mot · GE02K80 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor Frågan om reklam i har diskuteratsunder en följd av år. Bakgrunden till diskussionerna ärinsikten om mediautvecklingens påverkan också påSveriges Radiokoncernen och den ökande konkurrens somdenna utveckling ställer allmän-TV och radio inför. Det harockså stått klart att kraven på ökad kvalitet och bredd iprogramverksamhet inte kan garanteras om enbartmottagaravgifter ska finansiera verksamheten.Samtidigt medför utbyggnaden av kabel-TV-nätet enojämn fördelning av TV-utbudet i landet. Programutbudeti städer och större tätorter kommer att varasynnerligen omfattande med ett stort antal tillgängliga TV-kanaler. Inte ens i ett längre perspektiv finns det dockanledning anta att kabel-TV-näten kommer att kunna nå deflesta hushållen i landet. Det är därför angeläget att breddaTV-utbudet också för dem som bor i områden som intekommer att nås av kabel-TV.Under de senaste åren har ett antal förslag som rörSveriges Radio/TV utretts och presenterats. I betänkande TV-politiken (SOU 1989:73)lämnades tre alternativa förslag om reklam i TV därreklamintäkterna direkt eller indirekt föreslogsdelfinansiera verksamhet.Det första alternativet innebar att reklamsändningarskulle införas i . Enligt det andraförslaget skulle delas upp i två företag,varav ett skulle lämna och sändareklam. Det tredje alternativet slutligen innebar att entredje programkanal medges sändningstillstånd och rätt attsända reklam medan båda kanalerfortsätter sin verksamhet som . Inget av dessa trealternativ ger allmän-TV det önskvärda utvecklingsklimatetoch ett ökat TV-utbud till de flesta människorna ilandet.TV-utredningens betänkande har remissbehandlats.Remissinstansernas inställning till förslagen var blandad,och betänkandet utsattes för omfattande kritik på flerapunkter. Regeringen inbjöd under hösten 1990representanter för riksdagspartierna i syfte att utarbeta ettförslag rörande reklamsändningar i TV att presenteras förriksdagen. Förslagen i proposition 1990/91:149 harutarbetats i samverkan med denna s k TV-beredning.I propositionen föreslås att en ny marksänd ochreklamfinansierad tredje TV-kanal etableras. Kanalen skalldrivas av ett företag utanför . skall genom koncessionsavgifter, somberäknas uppgå till , bidra tillfinansiering av verksamhet. Dessutomaviseras höjningar av mottagaravgiften till Radiosåväl som . Företagsstrukturen i föreslås centraliseras och lokalradionsnuvarande självständiga ställning skall upphöra.Med propositionens förslag kommer SverigesTelevisions ekonomi att vara beroende av den framgång påreklamområdet som ett fristående -- och med SverigesTelevision konkurrerande -- programföretag kan nå. Så blirdet när man i propositionen föreslår en koncessionsavgiftmed såväl fast som rörlig del. kommerdärmed i ett ytterst märkligt beroendeförhållande till enkonkurrent. Företaget kan inte heller genom att utvecklaprogramproduktionen av egen kraft öka sina intäkter inågon större omfattning.Propositionens förslag medföratt Televisionsframtida ställning som public-serviceföretag sätts i fara,att mottagaravgifterna med nödvändighet kommer att ökakraftigt,att allmän-TV och radio trots ökade avgifter integaranteras en rimlig och säker finansiering,attlokalradions utvecklingsmöjligheter spolieras.Centerns förslagCentern föreslår istället att en av Televisionstvå kanaler öppnas för reklam,att den andra av kanalernaskall vara fri från reklam vilket medför att allmän-TV ocksåi fortsättningen kan erbjuda ett reklamfritt alternativ,attrundradiofonden, i avvaktan på att reklam kan införas, fårett ökat lånebemyndigande, vilket medför attmottagaravgifterna inte behöver höjas,att lokalradionssjälvständiga ställning bevaras,att lokalradion förstärkssom lokalt medium genom en ökad samverkan mellanRiksradions regionala enheter och lokalradion.Centerns förslag innebär således att en av SverigesTelevisions kanaler öppnas för reklam. En kanal bör dockockså i fortsättningen vara fri från reklam, vilket innebär attallmän-TV kan erbjuda ett reklamfritt alternativ. Motivettill att föreslå reklamfinansiering av allmän-TV:sverksamhet är att garantera tillräckliga resurser för public-serviceföretagen och därigenom ge möjlighet att bibehållaoch förstärka kvalitet och mångfald i programutbudet utanstora höjningar av licensavgifterna.Centerns linje är därmed -- till skillnad från majoritetensi TV-beredningen och regeringens -- att tillförsäkra främstallmän--TV sådana resurser att man på ett tillfredsställandesätt skall kunna tillgodose kravet på bredd, information ochopartiskhet. Enligt vår uppfattning blir detta allt viktigarenär utbudet av olika drivna TV-kanaler ökat kraftigt.SR-koncernen har i studien ''SR inför 90-talet''presenterat förslag till åtgärder för att förbättra svenskallmänradio och TV. Däri föreslås ekonomiskaförstärkningar till såväl riksradion, lokalradion somutbildningsradion. Insatser för att öka andelensvenskproducerade TV-program ingår som en del iförslagen. Det medelstillskott som reklamverksamheten gertill bör enligt vår mening användas för attförverkliga förslag i huvudsak enligt nämnda dokument.Det förhållandet att nuvarandeverksamhet tillförs nya medel genom koncessionsavgifterför reklamintäkter innebär inte, att verksamhetengaranteras en godtagbar ekonomisk säkerhet. Förslaget ärotillräckligt för att tillgodose Radio-koncernensbehov och medför därför att public-servicekraven inte kanuppfyllas.Centerns förslag medför istället att kraven inte enbartkan upprätthållas utan i vissa fall även skärpas. Detspeciella ansvar för att främja gestaltande produktion påsvenska språket som åligger allmän-TV och radio kanfullgöras på ett bättre sätt och roll som enledande svensk kulturinstitution kan därmed bevaras ochutvecklas.Redan nu har tvingats aviseranedläggningar av attraktiva program som riktar sig till vissatittargrupper. Ambitionerna för exempelvis barn-TV ochför TV-program som riktas till de yngre tonårsgruppernahar uppenbarligen förändrats och sänkts . Detfinns därför anledning befara att Televisionkommer att tvingas till ytterligare neddragningar avprogramutbudet till dessa och andra grupper om riksdagennu accepterar den finansieringsmodell som propositionenföreslår.I public-service-uppdraget ingår att erbjuda även småpublikgrupper ett utbud som kan tillgodose deras särskildaintressen. Det gäller exempelvis sändningar på invandrar-och minoritetsspråk. På det kulturella området finns ocksåsär- och minoritetsintressen som det är naturligt att ettpublic-serviceföretag beaktar. Även dessa uppdrag måstekunna fullgöras i ökad utsträckning , vilketförutsätter långsiktigt trygga finansieringsmöjligheter förallmän-TV.De intäktsförstärkningar som reklamen enligt centernsförslag ger är nödvändiga för att möjliggöraför allmän-TV och radio att möta den kostnadshöjandekonkurrens som uppstår i ett nytt läge med flera TV-företag. måste ha realistiska möjligheteratt knyta till sig de bästa krafterna inom TV-branschenliksom att konkurrera om de intressantaste programmen.Ett tillskott av resurser innebär därför att allmän-TV kansäkra mer av internationellt attraktiva program -- inte minstpå underhållnings- och sportområdet.Riksdagen bör därför nu begära att regeringen sluter ettavtal med med den innebörden att en avde två TV-kanalerna () öppnas för reklamfinansiering med början från den 1januari 1993.Med hänsyn till att reklamintäkterna kommer till del först bör riksdagendärutöver uttala att regeringen bör medge rundradiofondenett ökat lånebemyndigande . Dentillfälligt ökande lånebelastningen kommer dock långsiktigtatt kunna elimineras genom de förväntade inkomsterna frånreklamen och framåt.En tredje marksänd TV-kanalCentern har tidigare föreslagit att ett tredje rikstäckandeTV-nät finansierat med reklam bör upplåtas för ett från fristående företag. Propositionen tillgodoser idenna del vårt förslag.Genom att upplåta en tredje marksänd kanal får helafolket efter hand ett större utbud. Vi är också övertygadeom att en sådan åtgärd leder till att en större andel avproduktionen av TV-program sker i än om vi skullebehålla nuvarande ordning med utansvensk marksänd konkurrens.Den ökade valfriheten kommer främst glesbygdens ochsmåorternas folk till del. Kabel-TV-utbyggnaden kan underöverblickbar framtid inte nå av hushållen. En marksänd tredje kanal kan däremotefter endast ett fåtal år beräknas nå nästan alla svenskahushåll.En i förhållande till fristående TV-kanal erbjuder producenter av TV en större inhemskmarknad. Det ger flera arbetstillfällen i på eninternationellt sett växande marknad och en större valfrihetför alla som arbetar med television.Enligt uppfattning är det således angeläget attdet ytterligare eterutrymme, som tilldelats för TV-verksamhet, nu tas i anspråk för att öka konkurrens ochmångfald i det inhemska TV-utbudet.Det är emellertid mycket otillfredsställande att endasten av de markbundna kanalerna får monopol på reklamensom finansieringskälla. Reklamintäkterna beräknas geavsevärda tillskott av medel och kan därmed täckakostnaderna för en fristående TV-kanal samt dessutombidra med ett avsevärt resurstillskott till SR-koncernen.Ett fristående företag har beräknats komma att uppnåreklamintäkter på . Det börvara fullt möjligt att driva en kvalitetskanal med resurser idenna storleksordning. Som jämförelse kan nämnas attSveriges Television driver båda kanalerna till ensammanlagd kostnad av 1 900 miljoner kronor.Samråd före beslut om sändningstillståndAv radiolagen 5 § framgår att tillstånd förrundradiosändning meddelas av regeringen. Regeringenhar förklarat att ett beslut i koncessionsfrågan kan kommaatt meddelas månad. Prövningen av desökande företagens beredskap och möjligheter att uppfyllakoncessionsavtalets villkor är en omfattande och grannlagauppgift.I propositionen anmäls att regeringen har för avsikt att''bereda de i representerade partierna att ilämplig form avge synpunkter''. Mot bakgrund av denprincipiella betydelse som valet av programföretag kommeratt få för det svenska massmedieutbudet är detrimligt att frågan om sändningstillstånd, och vilka villkordetta skall förenas med, får en bred politisk förankring.Detta understryks av det faktum att föredragande statsråd ipropositionen anger att ett antal väsentligakoncessionsvillkor kan uppfyllas -- och därmedtillgodoses -- på olika sätt. Som exempel på sådanaförhandlingsbara villkor anges framtidabefolkningstäckning, programsammansättning och regionalförankring.Regeringen bör således inte enbart bereda de politiskapartierna möjligheter att avge synpunkter. Ett samrådmellan regeringen och riksdagspartierna skall föregåbeslutet. I detta samråd skall de deltagandepartirepresentanterna ha tillgång till det underlag, somkommer att ligga till grund för ett beslut omsändningstillstånd. Detta bör ges regeringen till känna.Koncessionsvillkor för den tredje kanalen . Programföretagets finansiärerDet är en stor fördel för det programföretag som fåranvända ett rikstäckande markbundet TV-nät, att inte blihänvisat till sändning via kabel eller satellit. Därför börockså uppdraget villkoras och ha formen av entidsbegränsad koncession som ger statsmakternamöjligheter att pröva om koncessionären förmår leva upptill sina åtaganden. Vid prövning av ansökan om koncessionbör statsmakterna bedöma sökandens ekonomiska styrka,som bör vara sådan att han kan bära projektet för den tidkoncessionen ges.Utvecklingen inom mediaområdet är oroväckande.Även denna bransch tenderar att i ökad omfattningdomineras av ett begränsat antal stora ägare ellerägargrupper. Det är därför viktigt att en ny ägargrupp blirett komplement till nuvarande ägarstruktur inommediaområdet.En förutsättning för att den tredje allmänna TV-kanalenskall bidra till en förstärkt konkurrens på mediaområdet äratt nu verksamma företag inom massmediaområdet inte fårkoncessionen.Riksdagen bör därför uttala att koncession för den tredjemarksända TV-kanalen inte får ges till en dominerandeägargrupp inom mediavärlden. Koncessionen ska dessutomöka mångfalden på mediaområdet.2. ProgramutbudI propositionen förutsätts att det nya programföretagetskall åläggas att arbeta efter i princip samma regler somSveriges Radio. Under den nödvändigauppbyggnadsperioden kan dock kraven på bl aprogramutbud sättas lägre. Även långsiktigt kommer dockkoncessionsvillkoren att utformas så att det nyaprogramföretaget inte behöver uppfylla lika höga krav påprogramutbudet som Radio.Syftet med den nya kanalen är att bygga upp en tredjeallmän TV-kanal med starka drag av public-servicekaraktäroch därmed öka utbudet av svensk TV för tittarna. TV-kanalens programutbud måste då motsvara de krav somTV-tittarna har rätt att ställa. Det är av stor betydelse attprogramutbudet redan från början blir så fullständigt ochkvalitativt högtstående som möjligt.I anslutning till koncessionsgivningen är det ocksåangeläget att utforma villkoren så att utvecklingen avregional produktion och distribution av TV befrämjas. Densökande som är villig att ge särskilda utfästelser i dettahänseende bör ha företräde vid prövningen.3. TillgänglighetProgramföretaget skall självt svara för de kostnader somen utbyggnad av marksändarsystemet kräver. Utbyggnadenav marksändarsystemet kommer därmed att vara beroendeav den finansiella styrka som ägaren förfogar över samt avföretagets resultat. Eftersom kanalen skallreklamfinansieras är det rimligt förmoda att företagetsbenägenhet att finansiera en utbyggnad av sändningsnätetkommer att relateras till den intäktsökning som en sådanutbyggnad kan leda till.Det torde finnas en kommersiell gräns utöver vilkenkostnaderna för en utbyggd marksändning inte kanfinansieras av intäkter. Även föredragande statsråd medgeratt detta förhållande kan leda till att programföretaget intefinner det företagsekonomiskt möjligt att bygga utmarksändning i den omfattning som nuvarande TV-kanalerhar. I propositionen förs också en diskussion omprogramföretagets möjligheter att svara upp mottillgänglighetskravet genom att utnyttja satellit istället förmarksändning.För att kunna svara upp mot kravet på en allmän TV-kanal skall, enligt mening, ett avkoncessionsvillkoren vara att den tredje kanalen senast vidavtalsperiodens utgång skall ha marksändning i sammaomfattning som . Om marksändning, avekonomiska eller andra skäl, måste kompletteras medsändning via satellit ska även tvåkanaler beredas dessa sändningsmöjligheter utanmerkostnader för TV-tittarna.Vad ovan anförts om särskilda villkor för sändning ochtillgänglighet i koncessionsavtalet samt Radiosmöjligheter att sända med satellit bör ges regeringen tillkänna.4. Programföretagets centrala funktioner skall förläggasutanför StockholmsområdetTrots den medvetna strävan som har attutveckla programproduktion i landet är det fortfarande såatt dominerar såväl den aktuelladebatten som det totala nyhetsutbudet. Det är ostridigt såatt händelser i med omnejd får en proportionelltsett stor andel av det tillgängliga mediautrymmet. En aktivmediapolitik måste syfta till att stimulera ett mer fullödigtnyhetsutbud som omfattar hela landet.Uppbyggnaden av den tredje marksända TV-kanalenger en unik möjlighet att utan särskilda merkostnader ellerandra olägenheter etablera ett rikstäckande medium i alltväsentligt lokaliserat utanför . Enligtcenterns uppfattning bör sändningstillståndet förenas medvillkor av den innebörden att programföretaget förbindersig att etablera företagets centrala administration ochhuvudredaktion till en ort utanför Stockholmsregionen.Vad ovan anförts om villkor i sändningstillståndetrörande lokaliseringen av den tredje markbaserade TV-kanalen bör ges regeringen till känna.Sveriges Radio-koncernens framtida organisation 1. framtida uppgifterI propositionen föreslås att koncernledningen för deframtida public-serviceföretagen skall utövas av ettmoderbolag, . Under detta moderbolagföreslås radio- och TV-verksamheten koncentreras till treföretag, , ett ljudradioföretag samt ettTV-företag. De tre programföretagen skall varadotterföretag till moderbolaget. Moderbolagets uppgifter iframtiden är inte klarlagda. I propositionen anges också attansvarsfördelningen mellan dotterföretagen ochmoderbolaget är oklar och därför bör ses över.Vid en sådan översyn är det angeläget pröva behovet aven sammanhållen koncern för den verksamhet som skallbedrivas. Moderbolagets huvuduppgift framstår sombegränsad till att omfatta en administrativ överbyggnad förverksamheten utan avgörande betydelse för programutbudm.m. Bolagets viktigaste funktion , ur döttrarnassynvinkel, är beslut rörande fördelning av licensmedel.Översynen bör därför omfatta även överväganden attuppdra åt rundradiofonden att fördela tillgängliga medel tillprogramföretagen. Syftet med översynen skall vara attminimera behoven av ledningsöverbyggnad för allmän-TVoch radio och således stärka programföretagenssjälvständighet.2. Ett självständigt företag för lokalradionCentern avvisar bestämt förslaget att sammanföranuvarande Riksradion med Lokalradion till ettprogramföretag. Skälen för detta ställningstagande är ihuvudsak följande:Det är nödvändigt att motverka lokala monopol påmediaområdet. Utvecklingen inom dagspressen tyder på attbranschen står inför stora omställningar . I alltfler och större områden i landet domineras det lokalanyhetsutbudet av två aktörer -- en regionaldagstidning och lokalradion. Det finns starka skäl att antaatt en sådan mediasituation kommer att bli än vanligare iframtiden.Inom de stora regionala dagstidningsföretagen finns oftaen ambition att, bland annat av företagsekonomiska skäl,arbeta för en dominerande mediaställning inom sittspridningsområde. Företagen arbetar därför inte sällaninom ett vidare område än det traditionelladagstidningsområdet. Ett antal stora regionalatidningsföretag har uttryckt intresse för att arbeta med lokalkabel-TV. Tidningarna är också inblandade inärradioverksamheten i vissa fall. Det är inte ovanligt atttidningsföretag även producerar och distribuerar olikaformer av helt annonsfinansierade publikationer tillallmänheten. Särskilt vanligt är detta i mindre ellermedelstora tätorter utan egen daglig tidning.Om de regionalt dominerande, och finansiellt starka,dagstidningarna expanderar sin verksamhet också till radiooch TV-mediet kommer dessa företag att kunna dominerasåväl nyhetsutbud som debatt kring lokala frågor i än störreomfattning än idag.Möjligheterna att via dagstidningsföretagen garanteramångfald i nyhetsutbudet är såledesbegränsade. Lokalradion är därför ett mycket viktigtkompletterande medium till de dagliga lokaltidningarna.Mot denna bakgrund är det absolut nödvändigt att slå vaktom lokalradions fortsatta verksamhet.Lokalradion är också ett public-serviceföretag med ettsådant företags uppgifter. En av lokalradions viktigauppgifter är därför att främja den lokala debatten ochinformationen inom olika områden som exempelvis kulturoch näringsliv.Den lösning som regeringen nu presenterar, därriksradion i realiteten föreslås ta över ansvaret förutveckling och drift av lokalradion, är utomordentligtvansklig för lokalradions framtida existens. Det finnsanledning förmoda att lokalradions sändningsmöjligheterkommer att begränsas om den föreslagna organisationenaccepteras av . Bland annat leder detta till attlokalradions betydelse som nyhetsmedium försvagas tillmen för den lokala mångfalden. Det kan inteacceptera.I propositionen saknas en redovisning av de skäl somligger bakom regeringens förslag till koncentration avradioverksamheten. Mot bakgrund av den positivagrundsyn till lokalradion som socialdemokraterna tidigaregivit uttryck för, är det förvånande att regeringen utanvidare diskussion föreslår förändringar som hotar medietssjälvständighet och därmed dess fortlevnad.Enligt uppfattning skall ansvaret förlokalradions programverksamhet även åvila ettsjälvständigt och från den övriga radioverksamhetenfristående bolag. Lokalradion skall dessutom garanterassändningsrätt i det sk P 4-nätet, d v s i de 25 lokala sändningsnäten som idag.Många inslag som produceras av lokalradion är avriksintresse medan riksradions regionala produktioner intesällan särskilt engagerar lyssnarna inom en region. Det finnsdärför förutsättningar för en ökad samordning mellan dessaenheter.Riksradions behov av lokalt producerade program kandärmed i ökad utsträckning tillgodoses genom att företagetköper produktioner från lokalradion. En sådantintensifierat samarbete på det regionala och lokala planetger dessutom rationaliseringseffekter och därmed en merkostnadseffektiv verksamhet.Riksdagen bör således besluta att programverksamhetenskall bedrivas i fyra självständiga företag;Utbildningsradion, Lokalradion, Riksradion och ettprogramföretag för TV.Sveriges Radio-koncernens framtida finansieringI det fall avslår vårt förslag rörandereklamfinansiering av en av tvåkanaler, vilket medför att intekan tillgodoräkna sig reklamintäkter i erforderligomfattning, är det nödvändigt att koncernens ekonomiförstärks på annat sätt. Vi är då beredda att acceptera enöverföring av en del av de tillkommande reklamintäkternatill allmän-TV i form av koncessionsavgift.1. KoncessionsavgiftenKoncessionsavgiftens storlek och beräkningsgrundernaför denna måste utformas så att den tredje TV-kanalen harmöjligheter att erbjuda ett komplett och fullödigtprogramutbud.Avgiften skall utgå med en fast och en rörlig del. Denrörliga delen av avgiften skall, enligt förslaget, beräknas pådet reklamsändande programföretagets bruttointäkt frånreklam. Företaget kommer därför att tvingas arbeta med enmycket hög bruttovinstmarginal. Enbart utgiften förkoncessionsavgiften kommer att uppgå till av intäkterna. Under företagets uppbyggnadsperiodkan detta komma att vara en avsevärd belastning. Därförmåste detta krav noga prövas i samband medkoncessionsfrågan och vid eventuella kontrollstationer. Detär särskilt viktigt, enligt uppfattning, eftersom vimotsätter oss orimliga licensavgiftshöjningar.2. MottagaravgifternaEnligt uppfattning har mottagaravgifternautvecklats från att utgöra ersättning för en tjänst(tillhandahållet programutbud) till att vara en avgift förinnehav av viss teknisk utrustning (TV-mottagare).Avgiften har därmed mer fått karaktären av en skatt. Enjämförelse med den avgift som samhället påför bilägare iform av bilskatt är inte orimlig.I framtiden kommer allt fler av TV-tittarna att få tillgångtill ett stort antal TV-kanaler mot särskild ersättning. Detkan dels ske i form av särskilda abonnemang på vissakanalkombinationer, dels också som betal-TV, därersättningen erläggs efter utnyttjandet. I ett sådantperspektiv kommer förmodligen en större andel av TV-tittarna att -- med viss rätt -- ifrågasätta den generellaavgiften för TV-mottagare.Sammantaget finner att det saknas bärande skälsom motiverar höjningar av mottagaravgiften utövernormal priskompensation. Ambitionen bör därför vara attinte höja mottagaravgiften ytterligare.Vi vill erinra om att förslag innebär att en storandel av de tillkommande reklamintäkterna direkt kommerSveriges Radio tillgodo. Verksamheten tillförs med vårtalternativ ökade resurser i storleksordningen en miljardkronor . Med en sådan resursförstärkning är detmöjligt att hålla motagaravgiften på nuvarande faktiskanivå.Om dock beslutar att begränsa SverigesRadios möjligheter att få del av reklamintäkterna, så somTV-beredningens majoritet och regeringen förordar,kommer det att vara nödvändigt att höja mottagaravgiften.Koncessionsavgiften kan inte ens tillföra allmän-TVresurser i erforderlig omfattning. För att garantera SverigesRadios verksamhet kommer därför licensavgifterna attbehöva höjas mycket kraftigt.Det nu presenterade förslaget leder till att företagetberäknas få ca av reklamintäkterna årenframöver. har därtill ålagts ettrationaliseringskrav om totalt och1993. Slutligen föreslår regeringen i tilläggspropositionen(prop 1990/91:125) att skall medges rätt att avTV-licensmedel ta i anspråk ytterligare 102 milj vilket ytterligare försämrar SverigesRadios ekonomiska förhållanden.