ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02U421 · 1991-01-25 00:00:00 — Inspektionsrätt i fråga om främmande örlogsfartyg I samband med att främmande örlogsfartyg besökersvenska hamnar har frågan om garantier förkärnvapenfrihet tagits upp till behandling i vidflera tillfällen. Motsvarande frågor har även aktualiseratspå åtskilliga håll utomlands. Detta är en följd av den sedan1950-talet tillämpade principen att varken förneka ellerbekräfta kärnvapens existens på fartyg. Denna politikstrider helt mot den öppenhet för inspektioner som numeraaccepteras t.ex. i fråga om landstridskrafter.Det är helt klart att gällande folkrätt inte tillåter någoninspektionsrätt av främmande örlogsfartyg eftersom dessaåtnjuter folkrättslig immunitet. Dessa principer haremellertid utvecklats under folkrättens barndom och borde rimligen anpassas till denutveckling som skett . På andra rättsområdentillämpar man inte principer från 1600- eller 1700-talet.Folkrätten får inte släpa efter på det sätt som skett främstefter . Tillkomsten av kärnvapen och denmarina upprustningen har helt ändrat sakläget. Medkärnvapenbestyckade fartyg har riskerna för incidenter avallvarligt slag ökat både till sjöss och vid hamnbesök.Såvitt gäller landstridskrafter har genom ESK-systemetökade möjligheter införts till inspektion och kontroll, allt isyfte att åstadkomma förtroendeskapande åtgärder. I sakfinns det lika stor anledning att söka åstadkommaförtroendeskapande åtgärder till sjöss genom en till demarina stridskrafterna anpassad inspektionsrätt.Hur en sådan inspektionsrätt bör utformas bör bliföremål för internationella förhandlingar med syfte attkonventionsvägen ändra på nuvarande folkrättsligaprinciper. Nära samband med en inspektionsrätt har fråganom regler om särskilda markeringar av fartyg som bärkärnvapen eller kan ha sådana vapen.Både med tanke på risken för kärnvapenkrig av misstagtill sjöss och till behovet av att inleda en önskvärd marinnedrustning är förtroendeskapande åtgärder till sjöss ettförsta steg. Det borde ligga också i kärnvapenmakternasintresse att kunna utöva en ömsesidig inspektion.En sådan kontroll bör för deras del kunna utövas bådepå öppna havet och vid hamnbesök. För samtligastrandstater bör rätt till kontroll föreligga vid passage inomterritorialvattengränsen av främmande örlogsfartyg liksomvid hamnbesök. bör själv eller ännu hellretillsammans med andra stater ta initiativ i denna fråga ilämpliga internationella fora där är representerat. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen i berördainternationella fora väcker frågan om införandet avinspektionsrätt när det gäller främmande örlogsfartyg.
mot · GE02U422 · 1991-01-25 00:00:00 — Folkrättsligt skydd mot kärnvapenkrig av misstag Representanter för samtliga sex riksdagspartier samt niosvenska yrkesgrupper mot kärnvapen anordnade den 14--16november 1990 en internationell konferens i syfte attutarbeta ett aktionsprogram mot kärnvapenkrig av misstag.Därvid konstaterades bl.a. att även om antaletkärnvapen nu kan komma att reduceras finns ett tillräckligtstort antal kvar för att den potentiella risken av attcivilisationen ödeläggs kvarstår. De åtgärder somkärnvapenmakterna själva vidtagit för att förhindrakärnvapenkrig av misstag -- t.ex. inrättande av olika s.k.heta linjer och andra avtal -- är inte tillräckliga.Trots de senaste årens ändringar i relationen mellanstormakterna bygger flertalet militärdoktriner alltjämt påavskräckning i stället för gemensam säkerhet. Dettapåverkar riskerna i spända lägen.Den akuta risken för interna oroligheter i , riskenför regionala konflikter samt den ännu inte kontrolleradeupprustningen till havs medför ökade risker förkärnvapenincidenter av olika slag. Man får heller intebortse från risken för att terrorgrupper får tag i kärnvapen.I linje med konferensens aktionsprogram bör därför ettsätt att söka minimera riskerna vara att bygga ut en''folkrättslig regim'' genom att skärpa regelsystemet för attförhindra kärnvapenkrig av misstag. Ett sådant utbyggtregelsystem måste bygga på bl.a. de tekniska möjlighetertill förbättringar som står till buds, men också verka iförtroendeskapande riktning och bygga på öppeninformation och ömsesidighet.Dit hör regler om att införa kontroller genom oberoendeexpertis av existerande säkerhetsåtgärders tillräcklighet,system för rapporteringsskyldighet av incidenter till t.ex.något FN-organ samt regelmässigt ömsesidigtinformationsutbyte och informationsträffar mellankärnvapenmakternas militärstaber och politiska ledningarom hur kärnvapensäkerheten successivt kan byggas ut.Vidare bör införas regler om installation av s.k. (Permissive Action Links) eller motsvarande system i frågaom kärnvapen på fartyg, där särskilda risker för misstag finns. Också systemen med de s.k. heta linjerna bör sesöver och förbättras. Givetvis kan också andra åtgärder hörahemma under en sådan folkrättslig regim.Det bör ligga i alla staters intresse -- ocksåkärnvapenmakternas -- att bygga ut säkerhetssystemet bådetekniskt och juridiskt i form av nya konventioner.Det är rimligt att , helst tillsammans med andrastater, tar initiativ i denna fråga i de internationella fora somrör nedrustning där är representerat. Regeringenbör därför i berörda internationella organ väcka frågan omökat folkrättsligt skydd mot kärnvapenkrig av misstag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat folkrättsligt skydd motkärnvapenkrig av misstag.
mot · GE02U425 · 1991-01-25 00:00:00 — Kunskapsbank för försvarsindustriell omställning Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N311 hemställsatt för /92 anslår 1 500 000 kr.för inrättande av en kunskapsbank för försvarsindustriellomställning.
mot · GE02U426 · 1991-01-25 00:00:00 — Svensk vapenexport, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N312 hemställs1. att begär att regeringen framlägger förslagtill en femårig avvecklingsplan för vapenexporten,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt staten inte bör acceptera samarbetsavtal (joint ventureavtal) mellan svensk försvarsindustri och utländskavapenindustrier.
mot · GE02U429 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnvapenbestyckade fartyg,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förtroendeskapande åtgärder inorra ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk arbetsgruppför en kärnvapenfri zon i norra ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot kryssningsmissiler,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tryggande av medel till Institutetför freds- och konfliktforskning.
mot · GE02U432 · 1991-01-25 00:00:00 — presenterade försvarskommittén sittbetänkande om ''Svensk säkerhetspolitik i en föränderligvärld''. I betänkandet behandlas framför allt den militärasäkerheten. De stora förändringar som skett i Europaberörs, men några slutsatser om förändringar i svensksäkerhetspolitik görs inte. Det är en tämligen tunn skrift.I betänkandet framhålls att neutralitetspolitikenförutsätter ''en fast och konsekvent försvarspolitik, somredan i fred skapar förtroende i omvärlden för vår vilja ochförmåga att försvara oss. Ett starkt och allsidigt totalförsvarär ägnat att göra säkerhetspolitiken trovärdig.'' Någonförändring i inriktningen föreslås inte.Sedan dess har beslutat att ska ansökaom medlemskap i medlemskap kan vara svårt attkombinera med neutralitetspolitiken. EG diskuterar bl.a.att skapa gemensamma militära styrkor. Det finns de somtycker att vi även ska acceptera detta. Om alliansfrihetenkommer att ställas mot medlemskap, så finns säkert mångasom tycker att det är viktigare att vi ingår i den europeiskagemenskapen än att vi håller fast vid alliansfriheten.Det finns också de som tycker att förändringen ochavspänningen i bör leda till att vi minskar vårtförsvar. Många europeiska länder har skurit ned sinaförsvarskostnader. Fredsrörelsen i anser att vi börgöra det samma.Säkerhetspolitiken är en mycket viktig framtidsfråga.Hittills har det rått en bred samstämmighet i vårt land omsäkerhetspolitikens mål och inriktning. Men under senaretid har man alltså börjat debattera den alltmer, men det ärframför allt ''experterna'' och proffstyckarna somdiskuterar. Det är dock mycket angeläget att vårsäkerhetspolitik har en bred förankring.Riksdagen står inför att snart fatta beslut om vårsäkerhetspolitik, som kommer att få betydelse långt in iframtiden. Det är därför nödvändigt att en bredsäkerhetspolitisk debatt initieras inför deställningstaganden som ligger framför oss. Regeringen börta nödvändiga initiativ i detta syfte. Utgångspunkten börvara att skapa en bred debatt i former som engagerar helabefolkningen. Det är angeläget -- för det är det svenskafolkets säkerhet det gäller. Mot denna bakgrund hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av initiativ för en breddebatt om säkerhetspolitiken.
mot · GE02U501 · 1991-01-25 00:00:00 — Inrättande av ett Östersjöråd Miljöproblemen i är katastrofala (seannan mp-motion). Det är ett av många skäl till attsamarbetet kring måste stärkas organisatoriskt.Miljöpartiet förordar inrättandet av ettÖstersjöråd. Förslaget bygger på ett gemensamtförslag från företrädare för gröna parlamentspartier iSverige, och till den parlamentariskaöstersjökonferensen 7--. Liknandetankegångar har dock uttryckts av företrädare för andrapolitiska riktningar än de gröna.Baltoskandia utgör en ekologisk region runt Östersjönsom bör omfatta de administrativa enheterna ,, , , ,, ,, , och Leningradområdet. Iområdet bor omkring 70 miljoner människor.Östersjörådet bör bestå av parlamentsledamöter ellermotsvarade från respektive område. Varje delområde börha ett lika stort antal ledamöter.Rådets första uppgift bör vara att undersökamöjligheterna för djupare samarbete beträffandemiljöskydd, säkerhet, handel, kultur- ochutbildningssamarbete och gemensamma forskningsprojekt.Rådet bör efterhand få beslutsrätt på folksrättsliggrundval inom vissa väl definierade områden, i första handbeträffande gränsöverskridande miljöproblem.En första punkt på samarbetsprogrammet måste bli ensanering av . Kväve- och fosforutsläppen måsteminskas till 1995 jämför med 1985. Kvicksilver-och kadmiumutsläpp, liksom utsläpp av organiskaklorföreningar från pappersindustrin, måste helt upphöratill 1995. Oljeutvinning i måste förbjudas. Ettslutligt beslut om att stoppa Lenin-graddammen måste tas.Också luftföroreningarna måste radikalt minska.Ett samarbetsprogram för förnyelsebar energi måsteigångsättas. Kärnkraften måste avvecklas, i första steget defarligaste reaktorerna i Leningradområdet och Litauen.Ett miljövänligt transportsystem måste upprättas. Högtpå listan bör stå en järnvägs- och båtförbindelse mellanFinland och via och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attSverige bör ta initiativ till bildandet av ett Östersjöråd ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02U502 · 1991-01-25 00:00:00 — Hjälp till svenskbygden Nuckö i Intresset för andra länder och då framförallt för Sverigeär större än någonsin i . I den gamlasvenskbygden Nuckö görs mycket för det nyvaknadeintresset.Den tidigare hårda förryskningen har mjukats upp. Nukan befolkningen på Nuckö åter söka sina svenska rötter.Detta har varit helt omöjligt under 50 år.I den gamla svenskbygden på Nuckö finns det knappastnågon kvar som pratar svenska, enbart en handfullpersoner. Intresset för svenska språket går dock inte atthejda.Från och med skall alla barn i grundskolanpå Nuckö börja läsa svenska i veckan.Skolledningen där har förhoppningar om att skolan skall bliett centrum för svenskundervisningen i . Deplanerar att bjuda in svenska barn på somrarna. Dettaskulle ge ungdomarna på Nuckö ett utmärkt tillfälle att fåträna sina kunskaper i svenska språket.Verksamheten är dock ny och bristen på lärare ochläroböcker är påfallande. Information omsvenskundervisningen på bör spridas ut till svenskaskolor. Detta kan resultera i att svenska lärare skulle kunna rekryteras som lärare till skolan påNuckö. Intresset från svensk sida att upprätta kontakterskulle öka, vilket är mycket efterlängtat på Nuckö. som har till uppgift att förmedla kunskap omsvenskt samhälls- och kulturliv i utlandet bör kunnamedverka i denna uppgift. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskundervisningen isvenskbygden Nuckö i .
mot · GE02U506 · 1991-01-25 00:00:00 — Permanent radiostation för svensk-baltiska radiosändningar har ett alldeles speciellt ansvar för att stödja ochhjälpa de baltiska folken i deras kamp för demokrati ochsjälvständighet.De baltiska staterna har framför sig en lång ochmödosam väg att vandra -- en väg kantad av storauppoffringar. Många liv har redan skördats och ingen kanännu veta vilket pris man slutligen kommer att få betala.Men vägen mot målet är anträdd med stor beslutsamhetoch ett massivt folkligt stöd, och mycket skall till för att dekonservativa krafter som vill lägga hinder i vägen helt skalllyckas stoppa den process som påbörjats.Att av isolering i en misslyckadplanekonomisk diktatur omdana hela samhällen motdemokrati och marknadsekonomi är en oerhörd utmaningsom också kommer att ställa omvärldens solidaritet på storaprov. Med vår närhet och historiska anknytning tillBaltikum gäller det mer än andra länder.Det informationsflöde och kulturutbyte som gåttförlorat under alla dessa fria år måste nu åter byggas uppgenom samarbete och ökade kontakter med omvärlden.Med personliga kontakter på alla plan har vi möjlighetatt göra en viktig insats. Men även på annat sätt.Det är dessutom realistiskt atträkna med perioder av störningar i de direktapersonkontakterna och i det fria informationsutbytet. Detgäller därför att även utnyttja andra möjligheter som står tillbuds för att inte förlora kontinuitet i kontakterna. En sådanmöjlighet ger radiomediet.Sverige disponerar genom internationellaöverenskommelser sex olika MV-frekvenser som pga. FM-nätets utbyggnad inte längre utnyttjas och som vi vid nästainternationella överenskommelse därför riskerar att gåmiste om.I dag sänder riksradion genom Radio i mindreomfattning program över på ett par av de baltiskaspråken.Med en ny särskild radiostation för sändningar till såvälde baltiska staterna som över skulle möjligheten tillökade framtida kontakter mellan länderna ytterligareförstärkas.En sådan radiostation skulle ge möjlighet till merkontinuerliga sändningar på både de baltiska språken ochpå svenska och därmed kunna spela en betydelsefull roll ikultur- och informationsutbytet. Stationen kan också bli tillstor nytta för sjöfarande -- främst fritidsbåtar -- framför alltför väderinformation.Med utgångspunkt från de tekniska och formellaförutsättningarna bör en ny för sändningar pånågon av de lediga MV-frekvenserna upprättas medplacering på . Genom denna placering kan en godtäckning av större delen av uppnås under såväldag- som . Den MV-sändare i somutlandsprogrammet nyttjar kan inte erbjuda dennatäckning. Den är också kraftigt ianspråktagen för RadioSwedens övriga verksamhet.Organisatoriskt skulle sändningarna delvis kunna skeenligt närradioprincipen dvs. från en sändare som upprättasav och som på vissa villkor upplåts att disponerasav folkrörelser och organisationer. I detta fall både baltiskaoch svenska tillsammans.På sikt bör även TV-sändningar via satellit startas. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upprättande av en permanentsvensk-baltisk mellanvågsradiostation på .
mot · GE02U512 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A809 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av EG-samarbete vadgäller terroristbekämpning.
mot · GE02U513 · 1991-01-25 00:00:00 — Utökad sändningstid på baltiska språk utlandsprogram sänder 15 minuterom dagen på estniska och lettiska. har ocksåinitiativ tagits till sändningar på litauiska. Dessa kommer tillatt börja med bestå av en långnyhetssammanfattning.Detta är gott och väl. Men sändningstiden framstårtyvärr som alltför begränsad med tanke på det mycketallvarliga läge som uppstått i de baltiska staterna efter densovjetiska centralmaktens och arméns grova provokationermot de demokratiskt valda parlamenten och regeringarnai januari . Sändningstiden bör därför enligt vår meningavsevärt utvidgas. Detta bör kunna finansieras inom ramenför de 50 nya miljoner till samarbete med , Lettlandoch som föreslås i liberalernas motionSverige och (1990/91:U203). Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avsevärt utökad sändningstid påestniska, lettiska och litauiska inom ramen för SverigesRadios utlandssändningar.
mot · GE02U514 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd de civila polisorganisationerna i Brottsligheten i har fått enstörre spridning. Delvis kan detta förklaras med attbrottsligheten tidigare tystats ner. Detta var ett led i denkommunistiska propagandan. Centralmakten hade intresseav att ge sken av att i ett kommunistiskt samhälleproduceras ingen brottslighet. Brottslighet skulle sålundavara ett problem för kapitalistiska länder.Denna politik i de f.d. kommuniststyrda samhällena ficktill konsekvens att ordinarie polisverksamhet enligtvästerländsk modell som skall skydda enskilda mot olikatyper av brott inte gavs ett skäligt utrymme i samhället. Denhemliga säkerhetspolisen (KGB) fick desto större utrymmeför utveckling och specialisering. Säkerhetspolisens arbetesyftar som bekant till att övervaka människor ochidentifiera samhällsfarliga element, inte att skydda motenskild brottslighet.Ett syfte med att hålla tillbaka den civila polisen vardessutom att den inte skulle utgöra ett hot mot ''samhälletssäkerhet''.Resultatet av denna politik kan vi nu se i en alltmeruppdagad brottslighet i bl.a. . Invånarna känneren stor osäkerhet och otrygghet då många drabbas avövergrepp från brottsliga ligor. Dessa ligor kommer oftafrån olika håll i då det är allmänt känt att debaltiska huvudstäderna ofta besöks av västerlänningar samtatt baltiska medborgare relativt ofta besöker något av denordiska länderna. Det finns sålunda mycket förbrottslingarna att hämta i . Därför är det inteheller ovanligt att turister blir utsatta för brott.Det är viktigt att de baltiska staterna får möjlighet attbygga upp en civil polisorganisation av vår modell. Debehöver en poliskår som ges kompetens att sköta aktivbrottsbekämpning. Detta skulle öka invånarnas trygghet. Idetta arbete bör medverka bl.a. genom att sökavänortssamarbete med den civila polisen i de baltiskaländerna för ömsesidigt utbyte och informera om vårtpolisväsende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör utvidga sinakontakter med inom polisväsendet.
mot · GE02U517 · 1991-01-25 00:00:00 — I årets budgetproposition framför biståndsministernstarka skäl för att det påbörjade biståndet till Östeuropaskall fortsätta att utvecklas. För alla länder i Central- ochÖsteuropa har betydelsen av det svenska biståndet varitstor.Även om resultatet av miljöbiståndet kommer att låtavänta på sig har detta bistånd helt säkert initierat ett ökatmedvetande om miljö och miljöförstöring i de flesta av deberörda länderna.Med kulturutbytet förhåller det sig i viss månannorlunda. Dess effekt är genast märkbar genom att dendirekt ger kännedom om och erfarenheter av samarbetet. tid av omställning och förändring och än mer -- vilketgäller de baltiska staterna -- i av osäkerhet ochovisshet om sin framtid utgör kultursamarbetet enuppskattad verksamhet som bidrar till att stärka dennationella identiteten och förankringen i ett fritt Europa.För stödet till folkrörelsers och enskilda organisationerssamarbete samt för kulturutbyte har 60 miljoner kronoravsatts till SIDA för en treårsperiod med början budgetåret1990/91. För kulturutbytet räknas med 10 miljoner kronorunder samma period.För 1990/91 har SIDA uppdragit åt atthandlägga kulturutbytet. De faktiska utbetalningarnaunder /91 fick inte överskrida , varavhögst fick avse personalkostnader och administration.Svenska institutets redovisning för /91 avde bidrag som beviljats visar att en mycket stor andel gällerde baltiska staterna. Huvuddelen har gått till kulturutbyteinom teater, utställningar och musik. Antalet ansökningarhar vida överstigit vad som kunnat beviljas.Kunskapsöverförande projekt har prioriterats.Det är viktigt att det finns kontinuitet i kulturutbytet.Det är därför glädjande att biståndsministern i åretsbudgetproposition med hänvisning till SIDA:s stöd på 60miljoner för samarbetet medCentraloch anför ''att insatserna påkulturområdet äger rum i nära samarbete med .'' Det tidigare tecknade avtalet mellan SIDA ochSvenska institutet löper ju ut med innevarande budgetår.Det finns därför skäl att hemställa att , medhänvisning till behovet av kontinuitet i kulturutbytet och tillbiståndsministerns ovan refererade åsikt, uttalar som sinmening att även under nu kommande budgetår bör få i uppdrag att svara för SIDA:s del avkulturutbytet med så som skettunder föregående år. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om SIDAs uppdrag till att handha kulturutbytet med Central- ochÖsteuropa.
mot · GE02U518 · 1991-01-25 00:00:00 — Nordisk överenskommelse om vård av långtidssjuka Det finns exempel på att äldre personer avekonomiska skäl måste tillbringa sina sista levnadsår påvårdhem långt ifrån sina närmaste. Detta är ett mänskligtoch humanitärt problem inte bara inom utan ocksåmellan de nordiska länderna. De omfattandeflyttningsströmmarna som ägt rum inom ramen för den frianordiska arbetsmarknaden har i hög grad bidragit till att detblir allt vanligare att nordbor bor långt från släkt och vänneri grannländerna. Samarbetet i inom hälso- ochsocialsektorn rör sig över ett stort fält. Det förefaller docksom om ovan nämnda problem ej har uppmärksammatstillräckligt.Det mest omfattande resultatet av det nordiskasocialpolitiska samarbetet är konvention om socialtrygghet. Konventionen (reviderad 1981) innebär att ennordisk medborgare som arbetar eller vistas i ett annatnordiskt land, har samma sociala trygghet och rättighetersom landets egna invånare.Trots detta omfattande samarbete är det inte möjligt förpatienter som vårdas på ålderdomshem eller pålångvårdsavdelningar att kunna erhålla samma socialaservice i ett annat nordiskt land. För att kunna åtnjutadenna typ av vård krävs att hemlandet lämnar ekonomiskagarantier för täckande av vårdkostnaderna.Det borde vara möjligt att få till stånd enöverenskommelse innebärande att hemlandet fortlöpandepåtar sig betalningsansvaret för äldre långtidssjuka så att dekan vårdas i ett annat nordiskt land i närheten av sinaanhöriga. Genom en sådan överenskommelse skulle dessapatienter kunna tillförsäkras en högre livskvalitet underslutet av sin levnad.Totalt sett torde det röra sig om en ganska liten gruppsom på grund av släktband eller av språkliga skälskulle behöva vårdas i ett annat nordiskt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nordisk överenskommelse omvård av långtidssjuka.