mot · GE02T267 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningAtt människor och gods kan färdas effektivt och snabbtmellan olika landsdelar är närmast en självklarhet i envälfärdsstat, och en förutsättning för fortsatt utveckling.Men trafik och transporter utgör en av detmoderna samhällets största källor till miljöförstöring.Listan kan göras lång. Utsläpp av föroreningar frånbilar, fartyg och flygplan. Vägar och järnvägar somskär sönder värdefulla naturområden.Grundläggande för synen på trafikens miljöpåverkanmåste vara gränsen för vad naturen tål. Det är en viktigprincip för all miljövård, som liberalerna slår fasti en partimotion om miljöpolitiken.En viktig trafikpolitisk uppgift blir attgöra trafiken miljövänlig. Det är en svår uppgift. Vi måstelösa den utan att göra avkall på människors frihet. Ansvaretåvilar alla i samhället. Vi kan med politiska beslut skapabättre förutsättningar och ange färdriktningar men inte lösaalla problem.Varje trafikant måste också tänka efter och användabilen och andra transportmedel på rätt sätt. Ytterst ärengagemanget och ansvarstagandet för miljön alltidpersonligt.2. Miljövänliga transporterAlla transportformer påverkar miljön. Ett av problemenär de stora utsläppen av kväveoxider som sedan bidrar tillförsurning och övergödning. Transportsektorn bidrar med2/3 av de svenska utsläppen. Huvuddelen kommer frånvägtrafiken och arbetsfordon, men också sjöfarten bidrar.Ett annat problem är koldioxidutsläppen, som bidrar tillväxthuseffekten. Liksom i fallet med kväveoxiden kommerde största mängderna från de trafikslag som drivs avförbränningsmotorer.Även trafikbuller utgör ett betydande problem, framförallt i tätorter. På initiativ av liberalerna harriksdagen beställt en aktionsplan mot buller.Mycket talar således för att miljön skulle vinna på att flerperson- och godstransporter överfördes till järnväg,förutsatt att tågen drivs med el. Även sjöfarten har sin platsi sammanhanget. Per tonkilometer transporterat gods bliravgasutsläppen ändå relativt små.I en partimotion om trafikens infrastruktur förespråkarfolkpartiet liberalerna en kraftig satsning inför 2000-talet påutbyggnad av järnvägsnätet. I en motion om sjöfartutvecklar vi tankegångar om att sjöfartens konkurrenskraftmåste stärkas genom rationalisering i hamnarna.Folkpartiet liberalerna anser att fördelning ochöverföring av transporter mellan olika transportslag bästlöses av marknaden. Varje trafikgren skall bära sinakostnader, inklusive kostnaderna för miljöförstöring.3. Bilen måste bli miljövänligBilen är en av de uppfinningar som betytt mest förenskilda människors frihet. Bilen ger flexibilitet, med desshjälp löser man en mängd problem, den sparar tid. Den ärofta det enda realistiska färdmedlet för våra resor i arbetetoch under fritiden.Det är inte underligt att personbilen står för den heltövervägande delen av persontransportarbetet i Sverige.Även med omfattande stimulanser och kvalitativaförbättringar av kollektivtrafiken kommer personbilenockså att utgöra ett väsentligt inslag itrafikbilden. Om utvecklingen stod still skulle bilen ändåförbli en av de värsta miljöförorenarna i vårt samhälle.Personbilarna orsakar genom sitt antal de störstautsläppen från trafiken. Ur avgasrören sprutar främstkoldioxid och kväveoxider. Förutom de problem somnämnts tidigare bidrar kväveoxiderna tillsammans medkolväten -- ett annat trafikutsläpp -- också till ozonbildningvid marken. Ozon skadar växtligheten och orsakar därförförsämrad skogstillväxt och lägre skördar. Personbilarnasandel av kväveutsläppen är något större än den tungatrafikens.Förutom ovan nämnda avgaser släpps mindre mängderav olika mer eller mindre giftiga ämnen som bly,kolmonoxid, kolväten etc. ut. När stora mängder avgaserkoncentreras inne i stadskärnor blir luften direkthälsovådlig.Lastbilar och bussar ökar på problemen ytterligare.Dieselmotorn är visserligen energisnål och stark, menavgaserna är farligare för miljön än bensinmotorns. Attkraftigt bygga ut kollektivtrafik med dagens bussar löseregentligen inga problem.3.1 Skärp avgasreningskravenKväveoxidutsläppen från personbilar minskar nu snabbtgenom katalysatorrening. Införandet av katalytisk reningför bensindrivna motorfordon innebär att när dennuvarande bilparken omsatts, dvs. ,kommer bensinfordonens samlade kväveutsläpp att hareducerats med ca 75 procent.Visserligen finns farhågor att trafikökningen skall ''ätaupp'' de positiva effekter på kväveoxidutsläppen somkatalysatorreningen av personbilsavgaser medfört. Andraberäkningsmodeller, som grundar sig på faktiska utsläpp(0,2--0,kväveoxid per kilometer) istället förnaturvårdsverkets gränsvärde för avgasutsläpp (0,62 gramper kilometer), visar att det är möjligt att minska utsläppenockså vid en måttlig trafikökning.När alla bilar har katalysator kommer bensindrivnafordon att stå för av alla utsläpp avcancerframkallande ämnen i tätorterna. beräknasmotsvarande tal till . Emellertid måste ytterligareförbättringar komma till stånd.Därför bör redan nu ytterligare skärpta avgaskravfastställas. Dessa bör gälla bensindrivna personbilar från1995 års modeller. Vår förhoppning är att regeringenkommer med ett sådant förslag i samband medmiljöpropositionen.3.2 Den rena motornEnbart katalytisk rening är emellertid inte tillräcklig.Metodens svaghet är att själva förbränningsförloppet ochmotorkonstruktionen liksom bränsleanvändningen i stortsett är oförändrade. Reningen sker i efterhand.Ett intensivt arbete pågår med utveckling av alternativadrivmedel och med utveckling av nya typer av motorer. Detsker både för personbilar och tyngre fordon. Bland dessaprojekt kan nämnas vätgasdrift, eldrift och nya varianter avhögkompressionsmotorer. Flera av dessa projekt kan ses iett mer långsiktigt perspektiv. Andra provas i drift eller ärredan under marknadsintroduktion.För närvarande är behovet av alternativ för tyngrefordon stort. har dessa fordon inte hållit jämna stegmed lätta bensindrivna fordon med katalytisk rening. Frånmiljösynpunkt är det därför betänkligt att uppmana tillkollektivtransporter med fordon som har högre störreutsläppsmängder per personkilometer än en modernpersonbil.Prov har skett med ''lättdiesel''. Ytterligare ettstadsdieselbränsle introduceras f.n. på marknaden, och ärspeciellt avpassat för stadsbussar. Detta senaredieselbränsle uppvisar betydande förbättringar när detgäller svavel- och sotutsläpp, och drift med detta bränslekombineras med katalytisk avgasrening på dieselfordon.Ett hundratal bussar i flera tätorter runt om i drivsi början av 1991 med detta nya dieselbränsle.Större stadsbussar kan förses med hybridmotorer. F.n.provas någon enstaka buss med katalysatorrenadbensindriven personbilsmotor som driver en elektriskmotor och i något fall en hydraulisk motor. Genom att pådetta sätt kunna köra personbilsmotorn på varvtalminskas utsläppen och bränsleförbrukningen påtagligt.Bränsleförbrukningen blir i stort sett densamma som för enpersonbil för att driva en större stadsbuss. Breddprov pågårockså med etanoldrift av stadsbussar. Här kan inhemskabränslen komma till användning. Enligt samstämmigauppgifter från flera stadsbusstillverkare kan ytterligareförbättringar påräknas i den traditionella dieselmotorn vaddet gäller utsläpp och bränsleförbrukning.Ytterligare utveckling av nya och alternativamotorer/framdrivningsteknik för bilar är enligt folkpartietliberalernas uppfattning angelägen och nödvändig. Underförutsättning av miljövänlig framställning av elkraft, ärelbilen ett både tyst och från emissionssynpunktfördelaktigt alternativ. Utveckling av Otto-motorkonceptet, Elsbett-motorn, ELKO-motorn m.fl.alternativ pågår. I flera fall är tekniken färdigutvecklad,medan marknadsintroduktion återstår. I många fall ansersig uppfinnare och företagare motarbetade av politiker ochmyndigheter.Utgångspunkten för miljöarbetet inom trafiken medolika tekniska lösningar för fordon skall vara fastställda ochständigt skärpta gränser för utsläpp, förbrukning, etc. Olikatekniska lösningar som väljs för att uppnå dessagränsvärden skall uppmuntras och behandlas lika.Gränsvärdena skall successivt skärpas och vara likalångtgående som de strängaste kraven inom , Japanoch EG. Metoder för mätning och fastställande av värdenbör samordnas med motsvarande regler.3.3 SkrotningspremierBilägare bör stimuleras att ta äldre bilar ur trafik. De ärbåde miljö- och trafikfarliga. En snabbare omsättning avbilparken är en av de på kort sikt verksammaste metodernaatt minska de samlade utsläppen från vägtrafiken. Enrelativt hög skrotningspremie är en lämplig stimulans.Den mycket måttliga ökning som skett avskrotningspremien motsvarar inte inflationen sedanpremien ursprungligen infördes . Finansieringen skervia en bilskrotningsfond som byggts upp genomskrotningsavgifter.Regeringen har vid skilda tillfällen meddelat sin avsiktatt återkomma med förslag om höjning. Folkpartietliberalerna har upprepade gånger påtalat behovet att höjaskrotningspremien. Vi menar att premien nu bör höjas till4000 kr. För att ej driva upp priserna på bilar i onödanmenar vi att åtgärden bör tidsbegränsas. Den högrepremien bör gälla och sedan trappas av.Varje år kasseras bildäck i Sverige.Enligt beräkningar av statens industriverk skulle 30 000 tonav dessa kunna återvinnas i olika former. utgördäckskrotet ett allvarligt och ökande miljöproblem. Däcklagras på tippar, de slängs i naturen, de eldas upp ivärmeverk och dessvärre också i den fria naturen.Gamla däckstommar återanvänds i begränsadutsträckning vid regummering. Sådan återvinning utgör ettbidrag till minskad resurs- och råvaruförbrukning.Återvinning är också önskvärd från beredskapssynpunkt.För att kommersiellt motivera däckåtervinning måstemarknaden för återvunnet gummi utvecklas, t.ex. förinblandning i vägbeläggningar. Sådan beläggning är fråntrafiksäkerhetssynpunkt att föredra framför nuvarandenormal asfaltbeläggning.För att återvinning i stor skala ska bli möjlig måste delarav samhällsvinsten överföras till återvinningsverksamheten.En skrotningsavgift vid försäljning av nya däck bör enligtvår mening införas för finansiering av däcksåtervinningen.3.4 HastighetsbegränsningarEn mjukare körning skulle innebära stora fördelar frånmiljösynpunkt. Det är angeläget att tillse att de gällandehastighetsgränserna efterlevs. Om hastighetsgränsernahölls skulle det innebära att belastningen på miljön minskaroch trafiken blir säkrare.Folkpartiet liberalerna menar att den juridiska grundenbör säkerställas för länsstyrelsernas rätt att anföra inte baratrafiksäkerhetsskäl utan också miljöskäl vid beslut omhastighetsgränser inom områden som är särskilt känsliga förmiljöförstöring eller har särskilt stora problem med utsläpp.Länsstyrelsens rätt att begränsa hastigheten bör inte baragälla lokala vägar och vägsträckor.3.5 StorstadstrafikenBilismens miljöstörning i storstäderna är påtagligt störreän i mindre orter. Människors hälsa riskeras.Kulturbyggnader vittrar sönder. Den koncentreradetrafiken runt stora tätorter ger också en betydandepåverkan på naturmiljön.De starka koncentrationerna av avgasutsläpp och bullermåste minska. En av de åtgärder som diskuterats för attvända utvecklingen är att jämsides med kringfartsleder --som förordar nedan -- införa särskilda avgifterpå bilism i storstäder. De samhällsekonomiska kostnadernaför trafiken är ju större i tätortscentra än i glesbygd.Olika system har övervägts. liberalernaförordar en områdesavgift som kan styra bort onödig trafik.Avgiften bör vara konstruerad så att den stimuleraranvändning av renare fordon. Uppbörden bör helst ske medhjälp av elektroniska system, som dock måste respekterapersonlig integritet. Avgifter på bilism i storstäder skall sessom ett komplement till övriga miljöåtgärder i trafiken.Större kommuner bör ges rättsliga möjligheter attbesluta om införande av sådana avgifter.Samtidigt måste också en medveten satsning på delsbättre kringfarter och dels miljövänliga och bekvämakollektivtrafiksystem göras. Det är i storstäderna de storaresandeströmmarna finns och det är där kombinationen avekonomiska styrmedel och investeringar har störstachansen att bli kostnadseffektiv dvs. ge de störstautsläppsminskningarna utan att öka krånglet eller minskafriheten för människor. Medel från områdesavgifter börkunna användas till det ändamålet.4. Bättre vägarMiljövinster i vägtrafiken kan även göras genom enrationell vägstruktur. Bättre vägar har positivamiljöeffekter. Stadsmiljöer blirrenare när trafiken leds effektivare runt centrala delar.Trafiken flyter jämnare och utsläppen minskar.Man måste också komma ihåg att det inte är 1980-taletsbilar som skall trafikera 2000-talets vägar.Teknikutvecklingen kommer att medföra bränslesnålaremotorer och renare avgaser. Andra bränslen och heltavgasfria elbilar kommer att bli en realitet.Säkerheten för främst oskyddade trafikanter förbättrasavsevärt. Det kraftiga buller som uppkommer i tätorter medreflekterande ljud och i samband med ständigaaccelerationer kan avskärmas och minskas.Utsläppen minskar därför att fordon som kan framförasi jämn hastighet förorenar väsentligt mindre än fordon somstår still eller framförs med ryckig fart. Ävenbränsleförbrukningen minskar i allmänhet vid jämn fart.Att avstå från att bygga bra vägar i syfte att hindra trafikskapar ökad irritation och minskad framkomlighet. Ipraktiken innebär det att miljön försämras. Till dettakommer ökade kostnader för transporter, minskadsamhällsekonomisk effektivitet och ökade trafikskador. Ivår partimotion om infrastruktur föreslås en utökadsatsning på nya vägar.4.1 Koncessionsprövning av vägbyggenOfta uppkommer stora lokala miljökonflikter i sambandmed vägbyggen. Trafikleder och vägar riskerar att dras påett sätt som står i strid med viktiga naturvårdsintressen.Folkpartiet liberalerna anser att miljökraven måste vägatyngre också vid vägbyggen och att dessa bör prövas enligtmiljöskyddslagen. En allsidig belysning ochmiljökonsekvensbeskrivning är viktig för att vägbyggenskall kunna utföras på ett för miljön acceptabelt sätt.4.2 Fasta förbindelser med DanmarkEn fast förbindelse över skulle få stor regionalbetydelse och ge dynamiska effekter för södra beslut om byggande av en fast förbindelse kan fattas,bör som vi redogjort för prövning kunna ske enligtmiljöskyddslagen.Såväl fasta förbindelser som färjeförbindelser måsteförenas med stränga miljövillkor. I denna prövning börhuvudalternativet vara en kombinerad väg- ochjärnvägsbro. Ett eventuellt beslut om brobygge bör förenasmed ett handlingsprogram mot nedfallet av svavel- ochkväveoxider i regionen. Vattenströmningen till Östersjönfår inte försämras.5. Satsa på tågetMellan större tätorter och i stråk med högbefolkningstäthet finns underlag för kollektiva transporter.Genom att satsa på den kollektiva trafiken kan man görastora samhälls- och miljövinster -- något som ofta harförbisetts.Järnvägen har en given plats i detta sammanhang. Denär miljövänlig, något som blir tydligt på intensivttrafikerade sträckor. Energiåtgång och miljöpåverkan perpassagerarkilometer minskar drastiskt vid högrebeläggning. Motsvarande förhållande gäller självklart ocksåvid godstransporter.Från miljömässiga utgångspunkter bör därför järnvägenbyggas ut och anpassas till nya transportströmmar somuppkommit sedan järnvägarna byggdes. En godbanstandard skall eftersträvas. Då kan järnvägstrafikenkonkurrera på marknadsmässiga villkor och varaeffektiv från företagsekonomisk och samhällsekonomisksynpunkt.I liberalernas partimotion om trafikensinfrastruktur förordas en kraftig utbyggnad avjärnvägsnätet genom att statliga företag säljs ut ochinvesteringar görs i bl.a. nya järnvägar. Därtill bör allamöjligheter till privatfinansiering prövas, i första hand ifråga om men även andra banor kan kommai fråga. En järnvägsbana till skulle minska buss-och personbilstrafiken på motorvägen norr om och betydande miljövinster skulle göras.6. FlygtrafikenFlygets miljöproblem måste uppmärksammas mer.Flygtrafiken står för av trafiksektorns utsläppav kväveoxider. Dessutom finns problem med buller,bränsle- och kemikalieutsläpp vid flygplatser. Den s.k.miljöskatt som belastar flyget kan kritiseras både vadgäller styreffekter mot miljövänligare maskiner ochnivåerna på skatten. Vi förväntar oss att regeringen föreslåren förbättring av systemet i miljöpropositionen.6. SjöfartenSjöfarten har framhållits som ett av de mer miljövänligatrafikslagen. I en särskild kommittémotion till åretsriksmöte har liberalerna föreslagit åtgärder föratt stärka sjöfartsnäringens konkurrenskraft. I den inrikestransportapparaten utgör närsjöfarten en miljövänligresurs, som kan utnyttjas ännu mera för att avlasta de redanhårt ansträngda landtransportlederna. Det finns alltsåstarka miljöskäl att stimulera tillväxt av sjötransporterna.Men båttrafik innebär även miljöproblem. Det gällerdumpning, luftföroreningar, buller, vattenrörelser ochandra problem vid gång i trånga farleder. Många avproblemen måste lösas i internationell samverkan. Sverigebör t.ex. inom verka för en lägresvavelhalt i bunkeroljan för sjöfarten på . Sammakrav som för annan eldningsolja på land borde kunna gälla. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mål och riktlinjer förtrafikpolitiken och trafikens miljöanpassning,[att hos regeringen begär att naturvårdsverketfår i uppdrag att lägga fram förslag till skärpta avgasnormerför personbilar års modeller,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande forskningsprogram förutveckling av mer miljövänliga motorer ochdrivmedel,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande höjning avskrotningspremie för bilar till ,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande införande avskrotningsavgift på däck,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkerställande av den juridiskagrunden för länsstyrelsers rätt att fatta beslut omhastighetssänkning av miljöskäl,3. att hos regeringen begär förslag till sådanlagändring att kommuner får rätt att införa särskildaområdes- eller trängselavgifter i storstäders cityområden,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande intensifierad satsning påkringfartsleder,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökonsekvensanalyser ochkoncessionsprövning av vägbyggen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta miljökrav för sjöfarten.