mot · GE02N255 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehåll 1.Sammanfattning2 2.Bakgrund2 3.De finansiella marknadernas betydelse3 4.Problembeskrivning3 4.1Behov av mer riskkapital5 4.2Riskkapitalet flyr Sverige5 5.De institutionella ramarna6 5.1Slopa transaktionsskatterna6 5.2Bryt monopolen6 5.2.1Bolagisera och privatisera fondbörs7 5.2.2Lokal aktiehandel7 5.3En tillsynsmyndighet7 5.4Inga statliga styrelseledamöter8 5.5Internationell insiderlagstiftning8 5.6Mångfald i ägarstrukturen8 5.7Ägande över gränserna9 5.8Ökad rörlighet i ägandet9 6.Beskattning av kapitalavkastning ochkapitaltillgångar10 6.1Reformerad kapitalinkomstbeskattning10 6.2Europaanpassad kapitalvinstbeskattning11 6.3Slopad dubbelbeskattning11 6.4Successivt slopad förmögenhetsskatt12 7.Riskkapitalförsörjning för tillväxtföretag12Hemställan14 1. SammanfattningModerata samlingspartiet vill att de svenska finansiellamarknaderna skall bli så livskraftiga att de kan spela eninternationell roll. har goda grundförutsättningarför finansiella tjänster -- dessvärre har regeringens politikpå ett antal områden förstört förutsättningarna för välfungerande finansiella marknader.Omsättningsskatten på värdepapper har haft mycketnegativa konsekvenser och måste avskaffas. Lagar ochregler för de finansiella marknaderna måste anpassas tillvad som gäller inom EG. Det är också viktigt att brytabörsmonopolet och att bygga upp en sammanhållentillsynsmyndighet.Beskattningen av kapitalvinster och kapitalinkomsterkommer att vara avgörande för hur välriskkapitalförsörjningen i kommer att fungera iframtiden. Därför måste skattesatsen förkapitalinkomstbeskattning sänkas.Realisationsvinstbeskattningen bör baseras på realavärden. Dubbelbeskattningen bör avskaffas ochförmögenhetsskatten bör successivt slopas.För att förbättra riskkapitalförsörjningen till små företagbör det bli möjligt för individer och företag att lämna s.k.vinstandelslån.2. BakgrundSverige är på väg in i en besvärlig kris. Det finns ingenekonomisk tillväxt. Svenska företags konkurrenskraftminskar. Arbetslösheten stiger drastiskt. Investeringarna isvenskt näringsliv sjunker. Underskottet i affärermed utlandet ökar.Även de finansiella marknaderna i präglas avkris. Aktiemarknaden återspeglar den svåra ekonomiskasituationen i . Inflationen i är högre än i allaandra jämförbara länder. Därför är också de nominellaräntorna så höga att svenskt näringsliv skadas.Även om den internationella ekonomin präglas av ennedgång är det den socialdemokratiska regeringens politiksom har orsakat större delen av de nuvarande ekonomiskaproblemen i Sverige.Moderata samlingspartiet lägger i andra motioner framett stort antal förslag som sammantagna skulle återgesvensk ekonomi dess tillväxt.Vi vill genom en generell politik stärkamarknadsekonomin. Näringsfriheten måste befästas genombland annat avregleringar och rivna gränshinder.Vi vill skapa det positiva klimat för näringsverksamhetsom krävs för att svenska och utländska företag ochkapitalplacerare skall finna det intressant och lockande attinvestera i . har storasummor investerats av svenska bolag i utlandet. Samtidigthar få utländska investeringar gjorts i Sverige.Grunden för det svenska välståndet har varit och är eninternationellt konkurrenskraftig industri. Genominitiativkraft och kompetens har den svenska industrinförmått kompensera hemmamarknadens relativa litenhetmed framgångar på marknader i andra länder.Under senare år har tjänstesektorn kommit att spela enallt viktigare roll i svenskt näringsliv. Samma utveckling ärtydlig i flertalet andra industriländer och det internationellatjänsteutbytet ökar.3. De finansiella marknadernas betydelseEtt av fundamenten i varje modern marknadsekonomiär de finansiella marknaderna. Välfungerande finansiellamarknader allokerar och sätter pris på riskkapital. Det ären förutsättning för att investeringarna görs på det mesteffektiva sättet. Höga transaktionskostnader på definansiella marknaderna skadar deras funktion -- indirektskadas därmed hela ekonomin. Statlig reglering ochbeskattning av de finansiella marknaderna kan därför fånegativa följdverkningar i andra delar av ekonomin.De finansiella marknadernas betydelse förriskkapitalförsörjningen och företagandets villkor kanknappast överdrivas. Först när en fungerande aktie- ochkreditmarknad kommit igång kan marknadsekonominfungera tillfredsställande.Den finansiella sektorn har utvecklats utomordentligtsnabbt i såväl som andra länder. Sektornkarakteriseras av innovationsrikedom, teknisk utvecklingoch internationalisering.De finansiella marknaderna har kommit att globaliserastack vare ny handelsteknik och avregleringen av valuta- ochkapitalrörelser. De finansiella marknaderna kopplasnumera samman runt jordklotet och handeln bedrivs dygnetrunt. Konkurrensen mellan marknadsplatserna blirknivskarp. Lokala skattepålagor och särskilda regler blirdärmed förödande.Sverige har grundförutsättningar för att de svenskafinansiella marknaderna skulle kunna spela enframträdande internationell roll. har i internationelljämförelse effektiva banker och fondkommissionsbolag, eninnovativ och tekniskt väl utvecklad värdepappershandel,låga transaktionskostnader vid värdepappersaffärer (omman bortser från omsättningsskatten), godatelekommunikationer, god utbildningsnivå och tillgång tillkompetenta och språkkunniga rådgivare.Kompetensen och kunnandet inom de finansiellamarknaderna i är en tillgång för landet. Ett exempelär att konceptet för Optionsmarknad numerahar introducerats i bl.a. , , ochLondon. Detta visar att svenska företag besitter betydandekompetens och konkurrenskraft. Felaktigt utformadeskatteregler hotar emellertid att rycka undan grunden för desvenska finansiella marknaderna.4. ProblembeskrivningDe finansiella marknaderna i fick ett betydandeuppsving . Den enda verkligamarknadsplatsen -- aktiebörsen -- präglades avlåg omsättning och internationellt sett låg värdering.Avreglering av ett antal finansiella delmarknadermedverkade till en närmast explosionsartad utvecklingunder , som påverkade såväl kursbildningen somomsättningen. En fungerande penningmarknad tillkom.Optionsmarknader uppkom och krav på en obligationsbörsrestes.Den positiva utvecklingen bröts emellertid avregeringens olika ingrepp. Omsättningsskatten på aktierinfördes och fördubblades senare och kom därefter attutvidgas till en s.k. valpskatt. Ävenrealisationsvinstbeskattningen på aktier skärptes. Skatt påkonvertibler infördes. I samband med skatteomläggningenvid har i realiteten kapitalbeskattningen skärpts.Förutom världens högsta skattetryck har nuvästvärldens högsta kapitalbeskattning och kanske denhögsta beskattningen på finansiella transaktioner.Den finansiella sektorn har, trots en hårdnandeinternationell konkurrens, givits väsentligt sämreverksamhetsbetingelser än vad som gäller för motsvarandeverksamhet i de flesta andra västeuropeiska länder.Den 1 januari 1984 infördes en omsättningsskatt på enprocent på handel med aktier i . Skatten utvidgadessedermera till att gälla också fondhandelns egnalagertransaktioner. Skatten omfattade ocksåpenningmarknaden -- den s.k. valpskatten.Effekterna av skatten har blivit de som kunde förväntas.Penningmarknaden punkterades och aktiemarknaden komatt fungera mycket dåligt med låg omsättning och enutflyttning av handeln med svenska aktier till utlandet somresultat. Aktiemarknadens likviditet har försämratskraftigt, vilket medför att många mindre företags aktierställts utanför aktiemarknaden. Kapitalförsörjningen blirsjälvfallet inte tillfredsställande.Svenska börsnoterade aktier värderas i eninternationell miljö. Omsättningen på fondbörsen sjönksnabbt efter det att socialdemokraterna infördeomsättningsskatt på aktier. har en betydande del avaktiehandeln -- och därmed kursbildningen -- på de störstasvenska företagen flyttat till främst och New Yorkdär transaktionskostnaderna är väsentligt lägre. Densvenska aktiehandeln har därmed också på ett olyckligt sättkoncentrerats till aktier i det fåtal svenska storföretag somär noterade på utländska aktiebörser.Planerna på en obligationsbörs har lagts på is i och medatt en stor del av handeln flyttat till . Samtidigthar omsättningen på penningmarknaden minskat.Denna negativa utveckling utgör ett allvarligt hot mot desvenska finansiella marknaderna. Kompetensen försvinnerut ur landet. Allt fler marknadsaktörer flyttar utomlandsgenom olika former av etableringar. Den bristfälligamarknadsfunktionen leder till högre kostnader för desvenska finansiella företagen. fördyrasriskkapitalförsörjningen, räntenivåerna pressas uppåt ochden lokala kompetensen minskar. Skadorna är delvisoåterkalleliga.Omsättningsskatten och valpskatten har kritiseratskraftigt av såväl marknadens aktörer som utomståendeekonomer. Fr.o.m. halveradesomsättningsskatten på aktier. Även den s.k. valpskatten hartagits bort. Detta är emellertid inte tillräckligt för attåterskapa en likvid och effektiv marknad.Så länge omsättningsskatten på värdepappershandelnfinns kvar saknas möjligheter för att hävda siginternationellt på det finansiella området, särskilt sommotsvarande skatter helt eller delvis avskaffats eller är påväg att avskaffas i andra länder alternativt aldrig funnits.Resultatet blir en sämre fungerande svenskkapitalmarknad, något som inte endast negativt påverkarden svenska tjänsteexporten utan även försvårar ochfördyrar det svenska näringslivets kapitalförsörjning.Främst drabbas de mindre och medelstora företagen sominte på samma sätt som de stora företagen har tillgång tillden internationella kapitalmarknaden.Ett antal åtgärder behöver vidtas för att återställa definansiella marknadernas konkurrenskraft gentemotutlandet.4.1 Behov av mer riskkapitalLikviditeten på har i december1990 sjunkit till (omsättningen i förhållande tillbörsvärdet) från en nivå på . Därmed har börsenfallit tillbaka -- vad avser likviditet -- till en nivåmotsvarande slutet . Riskkapitalmarknaden ärdärmed i gungning. Hur mycket av detta som är en följd avhändelserna i respektive orsakade av den inhemskaekonomiska krisen är givetvis svårt att uppskatta.Uppenbarligen har dock utvecklingen på den svenskariskkapitalmarknaden varit mera negativ än i flertalet andraländer.Den negativa utvecklingen på de svenska finansiellamarknaderna sker i ett läge då kraven på riskkapital tillnäringslivet ökar markant till följd av en omfattandeindustriell omvandling. De nya internationellakapitaltäckningsreglerna i den finansiella sektorn ställersamtidigt ytterligare krav på riskkapitalmarknaden.4.2 Riskkapitalet flyr SverigeI den internationellt allt hårdare konkurrensen omriskkapitalet är inte tillräckligt attraktivt. Utländskaplacerare nettosäljer stadigt svenska aktier. En viktig orsakär bristen på förtroende för svensk ekonomi och ekonomiskpolitik. Hotbilden från olika typer av löntagarfonder är inteförsumbar.Under den senaste tiden har svenska kapitalplacerarealltmer kommit att göra samma bedömning av den svenskariskkapitalmarknaden som utländska investerare. Svenskaplacerare köper dubbelt så mycket utländska som inhemskaaktier.Under 1980-talet har aktiemarknaden tillförts10--i nytt riskkapital. För att klara dettaäven måste fondbörsen ges arbetsvillkor somskapar en fungerande marknad. Nuvarande låga likviditetpå börsen har i ett historiskt perspektiv endast kunnatgenerera ett par miljarder kronor i nytt riskkapital per år.Detta är föga överraskande med tanke på den extremthöga beskattningen -- i ett internationellt perspektiv -- avsparande och i synnerhet sparande i riskkapital. Dettaproblem förvärras avsevärt genom de ökade krav somekonomin ställer på utökad -- och konkurrenskraftig --industriell kapacitet för att uppnå ekonomisk balans. Ävende skärpta kapitaltäckningskraven för bankerna ställerökade krav på riskkapitalmarknaden.Aktiefrämjandet har gett sig på ett försök tillflödesanalys av riskkapitalbehovet under de kommandeåren.Aktiefrämjandets kapitalflödesanalysMiljarder kronor, årsgenomsnitt:KapitalbehovBefintlig efterfrågestruktur13Storindustrins nya behov12Finansiella sektorns nya behov7Summa32KapitaltillgångHushållssparande2Institutioner13Utländska placerare--2Summa13Utöver detta kommer de krav en privatisering av statligaföretag kommer att ställa på nytt riskkapital.Kapitalbehovet ligger i storleksordningen 10--20 miljarderkronor per år.Det är inte brist på kapital utan dålig avkastning påsparande förorsakat av främst de svenska skattereglernaoch det höga skattetrycket som leder till ovanståendeanalysresultat. Genom förändrade regler kan flödenasstorlek och riktning snabbt förändras.Hushållssparandet i ligger på eninternationellt sett extremt låg nivå. Sparkvoten är negativi , vilket kan jämföras med /somhar en positiv sparkvot på 12--,/5--och 15 procent.Av detta framgår tydligt: Sparandet måste ökaavsevärt alternativt riskkapital sökas utomlands.Riskplaceringar i måste göras väsentligtattraktivare.5. De institutionella ramarnaEn fungerande marknad förutsätter ramar, som gynnaren fri konkurrens på lika villkor. Detta i sin tur leder till kravpå lika behandling av aktörerna på marknaden.I ett internationellt perspektiv är starktberoende av den internationella utvecklingen och densnabbt globaliserade dygnet-runt-handeln på börserna.De regelverk vi ställer upp måste därför nå upp till denstandard som gäller i omvärlden, som denmöjliggör utvecklingen av konkurrenskraftigamarknadsplatser i Sverige.5.1 Slopa transaktionsskatternaÄven den nu halverade omsättningsskatten kommer attleda till de tidigare beskrivna negativa effekterna.Omsättningsskatten bör slopas helt från den 1 april 1991.5.2 Bryt monopolenStockholms fondbörs är den enda institution somi lag har rätt att bedriva börsverksamhet. Vi har vid fleratillfällen begärt att börsmonopolet skall avskaffas.I den avslutadevärdepappersmarknadsutredningen föreslårsocialdemokraterna att tillstånd från regeringen skallbehövas för startandet av börs- och clearingverksamhet.Samtidigt konstateras att behov skall föreligga för atttillstånd skall meddelas. Något behov anser de inteföreligger.Detta är oacceptabelt. Endast om en marknadsplatsinnebär allvarlig skada för samhället bör etableringförhindras. Det finns redan alldeles för många ursäkter föratt hindra konkurrens och förnyelse. Konkurrenskraft växerinte under skydd av monopol och handelshinder. Finansiellatjänster utgör härvidlag inte något undantag.Socialdemokraterna är ofta negativa till privat ägande avmarknadsplatser. Ett av motiven är att det finns en tendensatt handeln koncentreras och att därmed monopol uppstår.I detta läge skulle företaget kunna göra oskäligamonopolvinster. Denna risk motverkas dock bäst genometableringsfrihet -- inte genom monopol i skydd avlagstiftning.5.2.1 Bolagisera och privatisera fondbörsStyrelsen för vill drivaverksamheten i aktiebolagsform för att bl. a. säkerställa enstark kapitalbas och ändamålsenliga arbetsformer. Det ärvidare tänkt att aktörerna på börsen -- börsbolagen ochfondkommissionärerna -- skulle tillföra kapital och därmedutgöra ägare till aktiebolaget.En sådan ordning överensstämmer väl med många andrastora marknadsplatser. Det skapar stabilitet, ställer högakrav och renodlar statsmaktens roll som övervakare avmarknadsplatsen.5.2.2 Lokal aktiehandelEn konsekvens av socialdemokraternas uppfattning -- attStockholms fondbörs i praktiken skall ha monopol påaktiehandeln -- är att de inte tillstyrker önskemål omregional och lokal aktiehandel.Denna uppfattning är principiellt oacceptabel. Det ärsvårt att se logiken i att t.ex. Volvoaktier får handlas ibörshusen i , , ochHelsingfors -- men inte i Malmö.5.3 En tillsynsmyndighetDet är angeläget att samtliga finansiella marknader fåren och samma tillsynsmyndighet. Denna myndighet måstefå en kompetent ledning och erforderligautredningsresurser. Detta är viktigt inte minst föraktörernas förtroende för marknadsplatserna. Dagenstillsynsverksamhet uppfyller inte den ovannämndamålsättningen. Det är därför naturligt att bankinspektionenoch försäkringsinspektionen slås samman.Branschglidningen mellan banker och försäkringsbolag --främst avseende kapitalförvaltning och finansiella tjänster --ökar behovet av en sådan förändring. Även uppkomsten avolika marknadsplatser som konkurrerar med olikafinansiella produkter understryker detta.Tillsynsmyndigheten skall ha till primär uppgift att tillseatt marknadens aktörer följer lagar och regler.Verksamheten måste bedrivas i kontakt med riksbankenoch med motsvarande tillsynsorgan inom EG.Samtliga marknader måste tillämpa sammamarknadsetik. Denna etik måste stå väl i överensstämmelsemed den som gäller på de största marknadsplatserna. Iannat fall kommer inte att kunna hävda sig ikonkurrensen. Att konkurrera med dålig marknadsetik ärinte någon önskvärd eller framkomlig väg.God etik skapas bäst genom en snabb effektivsjälvreglering under tillsyn av statensövervakningsmyndighet. Lagreglering måste utformas såatt reglerna är klara och entydiga.5.4 Inga statliga styrelseledamöterDe statliga representanternas dominerande ställning ibörsstyrelsen skiljer sig från vad som gäller i andra länder.Det finns inga skäl att ha statliga börsstyrelseledamöter.Statens tillsyn över banker, försäkringsbolag ochfinansiella marknadsplatser skall ske genom en kompetenttillsynsmyndighet; det finns därför ingen anledning att somnu tillsätta statliga styrelserepresentanter. Inte heller finnsdet skäl för att regeringen skall förhandsgodkännastyrelseordförande i banker. Om en person är uppenbartolämplig för ett styrelseuppdrag skall tillsynsmyndighetenkunna kräva att denne skiljs från sitt uppdrag.De dramatiska förändringar som sker bland des. k. finansföretagen ger upphov till ett antal frågor vadavser både tillsyn och förtroende för de finansiellamarknaderna. Inte minst de spektakulära konkursernaunder påkallar detta.Det är ett väsentligt allmänt intresse att styrelsernasansvar mot ägare och kunder belyses samt bankernas ansvarför uppkomsten och försvinnandet av handeln imarknadsbevis för finansföretagen och bankinspektionenstillsynsroll klarläggs.5.5 Internationell insiderlagstiftningFörtroendet för de svenska marknadsplatserna kräver eninsiderlagstiftning, som är internationellt anpassad ochtillämpas strängt. Den antagna insiderlagstiftningenuppfyller de kraven.Insiderlagstiftning spelar en viktig roll förmoraluppbyggnaden bland marknadens aktörer.5.6 Mångfald i ägarstrukturenDet är viktigt för en väl fungerande ekonomi och välfungerande riskkapitalmarknader att det finns många ägareoch många olika typer av ägare -- ägare som från olikautgångspunkter är beredda att ta olika risker och som kantillföra olika typer av kompetens.Under hela efterkrigstiden har andelen enskildaaktieägare på riskkapitalmarknaderna minskat till förmånför institutioner som försäkringsbolag, fonder ochinvestmentbolag. har ägarsambanden mellanolika börsföretag tilltagit. Detta utgör ett problem.Anonyma institutionella ägare som försäkringsbolagsatsar ofta på riskspridning och tar sällan -- och bör enligtgällande lagstiftning inte heller ta -- direkt ägaransvar. Deröstar med fötterna genom att sälja sina aktier i stället föratt ingripa i ledningen för företag som de anser sköts mindrebra. Denna typ av ägare behövs men får inte bli alltfördominerande.Fortfarande är enskilt aktieägande missgynnatskattemässigt jämfört med försäkringssparande ochsparande i olika typer av fonder. Sparandet är för lågt iSverige. Beskattningen är -- i ett internationelltperspektiv -- för hög. Enskilt aktiesparande bör, enligt vårmening, likställas med kollektiva sparformer skattemässigtvad gäller såväl förmögenhetsskatt ochrealisationsvinstskatt som skatt på utdelningar.5.7 Ägande över gränsernaInom -- och särskilt inom EG -- pågår enomfattande liberalisering av gällande lagar i syfte attmöjliggöra för utlänningar att förvärva företag. I principrivs alla hinder. Endast särskilda nationellasäkerhetsintressen skall kunna utgöra hinder för förvärv.Moderata samlingspartiet anser att under åretmåste ansöka om medlemskap i med syfte att fr.o.m.1995 kunna vara medlem. Svenska lagar och regler måsteredan nu anpassas till EG:s krav.Medborgare i eller företag från dessa länderfår inte hindras att förvärva svenska företag iSverige. Förvärvslagstiftningen måste därför ändras.Regeringen har underhand låtit förstå att ett förslag tilländring kommer först efter det att ett harslutits.Det finns enligt vår mening ingen anledning att på dennapunkt invänta EEA-förhandlingarnas slut. Redan nu börSverige ändra förvärvslagstiftningen så att utländskaförvärv, oavsett förvärvsland, blir tillåtna. Genom en snabblagändring kan bli något mera intressant förutländska investeringar. Det skulle främja utvecklingen iSverige.Även andra regler som kan stå i strid med EG:srättstillämpning, främst utlänningsklausulerna i svenskabolagsordningar, måste ändras.Den svenska lagstiftning som reglerar de finansiellamarknaderna måste stå i överensstämmelse med reglernainom EG. Denna liberala inställning skall naturligtvis gällaäven banker, försäkringsbolag och andra företag inom denfinansiella sektorn.När industriministern och andra socialdemokrater talarom skyddet av ''nationellt kapital'' eller behovet av attbygga upp ''kollektivt nationellt kapital'' är det ett utslag avett förlegat tänkesätt. Det visar att många socialdemokraterännu inte inser de europeiska referensramarna förpolitiken.5.8 Ökad rörlighet i ägandetInom EG pågår ett arbete för att underlätta förvärv avföretag utifrån filosofin att förändringar är tilldet bättre. I en rapport till harföreslagits att korsägande mellan bolag och aktier med olikaröstvärde bör begränsas eller helt förbjudas. Rätten för ettbolag att köpa egna aktier skall endast få utövas efter beslutav bolagsstämman och då maximeras till avaktierna.Rätten att köpa egna aktier finns inte i svensklagstiftning, varför en sådan begränsning inte möter någraproblem.Korsvist ägande skiljer i stor utsträckning ägandet fråninflytandet. Enligt vår uppfattning skall ägande ochinflytande höra ihop. Systemet skapar dessutom närmastointagliga ''fästningar'' av korsvist ägda företag, därförändringar endast kan komma inifrån. Detta skadarmarknadens funktion. Vi har tidigare starkt kritiserat detkorsvisa ägandet.I första hand bör det korsvisa ägandet bringas attupphöra genom självreglering.Om detta misslyckas kan i andra hand lagstiftningtillgripas. Det kan ske genom att redan före inträdeti EG utformar lagstiftningen i enlighet med vad som gällerinom EG.Den graderade rösträtten på aktier har utretts.Vi anser att ägande och inflytande skall ha ett samband. Detfinns anledning att noggrant följautvecklingen inom EG och snabbt anpassa det svenskaregelverket därefter. De grundtankar som f. n. är aktuelladär -- med krav på att av aktiekapitaletskall utgöra röststarka aktier medan övriga aktier skall gesnågon annan favör som t. ex. företräde för att erhållaaktieutdelning -- skulle bidra till att stärkaaktiemarknaden.6. Beskattning av kapitalavkastning ochkapitaltillgångarBeskattningen av kapital är extremt hög i Sverigejämfört med andra länder i den industrialiserade världen.Det gäller såväl beskattning av kapitalinkomster ochkapitalvinster som förmögenhetsbeskattningen och detransaktionsskatter som införts . Självfalletleder den höga beskattningen av kapital till lägrekapitalbildning genom bristande sparande och lågriskbenägenhet. En starkt bidragande orsak till den imotionen tidigare redovisade negativainvesteringsutvecklingen för jämfört med övrigaEuropa är den höga beskattningen.I syfte att vända den negativa investeringsströmmensamt öka sparande och kapitalbildning måste den svenskabeskattningen av kapital reformeras. Med tanke påkapitalets lättrörlighet är det nödvändigt att successivtgenomföra en anpassning till i första hand de regler somgäller för övriga Europa.6.1 Reformerad kapitalinkomstbeskattningSedan den 1 januari innevarande år beskattaskapitalinkomst och kapitalavkastning i ett särskiltinkomstslag skilt från inkomst av förvärvsarbete ochnäringsverksamhet. Beskattningen är helt nominell ochproportionell.