mot · GE02Sk644 · 1991-01-25 00:00:00 — Sänkt mervärdeskatt på mat SammanfattningInget land har en så hög skatt på nödvändig konsumtionsom . En sänkning av det totala skattetrycket måstedärför i första hand innebära sänkt skatt på mat och boende.Centern förordar två mervärdeskattesatser, en ordinarieoch en reducerad skattesats. Med utgångspunkt från denidag gällande skattesatsen föreslår vi en lägreskattesats för mat på av priset, inklusivemervärdeskatt. Det motsvarar ett pålägg på priset med13,. Det nu gällande pålägget är 25 %.Genom att antalet skattesatser begränsas till endast två,blir systemet väl förenligt med rationell hantering ochekonomisk effektivitet. Enligt uppfattning måsteen god fördelnings- och miljöpolitik överordnas önskemåletom en likformig beskattning.Alla gynnas av sänkta matpriser, men speciellt gynnasgrupper som använder en stor andel av sin disponiblainkomst på nödvändig konsumtion. Hit hörlåginkomsttagare, barnfamiljer och pensionärer.Även utvecklingen inom EG talar för sänkt matmoms.De flesta har redan en differentieradmervärdeskatt, med lägre skatt på livsmedel.Vårt förslag innebär att alla livsmedel omfattas avmomsreduktionen, med självklart undantag för sprit, vinoch starköl.Med beaktande av den konsumtionspåverkan som ensänkt matmoms medför, skulle enligt våra beräkningarskattebortfallet budgetåret 91/92 bli 5,6 miljarder kr.Räknat på helår skulle skattebortfallet bli ca 11,2 miljarderkr.Den tillfälliga höjningen av mervärdeskatten som ärtänkt att bortfalla l992 behålls tills vidare på nivån för att finansiera den föreslagna sänkningen avmatmomsen till . Det medför ett bidrag till finansieringen med ca 3,9miljarder på budgetåret och ca 7,8 miljarder räknat påhelår. Härutöver föreslår vi att den särskilda varuskatten påchoklad, konfektyrer m.m. höjs och att skattebasenbreddas. Det bidrar till finansieringen med ca 1,1 miljarderkr budgetåret 91/92 och ca 2 miljarder räknat på helår. Detåterstående finansieringsbehovet 0,6 miljarder budgetåret91/92 och räknat per helår täcks helt inomramen för budgetalternativ.För att garantera att momssänkningen kommerkonsumenterna till del föreslås att statens pris- ochkonkurrensverk i samband med reformens ikraftträdandegenomför en skärpt prisövervakning på livsmedelsområdet.Förslaget till sänkt matmoms innefattar ett färdigtlagförslag.Inledning/bakgrundAv naturliga skäl har matpriserna alltid en central roll iden allmänna debatten. var debatten särskiltlivlig, förmodligen delvis beroende på detjordbrukspolitiska beslutet och GATT-förhandlingarna.Maten är en tung utgift för hushållen, och det är enligt våruppfattning angeläget att sänka matpriserna.Skatterna, såväl inkomstskatten som mervärdeskattenoch arbetsgivaravgifterna, ökar livsmedelsprisernaavsevärt. anser att nödvändig konsumtion, dvs.främst mat och boende, bör beskattas återhållsamt. Ensänkning av det totala skattetrycket måste i första handinnebära sänkt skatt på mat och boende. Inget annat landhar så hög skatt på nödvändig konsumtion som . Etteffektivt sätt att åstadkomma en direkt effekt påmatpriserna är därför att minska den högamervärdesbeskattningen.Centern har mot denna bakgrund i flera tidigareriksdagsmotioner, exempelvis i samband medskattereformen, föreslagit sänkt moms på mat. Vi har ocksåföreslagit bl.a. ett bibehållande av reducerad moms påbyggande och på tjänster förknippade med boendet.Vi har förordat, och förordar, tvåmervärdeskattesatser -- en ordinarie skattesats och enreducerad skattesats. Med den gällande tillfälligt höjdamomsen anser vi att den reducerade skattesatsen skall vara12 % av priset inklusive mervärdeskatt, motsvarande ettpålägg på priset exklusive mervärdeskatt. Denreducerade skattesatsen skall förbehållas nödvändigkonsumtion. Genom att antalet skattesatser begränsas tillendast två, blir systemet väl förenligt med rationellhantering och ekonomisk effektivitet. Enligt våruppfattning måste hänsyn till kraven på en godfördelningsbeskattning.I denna motion behandlas sänkt mervärdeskatt på mat,och andra livsmedel. I andra parti- och kommittémotionertill årets allmänna motionstid föreslår differentieradmoms också på andra områden, bl.a. de ovan nämnda.Sänkt matmoms har en fördelningspolitisk grund. Allagynnas av sänkta matpriser, men speciellt gynnas gruppersom använder en stor andel av sin disponibla inkomst pånödvändig konsumtion. Hit hör låginkomsttagare,barnfamiljer och pensionärer.I och med att inkomstskatteskalan genomskattereformen förlorat mycket av sin progressivautformning, ökar betydelsen av en fördelningspolitisktriktig utformning av mervärdesbeskattningen. Detta inteminst eftersom mervärdeskatten efter skattereformen ärden största intäktskällan för staten.Frågan om sänkt matmoms ställs ibland mot höjdabarnbidrag. Enligt vår mening är denna jämförelseirrelevant och orättvis. Barnbidrag har en stor träffsäkerhetom avsikten är att stödja barnfamiljerna. Sänkt matmomshar en stor träffsäkerhet om avsikten är att åstadkommalägre livsmedelspriser för hela befolkningen.Harmonisering med EGs regler är aktuellare ännågonsin. Alla har lägre moms än . Deflesta har också mervärdeskatten differentierad, med lägreskatt på livsmedel. I sammanhanget kan även pekas på detharmoniseringsarbete som pågår inom EG. Det syftar tillatt inom Gemenskapen få en högmomskategori i intervallet14 till och en lågmomskategori, bl.a. inbegripandemat i intervallet . Även detta talar således för ensänkt matmoms.Allmänt om avgränsningEn huvudfråga när det gäller reducering avmervärdeskatten är om reformen ska omfatta alla livsmedeleller ej. Hur bred man vill göra ''lågmomsskattebasen''beror bl.a. på syftet med reformen, de tekniskamöjligheterna för genomförandet och hur mycket reformenfår kosta.Centern har tidigare föreslagit en avgränsning där denreducerade andelen omfattat av den totalalivsmedelskonsumtionen. Den reducerade andelen, som vibenämnt ''basmat'', har då i stort sett utgjorts avlågförädlade baslivsmedel. Denna definition har fördelar,liksom en bredare skattebas har sina. En viktig faktor isammanhanget är givetvis finansieringsfrågan -- ju bredareskattebas som reduceringen utgår ifrån, desto dyrarereform.Gränsdragningsproblematiken är viktig isammanhanget. En bredare skattebas medför självfallet attdet uppstår färre gränsdragningsproblem. Det innebär färreoklarheter om ett visst livsmedel skall ha låg moms ellerinte. Det innebär också mindre risk för att tvingas definierain produkter i lågmomssortimentet som man helst inteskulle önska, resp. att man tvingas definiera ut produktersom man egentligen skulle vilja ha med. Sådana avvikelseri definitionen framstår som ologiska och svårbegripliga förden enskilde konsumenten, och kan i värsta fall skadaförtroendet för reformen som sådan. De tekniska ochadministrativa förutsättningarna (i olika produktionsledoch i handeln) är också viktiga.Gränsdragningsproblem och tekniska/administrativaproblem leder bägge till tillämpningsproblem. Det är viktigtatt minimera sådana, inte minst eftersom mervärdeskattenhanteras av ett så stort antal skattskyldiga.Till detta kommer att problemen med handelshinder iutrikeshandeln minimeras med en bred skattebas. En sådandefinition ligger därför väl i linje med pågåendeharmoniseringsarbete gentemot EG. Att lägga märke till ärockså att en bred definition av den reducerade andelen avskattebasen är det vanligaste inom . En sådandefinition skulle därför underlätta ett framtidaharmoniseringsarbete på skatteområdet.Mot denna bakgrund talar enligt vår uppfattningövervägande skäl för en bred skattebas, förutsatt attfinansieringsfrågan kan lösas. Helst bör ingen avgränsningalls göras, utan i stort sett alla livsmedel omfattas av enmomsreduktion. Självklara undantag är dock sprit, vin ochstarköl.Förutsättningar i handelnHandelns inställning och acceptans av enmervärdeskattereform bör också beaktas. Denna har bl.a.redogjorts för i samband med de statliga utredningar somunder 80-talet behandlat frågan (SOU 1983:54 (ovannämnd) samt 1989:35 ''Reformerad mervärdeskatt m.m.'').Handelns inställning är självfallet i hög grad influerad avtekniska synpunkter. Om beslutar omdifferentierad moms på livsmedlen, så vill handeln dock avallt att döma att den ska omfatta ett så brett sortiment sommöjligt.Det största tekniska hindret för en exakt redovisning avmervärdeskatten utifrån differentierade skattesatser ihandeln torde vara brister i kassornas tekniska utrustning.Förmodligen kommer man inom överskådlig tid att ha enminst tioprocentig omsättningspost som inte låter sig fångasupp exakt. Alla varor kommer nämligen inte att EAN-märkas, d.v.s. streckkodas, för datakasseregistrering, ochvissa produkter kan inte EAN-kodas av tekniska skäl.Man måste alltså vara beredd på att acceptera enschablonisering för en viss andel av de momspliktigavarorna. I detta sammanhang gäller att ju färre undantagsom görs, desto mindre blir redovisnings- ochkontrollproblemen.Inom handeln är man även känslig för effekter sominnebär att seriösa näringsidkare skulle drabbas iförhållande till mindre nogräknade dito. Allmänt förordasen ordning som innebär att redovisningen får ''tillräckligstränghet'' och att kontrollmöjligheterna blir sådana attfusket minimeras, vilket i sin tur talar för en bred skattebasför den reducerade livsmedelsmomsen.Redovisnings- och kontrollfrågorDet är ett stort antal skattskyldiga som driververksamhet som omfattar hantering av livsmedel. Dessa harredovisningsrutiner som varierar i standard. Detförekommer alltifrån avancerade datorkassor till enklakassalådor. Det är självklart att vissa av de som berörs interimligen kan avkrävas en i alla detaljer dokumenteraduppdelning av sin försäljning. Detta är emellertid ettvälkänt förhållande för beskattningssystemet och har hittillsinte föranlett några extraordinära åtgärder. Vi är välmedvetna om att försäljning i exempelvis torgstånd förutomlivsmedel också kan omfatta prydnadssaker och dylikt. Åandra sidan kräver redan det nuvarande inkomst- ochmervärdeskattesystemet att sådana verksamheterkontrolleras.För den skattskyldige bör det vara möjligt att inomramen för redan befintliga kontrollrutiner bedöma huruvidaredovisningen av mervärdeskatten fördelats på ett rimligtsätt mellan skattesatserna. Också för den skattskyldige bördet vara fullt möjligt att utifrån inköp och de användapåläggssatserna beräkna mervärdeskattens fördelning.Kraven på exakthet och fullständigt dokumenterat underlagkan naturligtvis inte ställas högre i detta sammanhang änvad som gäller normalt utifrån beskattningssynpunkt. Attsamtliga led som omsätter livsmedel har att tillämpa denlägre momssatsen bör leda till fullt acceptablakontrollmöjligheter utan att några ytterligare krav uppställsi detta sammanhang.Vårt förslag-- SkattesatserAngivandet av skattesatsen har ändrats genom lagen(1990:576) om ändring i lagen (1968:430) ommervärdeskatt, som beslutade om.Ändringen gäller fr.o.m. . I denlagstiftning som ännu är gällande anges skattesatsen som ettprocenttal på vederlag eller saluvärde inklusivemervärdeskatten. Fr.o.m. angesskattesatsen istället som ett procenttal på vederlag,saluvärde eller inköpsvärde exklusive mervärdeskatt.Med nuvarande mervärdeskattesats anges denna således ilagens 13 § till och fr.o.m. till 23,46%.Enligt vår mening bör en sänkning av mervärdeskattenpå livsmedel motsvara det som tidigare gällt för exempelvishotell- och serveringstjänster samt byggentreprenader. Medden gällande tillfälligt höjda momsen skulle detinnebära en skattesats på av priset inklusivemervärdeskatt, motsvarande ett pålägg påpriset exklusive mervärdeskatt.Den tillfälliga höjningen av mervärdeskatten som ärtänkt att bortfalla 1992 gör att det enligt vår uppfattning ärrätt tillfälle att, utan att höja momsen generellt,åstadkomma en sänkt moms på maten. Vi föreslår därför attskattesatsen () tills vidare ligger kvar även efter 31/12i år.-- AvgränsningenSom framgår av den allmänna motiveringen ovan anservi att momssänkningen bör avse i princip helalivsmedelsområdet. Vad som avses med livsmedel ochlivsmedelstillsatser framgår av begreppsdefinitionen ilivsmedelslagen (SFS 1971:511). Enligt 1 § denna lag förståsmed livsmedel: Matvara, dryckesvara,njutningsmedel eller annan vara som är avsedd att förtärasav människor med undantag av vara på vilkenläkemedelsförordningen (1962:701) äger tillämpning. Medlivsmedelstillsats förstås dels berikningsmedel som äravsett att tillföras livsmedel för att förbättra dessnäringsvärde, dels annan vara eller ämne som är avsett atttillföras livsmedel för att påverka dess hållbarhet,konsistens, färg, smak eller lukt eller åstadkomma annanbestämd egenskap hos livsmedlet, om berikningsmedlet,varan eller ämnet ej är livsmedelsråvara. Det krävs såledesatt matvaran m.m. är avsedd att förtäras av människor föratt det ska vara livsmedel eller att varan är avsedd atttillföras livsmedel för att det ska vara fråga omlivsmedelstillsats.Det ligger i sakens natur att ju närmare konsumentenvaran kommer i hanteringskedjan, desto lättare är det attbedöma vad varan är avsedd för. I en del fall kan det varaså att det först är i något av de allra sista leden, genomsortering och förpackning, som varans avsedda användningblir bestämd. Som mervärdeskattesystemet är uppbyggt,med utgående skatt och avdrag för ingående skatt, böremellertid en avgränsning som blir definierad på nu angivetsätt inte föranleda något större problem i praktiken.I den proposition (1971:61) som ligger till grund förlivsmedelslagen har den närmare innebörden av de valdadefinitionerna behandlats också mera i detalj. Härur kanexempelvis inhämtas att spannmål i livsmedelslagensmening blir att anse som livsmedel först när det kommer tillkvarnanläggningen och där underkastas kontroll om den ärlämplig för framställning av mjöl. Med detta synsätt blirsåledes försäljning i leden , och till den somefter uppköpet i sin verksamhet gör denna kontroll, attbetrakta som försäljning av annat än livsmedel. Av detpreciserande resonemang som förs runt mjölk kan däremotkonstateras att om lantbrukaren säljer mjölk direkt tillkonsument är detta att anse som livsmedelsförsäljning.Inom gruppen livsmedelstillsatser ryms förutom vissakemiska ämnen också naturprodukter från djur och växteroch exempelvis koksalt, socker och ättika. Som ett annatexempel nämns sojaprotein, men härvid görs vissreservation för att detta kan anses som råvara. Med hänsyntill dessa exempel kan konstateras att vissalivsmedelstillsatser är av sådant slag att det svårligen kanmotiveras att i beskattningshänseende särskilja dem frånlivsmedel. Dessutom skulle ett undantagande medföra eninte obetydlig komplikation för tilllämpningen. Vi anserdärför att också livsmedelstillsatserna bör omfattas avförslaget.För den praktiska tillämpningen synes de uttalandensom gjorts i nämnda proposition tjäna till god vägledning.Det bör sedan ankomma på att efter visstsamråd med livsmedelsverket genom rekommendationerlämna erforderlig vägledning till de skattskyldiga.-- Livsmedel som undantasGenom riksdagsbeslutet om skattereformen förraåret (prop 1989/90:111, SkU 31 rskr 357) slopadespunktskatter på flera konsumtionsvaror. Till dessa hördebl.a. den särskilda varuskatten (SFS 1941:251) på choklad-och konfektyrvaror samt vissa söta kex, småkakor ochwafers som avskaffas fr.o.m. . Vidareslopades bl.a. punktskatten på läskedrycker ochbordsvatten som uttas enligt lagen om dryckesskatt (SFS1977:306) och som likaledes avskaffas fr.o.m. den 1 januari1993. motsatte sig denna förändring, dels avfinansieringsskäl, dels med motiveringen att det skulleinnebära en omotiverad konsumtionsstimulans på dessaområden. Beslutet om skattesänkning på dessa varorkombinerades ju inte heller med skattesänkning på övrigalivsmedel.Att slopa varuskatten på choklad och konfektyr etc.medför en konsumtionsstimulans på dessa produkter. Detär ur folkhälsosynpunkt angeläget att motverka detta.Punktskatten på detta område har enligt vår uppfattningfungerat praktiskt, även om gränsdragningsproblemengentemot annan liknande konsumtion varit omfattande.Det innebär betydande nackdelar att i ett så omfattandesystem som mervärdebeskattningen införa undantag somkommer att medföra gränsdragningsproblem. Vi anserdärför att även denna varugrupp bör ingå bland demomssänkta livsmedlen.För att motverka den konsumtionsstimulans sommomssänkningen innebär bör dock den nuvarande särskildavaruskatten på dessa varor kvarstå och skattesatsen höjasmotsvarande momssänkningen. Som ovan nämnts skallenligt tidigare beslut denna lag slopas fr.o.m.den 1 januari 1993. Vi föreslår istället att lagen häromupphävs och att punktbeskattningen på denna varugruppkvarstår. Av SOU 1989:35 framgår attbeskattningsunderlaget för denna skatt är tveksamt,eftersom vissa varor av liknande beskaffenhet som deskattepliktiga inte ingår -- exempelvis s.k. snacks dvs. chips,jordnötter och liknande. Vi föreslår därför att regeringenges i uppdrag att utreda och lägga fram ett förslagom ett breddat och mer logiskt avgränsatbeskattningsunderlag. Ett sådant förslag bör kunna tas framför ikraftträdande med övriga delar avreformförslaget. Den återinförda lagen om särskildvaruskatt bör inte omfatta kemisk-tekniska preparat.Av definitionen på livsmedel framgår att däri rymsnjutningsmedel och dryckesvaror -- inkluderande sprit, vin,starköl och snus. Det kan naturligtvis inte komma ifråga attgenom en sänkt moms stimulera alkohol- ellertobakskonsumtionen. Dessa varugrupper bör därförundantas från det momssänkta sortimentet. Rentlagtekniskt bör detta lämpligen ske genom hänvisning tillden nuvarande lagen om dryckesskatt (SFS 1977:306) resp.lagen (SFS 1961:394) om tobaksskatt.Lagen om dryckesskatt omfattar fr.o.m. den 6 april 1988inte lättöl och som ovan nämnts fr.o.m. den 1 januari 1993inte heller läskedrycker och bordsvatten. Genomhänvisningen till lagen om dryckesskatt kommer såledesdessa varor att omfattas av momssänkningen. Även om detkan ifrågasättas om den konsumtionsstimulans sommomssänkningen innebär också bör avse läskedryckerfinner vi det från hanteringssynpunkt lämpligast att följaden gränsdragning som en sådan hänvisning innebär. Denkonsumtionsstimulans som skulle följa vid lägre moms pådessa varor mildras av att med vårt förslag skatten sänksockså på (med några undantag) alla övriga livsmedel. Det ärdessutom i beskattningssammanhang ofta svårt att särskiljaolika typer av bordsvatten från läskedryckerna.Konkurrensskäl mellan olika måltidsdrycker talar för enlikformig beskattning.Eftersom vi föreslår ett ikraftträdande avmervärdeskattesänkningen kommerlättöl med redan från denna tidpunkt, medan momsen påläskedrycker och bordsvatten sänks först den 1 januari1993.En bieffekt som kan medföra vissa problem är dock attfolkölet genom denna gränsdragning kommer att undantasfrån momssänkningen. Det kan medföra praktiska problemi handeln eftersom lättöls- och folkölsförpackningar oftaförväxlas. Konkurrensen gentemot lättölet, som ju är ettnäraliggande substitut skulle komma att försvagas eftersomfolköl varken skulle bli punktskattebefriat eller momssänkt.Å andra sidan talar alkoholpolitiska skäl för att en ökadkonkurrensfördel för alkoholsvagare drycker kanaccepteras. Att stimulera alkoholsvagare konsumtion varsyftet med att ta bort punktskatten på lättöl 1988.Punktskatten på folköl är dock nära sju gånger högre än denpunktskatt som tidigare belastade lättöl. Vid en samladbedömning anser vi att den konkurrensfördel som redanexisterar genom lättölets punktskattebefrielse är tillräcklig,samt att de praktiska problem som skulle uppkomma ihandeln vid olika momssatser talar för att det är lämpligastatt även folkölet ingår i den momssänkta skattebasen.Punktskatten på folköl bör dock kvarstå. Det börlagtekniskt hanteras så att öl fr.o.m. den 1 januari 1993bryts ur lagen om dryckesskatt och förs över till annan lag,med samma punktskattebelastning som enligt lagen omdryckesskatt (per liter).Sammantaget innebär vårt förslag att allalivsmedel, med undantag av alkoholhaltiga drycker ochtobak, kommer att omfattas av den reducerademervärdeskatten.SkattebortfallVi har utgått ifrån den förhöjda momssats som förnärvarande råder. Det bör enligt vår mening vara möjligtmed ett ikraftträdande av vårt förslag den 1 januari 1992.Med beaktande av reformens konsumtionspåverkan skulleenligt våra beräkningar detta innebära ett skattebortfallbudgetåret 91/92 på ca . Räknat på helårskulle skattebortfallet på motsvarande sätt bli ca 11,2miljarder kr.För att finansiera detta bortfall föreslår vi att denförhöjda momssatsen med pålägg tills vidare kvarstår.Det skulle innebära ett bidrag till finansieringen med ca 3,9miljarder kr på budgetåret och ca påhelåret.Härutöver föreslår vi som vi ovan anfört att skattesatsenför den särskilda varuskatten på choklad, konfektyrer m.m.höjs och att skattebasen breddas. Det innebär ett bidrag tillfinansieringen med ca budgetåret 91/92 ochca räknat på helår.Från 1993 tillkommer som en finansiering att vi föreslåratt nuvarande skatt på choklad och konfektyrer m.m.kvarstår medan skattereformsbeslutet innebar att dennapunktskatt försvinner från 1993.Sammantaget innebär detta att ett resterandefinansieringsbehov på räknat på budgetåret91/92 och räknat återstår. Dettafinansieras inom ramen för budgetalternativ.PrisövervakningVår bestämda avsikt är att momssänkningen ska kommakonsumenterna till del. För att i möjligaste mån garanteradetta föreslår vi att regeringen ger statens pris- ochkonkurrensverk i uppdrag att i samband med reformensikraftträdande föranstalta om en skärpt prisövervakning pålivsmedelsområdet.Upprättat lagförslagFörslag till Lag om ändring i lagen (1968:430) ommervärdeskatt.Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1968:430) ommervärdeskatt att 13 § skall ha följande lydelse:Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse 13§Skatten utgår av beskattningsvärdetSkatten utgår av beskattningsvärdet.Skatten utgår dock avbeskattningsvärdet beträffande livsmedel ochlivsmedelstillsatser enligt livsmedelslagen (1971:511) medundantag fördels dryckesvaror som omfattas av lagen (1977:306) omdryckesskattdels varor som omfattas av lagen (1961:394) omtobaksskatt.Denna lag träder i kraft . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återhållsam beskattning avnödvändig konsumtion,2. att beslutar om lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt i enlighet med vad i motionenanförts,3. att beslutar upphäva lagen (1990:591) omupphävande av lagen (1941:251) om särskild varuskatt,4. att , därest yrkande 3 bifalls, beträffandelagen (1941:251) om särskild varuskatt hos regeringen begärförslag till breddning av beskattningsunderlag ochskattehöjning samt beslutar att lagen i fråga ej skall omfattakemiskt-tekniska preparat i enlighet med vad i motionenanförts,5. att beslutar om ändring i lagen (1977:306)om dryckesskatt så att öl ej längre ingår bland deskattepliktiga varorna, samt beslutar om ny lag medpunktskatt på öl i enlighet med vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skärpt prisövervakning isamband med ikraftträdandet av reformförslaget.