mot · GE02So206 · 1991-01-25 00:00:00 — Det ger såvälhumanitära som ekonomiska fördelar.Dessa synpunkter utvecklas mera utförligt i vår motionom hälso- och sjukvården.Ta vara på de äldres arbetsviljaGenom sitt val av vård styr de äldre vart resurserna går.Enskild serviceverksamhet skall därvid, som vi tidigarenämnt, få samma rätt till bidrag som verksamhet ikommunal regi.Det faktum att en människa blivit pensionär innebär inteatt hon eller han blivit oförmögen till arbete. Tvärtom utgörpensionärerna samhällets mest erfarna ochvälutbildade arbetskraft, var och en inom sitt område.Många äldre kan dock vilja välja ett annat arbetsområdeän det de tidigare ägnat sig åt, t.ex. att mot skälig ersättningge hjälp och service åt andra pensionärer.Det är därför glädjande att den tidigare orimligabeskattningen av pensionärers arbetsinkomster nu lindratsi linje med vad vi krävt. Så t ex avtrappasinte längre det kommunala bostadstillägget eller det extragrundavdraget vid beskattningen på grund avarbetsinkomster. De nya arbetsvänligare reglernamotverkas dock av den nu införda särskilda löneskatten på22,av pensionärernas arbetsinkomster. Dettaminskar givetvis benägenheten hos pensionärer att fortsättamed egen förvärvsverksamhet liksom många arbetsgivaresintresse av att anställa pensionärer. Den särskildalöneskatten bör därför avskaffas för pensionärer fr.o.m. den1 januari 1991.Personalen -- den viktigaste resursenVårdarbete ställer stora krav på personalen. Inom fåarbetsområden kommer man människor så nära. Arbetetsliter emellertid såväl psykiskt som fysiskt.Personalbristen inom vårdsektorn, inte minst inom dentungarbetade långvården, är svårhanterlig och allvarlig påmånga håll i vårt land, framför allt i storstadsregionerna.Vårdsektorn har med sitt löneläge fått det allt svårare attkonkurrera med främst det enskilda näringslivet. De stelalönestrukturerna måste mjukas upp och anpassas tillmarknadens krav. Det är viktigare att lyfta upp helalönenivån än att nyanställa ytterligare personal för att klaraomsättningen.För att öka ungdomars intresse av att arbeta inomhemvården bör man sträva efter att:minskapersonalomsättningen,höja tjänstgöringsgraden,minska arbetsskadefrekvensen.Dessutom fordras åtgärder som rör arbetsmiljön ochsom syftar till att utveckla i dess helhet.Det kan gälla frågor om:bostädernasutrustningsstandard,tillgången till tekniskahjälpmedel,tillgången till arbetsredskap,''ryggskola'' -- gymnastik på arbetstid,men också om:möjligheterna att utvecklas iarbetet,att ha utrymme för egna initiativ,att få ta egetansvar,en definierad yrkesroll,möjligheterna tillsamverkan med andra.Att sådana krav tillgodoses är förmodligen minst likaviktigt för yrkets attraktionskraft som lönenivån.Eftersom ungdomskullarna framemot harminskat med får man söka även andrarekryteringsvägar än gymnasieskolan.Härvid kan invandrargrupperna och den då relativt storaåldersgruppen vara en viktig resurs attsöka rekrytera till vårdutbildning.De som arbetar inom äldrevården skulle tjäna påmångfald och flexibilitet. För dem som valt att arbeta inomden viktiga vårdsektorn är möjligheten till val avarbetsgivare nu mycket begränsad. Bl.a. innebär detta enhämsko för utvecklingen av nya arbetsmetoder. Störremöjligheter att byta arbetsplats och att omsätta ochutveckla egna idéer i fråga om vård och omsorg skulle göravårdyrkena mer attraktiva, vilket med tanke pårekryteringsproblemen är nödvändigt. För personalen ärdet viktigt med flera alternativa arbetsgivare. Det betydermycket för vårdyrkenas status, vilket också leder till att högpersonalomsättning och sjukfrånvaro kan nedbringas.Äldreomsorgen står och faller med . Detkan därför inte nog framhållas att yrket som hemvårdare ärviktigt och borde tillerkännas högre status. Arbete ihemtjänsten måste bli ett eftertraktat yrke. Arbetet ställerbetydande krav, inte minst fysiskt och psykiskt, och lönenmåste bli anpassad därefter.UtbildningUtbildningen behöver förbättras. Detta gäller inte minstergonomi, psykologi, kost- och konsumentkunskap. Enutbildning liknande den som ges vid hushållsskolorna ochlanthushållsskolorna skulle kunna vara lämplig. Inomlanthushållsskolorna finns ett kursutbud som skulle varalämplig fortbildning för dem som finns inomhemtjänsten.Det har rått stora rekryteringsproblem tillvårdutbildningarna över huvud taget, men särskilt tillsociala servicelinjen. Den gemensamma treårigautbildningen för vård- och servicelinjerna inomvårdgymnasiet har visat sig locka kunniga och intresseradesökande.Det är viktigt att denna utbildningslinje fortsätter och attsåväl rekryteringsbehov som antagningskrav nogauppmärksammas.Kvaliteten i utbildningen är mycket viktig inom ettområde där yrkesutövarna kommer att svara för vård,omvårdnad och service till äldre, sjuka, barn ochhandikappade i hemmen.Såväl vad gäller vårdlinjen som sociala servicelinjen villvi åter framföra tanken på lämplighetsbedömning. Enåtergång till någon form av provelevtid, som förekom itidigare vårdutbildning, bör övervägas. Ett annat alternativvore att införa en yrkesinriktad arbetspraktik somförkunskapskrav. Även genomgångna specialkurser pågymnasiet bör kunna tillgodoräknas i detta sammanhang.Att ställa ökade krav har visat sig göra vårdyrkena merattraktiva och kan höja deras status.En ytterligare neddragning av kvalitetskraven vore frånvårdsynpunkt nära nog katastrofal. Alla ansträngningar börvidtas för att upprätthålla kvaliteten i utbildningen och ökarekryteringen till ett yrkesområde som vidgas i takt med attantalet äldre ökar, som kommuner och landstingsatsar allt mer på vård och service i hemmen.Formella yrkanden med anledning av vad vi här anförtom vårdyrkesutbildningen i allmänhet och utbildningen avpersonal som skall verka inom i synnerhetläggs i vår motion angående utbildningen inom hälso- ochsjukvård. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att godkänner de riktlinjer för utvecklingenav vården och omsorgen om de äldre som angetts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag till sådanaändringar i socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagenatt den enskildes valfrihet stärks i enlighet med vad som imotionen anförts,3. att i avvaktan på införandet av en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring hos regeringen begärförslag syftande till att alternativ äldreomsorg och äldrevårdsom uppfyller rimliga kvalitetskrav ges rätt till samma stödfrån det allmänna som motsvarande offentligt bedrivnaverksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av valfrihet ochflexibilitet i ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stimulans av enskilda vård- ochsjukhem,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att densvenska hälso- och sjukvårdspolitiken bättre anpassas till deålderssjukas behov,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt taxor för social hemhjälp inte bör inkomstprövas,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av länsvisa, fördiagnostik och utredning av ålderssjukdomar ochdemensliknande tillstånd ansvariga, utredningsavdelningar,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en professur i ineuropsykologi med inriktning på tidig diagnostik avålderssjukdomar och utveckling av neurofysiologiskametoder,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av centra förforskning och behandlingsutveckling inomneurogeriatriken,1]9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om behovet av ökadeforskningsinsatser i fråga om demenssjukdomar ochdemensliknande tillstånd,[att beslutar avskaffa den särskilda löneskattenför pensionärer fr.o.m. i enlighet medvad som i motionen anförts.2]