medel blir tillgängligabör dessa också återbetalas till staten.Utvecklingsfondernas möjligheter att fungera effektivthar försvårats genom att styrelseledamöterna tillsätts avlandstingen utifrån politiska meriter.Vi har i andra sammanhang framhållit att landstingenenbart bör vara verksamma inom vård- ochomsorgsområdet. Att vara huvudman förutvecklingsfonderna ligger således utanför detansvarsområde som vi anser landstingen bör ha. Staten börkomma överens med landstingen om att dessa lämnar sittägarengagemang i utvecklingsfonderna till staten.Vi har länge framhållit att det måste finnas fler personermed erfarenhet från näringslivet i utvecklingsfondernasstyrelser. Det bör fastslås att styrelsen huvudsakligen skallbestå av personer som är aktiva inom näringslivet. Val avledamöter bör ske på det regionala planet. Respektivelänsstyrelse bör utse ledamöterna i utvecklingsfondensstyrelse.5.3 RiskkapitalbolagRiksdagen beslutade i enlighet medregeringens förslag att dra in medel frånutvecklingsfonderna och Norrlandsfonden för att skaparegionala riskkapitalbolag.Tanken att införa statliga riskkapitalbolag är ett utslag avklart socialistisk strategi utan förankring i företagensverkliga behov. Det är fel att först beskatta företagen för attdärefter gå in med statliga medel i samma småföretag.Att införa dessa riskkapitalbolag medför en ökadstatsinblandning i företagandet och det tillgodoser inteföretagens behov av riskkapital ellerföretagsledningskompetens på marknadsmässiga villkorutan ökar i stället politikerinflytandet. Vidare innebär detatt småföretagandets hörnstenar -- oberoendet,självständigheten och egenförverkligandet -- sätts påundantag.Småföretagens riskkapitalförsörjning bör i ställetunderlättas genom ändringar i skattelagstiftningen. I likhetmed vad som gäller i många andra länder bör framväxten avventure-capital-företag främjas genom förmånligaskatteregler. Förslag om detta återfinns i andra motioner.Arbetet med att bilda riskkapitalbolag bör därföravbrytas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de allmänna förutsättningarnaför att bedriva näringsverksamhet i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjerna för näringspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marknadsekonomi,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri konkurrens,5. att hos regeringen begär en översyn avreglerna om etableringskontroll i syfte att begränsaanvändningen av denna,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av PBL,1]6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt utredningen om affärstiderna bör läggas ned,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av fria affärstider,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrensmyndigheternasbevakningsuppgifter,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående konkurrenslagstiftningen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öppna servicesektorn förkonkurrens,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående utformningen av lagar ochregler med hänsyn till möjligheterna att starta nya företag,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konsekvensanalys vid lag- ochregeländringar,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående fri forskning,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående samordning av denäringspolitiska myndigheterna,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående utvecklingsfondernasuppgifter,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående riskkapitalbolagen.