mot · GE02U6 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Miljösamarbete med , ochPolenBakgrundPå samma sätt som i övriga Öst- och i äruppvaknandet av den folkliga kampen i motdet kommandoadministrativa systemet nära förknippadmed protester mot miljöförstöring.Redan på 1960-talet tog ekologiskt intresseradestudenter och forskare upp kampen för naturreservat ochbevarande av biologisk mångfald. Författare ochintellektuella inledde en proteströrelse för att räddaBajkalsjön och tog upp debatten om förslagen att vända desibiriska floderna för att klara behoven av konstbevattning.Efter Tjernobylkatastrofen fick miljörörelsen förstärktkraft särskilt i de drabbade delarna av Sovjetunionen.Tiotusentals människor gick ut i demonstrationer motkärnkraftverk, luftföroreningar och föroreningar avvattendrag.Rörelsen för glasnost och perestrojka är förbunden medmiljökampen i . En viktig kraft för att stödjautvecklingen mot demokrati och respekt för mänskligarättigheter är därför miljömedvetandet och miljörörelsen idetta land.Det finns dock en risk att övergången tillmarknadsekonomi med ''köp- och slängkultur'' och ökadmängd förpackningar kan leda till ökade problem på vissamiljöområden om man inte från början får den styrning avmarknadsekonomin som vi eftersträvar i vårt land.Politiker i västvärlden har en viktig uppgift i att byggaupp ett samarbete på miljöområdet som förhindrar envästlig ''ekologisk kolonialism'' i och övrigaÖsteuropa. Ett exempel på en tvivelaktig utveckling är detpetrokemiska jättekomplexet i Tyumen i somjapanska, västtyska och italienska företag bygger trotsprotester från miljöintressen.Vi godtar i huvudsak inriktningen av östsamarbetetenligt det så kallade miljardprogrammet för ochbehandlar i motion 1990/91:U516 hur vi vill se dettasamarbete utvecklas. Vi vill i denna motion ställa förslag isyfte att öka miljösamarbetet med . itexten anförs argument härför.För att möjliggöra ett utökat samarbete medSovjetunionen under de återstående två åren avmiljardprogrammet bör detta program tillskjutas ytterligare300 varav 100 miljoner för budgetåret1991/92. Detta tillskott av medel ska ej innebära enminskning av resurser till utvecklingssamarbete i u-länderna.Miljökonsekvensbeskrivningar vid lån och bidragSovjetunionen borde ha en möjlighet att lära av demisstag som gjorts i de kapitalistiskamarknadsekonomierna. Genom att behålla och utveckla sinkollektivtrafik, utnyttja sina rika tillgångar på biobränsleoch möjligheter att i hög grad utnyttja solenergiteknikskulle miljöfällor kunna undvikas. I detta land bordemöjligheten tas tillvara att snabbare komma över till ettekologiskt riktigt energisystem när kärnkraftverk måstestängas och utvinning av fossila bränslen avvecklas avmiljöskäl. När gamla industrier avvecklas borde bara den urmiljösynpunkt bästa tekniken användas.När medverkar till bistånd och långivning fråninternationella finansieringsorgan till ochövriga måste miljökonsekvensbeskrivning varaett villkor innan lån eller bidrag beviljas. Detta bör gesregeringen till känna.Behoven av miljöinsatser omfattandePå papperet är miljölagar i både ochÖsteuropa i många fall strängare än i väst därför att debaserar sig på vetenskapliga avgöranden vilka gränsvärdensom är lämpliga för att undvika hälsoproblem. På vissaområden finns ej miljölagar.Ändå finns en lång rad rapporter som redovisarallvarliga hälso- och miljöproblem på grund av att dessamiljölagar i stor omfattning fullständigt nonchalerats.Sannolikt är en betydande del av kostnaderna för sjukvårdoch hälsovård i att hänföra till kostnadernaför miljöförstöring. hälsoministeriums egnaundersökningar pekar på hög sjukdomsfrekvens i områdenmed hög föroreningsgrad. I miljöskadade delar avSovjetunionen har livslängden sjunkit med ,cancerfrekvensen är hög, sterilitet och fosterskadorvanligare än i renare regioner. Miljöinsatser som minskadesjukdomarna skulle med stor sannolikhet varanationelekonomiskt lönsamma.Luft och vattenföroreningar som beror på industriellverksamhet ligger generellt på en mycket hög nivå jämförtmed i . Giftiga avfallsupplag har heltokontrollerat fått anläggas och förorsakar hälso- ochmiljöproblem. Tusentals officiella soptippar klarar inteuppställda hälsoskyddskrav. av avloppsvattnetrenas otillräckligt eller inte alls och drabbar floder och havoch givetvis Östersjön.En debatt pågår i om vilka skadorTjernobylkatastrofen åstadkommit. Sköldkörtelcanceruppges vara fem till tio gånger vanligare hos folk i deradioaktivt kontaminerade områdena än vad som bordeförväntas.Stora befolkningsomflyttningar på grund av katastrofeni Tjernobyls spår kan bli följden. Den nonchalantabehandlingen av strålningsrisker har lett till radioaktivtförorenade områden, där kärnvapen provats och i områdenför uranbrytning och kärnvapentillverkning. Omfattningenav dessa problem bör vi begära att få mer kunskap om.Förstörelsen av jordbruksmark är en viktig orsak tillsvårigheterna att höja livsmedelsproduktionen iSovjetunionen. I storleksordningen 1,5 miljarder tonmatjord eroderas bort . En stor del av marken harförlorat sin bördighet genom vind- och vattenerosion.Avsevärda jordbruksarealer skadas av salter på grund avdåliga dräneringssystem.Katastrofen vid har debatterats internationellt.Genom stora bevattningsprojekt har tillflödena avletts ochsjöns nivå har enligt uppgift sjunkit nära 13meter. Från den tidigare havsbottnen blåses salt och sandupp av vindarna och förstör omkringliggandejordbruksmark. Omfattande felaktig användning avkonstgödsel och bekämpningsmedel har sannolikt ocksååstadkommit skador på jordbruksmark.Till bilden av miljöskadorna hör också omfattandepåverkan på mark och skog runt stora industrianläggningarmed dålig eller ingen rening. Skadorna runtnickelsmältverken på är välkända i vårt land.Gedigen kunskap behövsKraven från miljörörelsen och medvetna miljöpolitikeroch de ny miljömyndigheterna i har lett till att en radmiljöskadliga verksamheter helt enkelt stängts, vilket i sintur bidrar till varubristen. Om skadade jordar tas ur driftoch felaktiga bevattningssystem avvecklas kan detta bidratill att livsmedelsproduktionen minskas ytterligare iSovjetunionen och importbehovet blir ännu större. En deldebattörer har varnat för svält, miljöflyktingar ochfolkvandringar som en följd av denna utveckling.Det finns således förutom vårt värnande om miljön iallmänhet en utrikespolitisk aspekt på miljöproblemen iSovjetunionen. Vi bör därför med hjälp av sovjetiskaforskare och internationella undersökningar ytterligarebygga upp vår kunskap om problemen. Det finns en risk attvissa debattörer i i stridens hetta spriderosakliga uppgifter.Tillsammans med de övriga nordiska länderna och i deinternationella övervakningsprogrammen för miljön börSverige kraftfullt bidra till att gedigen kunskap ommiljöproblemen i skaffas.Utbildning, vänortsutbyte och teknikEn viktig förutsättning för det fortsatta miljöarbetet iSovjetunionen är att miljömedvetenheten hos såvälallmänheten som myndigheter utvecklas och inte hamnar ibakgrunden på grund av att andra konflikter tränger på. Ettutvidgat samarbetsprogram för Öst- och Centraleuropaborde i stor utsträckning ägnas åt utbildning i miljöfrågoroch forskningsutbyte. Ökat utbyte av forskarstuderandekan bidra till att öka vår kunskap och stärka miljökampen iSovjetunionen.Kontakter mellan svenska och sovjetiskamiljöorganisationer bör ges en generös stimulans.Sovjetiska miljöorganisationer kan t.ex. erbjudasutbildning i mediateknik för att få bättre resurser att förafram sitt budskap.De kommuner som utvecklat vänortsutbyte medSovjetunionen bör ges ekonomiskt stöd som ger möjlighetatt utveckla och utbyta erfarenheter inom främst miljö- ochhälsoskyddsområdet. För vänortsutbyte finns ofta mycketsmå budgeterade medel i kommunerna. Kommunallagenbör ses över så att vänortsamarbetet underlättas.På grund av den politiskt osäkra utvecklingen iSovjetunionen bör samarbetet styras så att det uppnåddaresultatet har chans att överleva en politiskt kaotisksituation. kan en ökad vilja att samarbeta ommiljöfrågor med underlätta möjligheternaatt komma vidare med de ambitioner vi har i de baltiskastaterna i syfte att stödja deras krav på självbestämmande.Miljösamarbetsavtalet med får givetvisheller inte innebära att vi tonar ned kritik av övergrepp närsådana sker. För konkret stöd till utbyggnad av t.ex.avloppssystem, reningsverk och anläggningar förmiljöfarligt avfall föredrar vi en utökning av det Nordiskamiljöfinansieringsbolagets (NEFCO) verksamhet. Detsvenska bidraget på fördelat på sex årbör utökas med det angivna syftet. Regeringen bör ta uppförhandlingar med övriga nordiska länder om en kraftigutökning av NEFCO:s resurser och återkomma tillriksdagen i ärendet. Det är sannolikt så att satsningar påvaraktig reningsteknik i västra och gerbättre effekt på vår närmiljö än egna satsningar påeffektivare reningsverk. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om agerande iinternationella finansieringsorgan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppbyggnad av kunskap ommiljöproblem i ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av kurser,utbildning och forskning,4. att anslår ett projektanslag på 25 milj.kr. /92 till kommuner som bedrivervänortssamarbete med och övrigaÖsteuropa,5. att hos regeringen begär förslag omförändring av kommunallagen så att vänortssamarbeteunderlättas,6. att till programmet för samarbete med Öst-och för /92 anvisar 100milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit i enlighet med vadsom anförts i motionen.