mot · GE02Jo84 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91 En god livsmiljö Bättre miljö i VärmlandDen regionala miljöanalys för somupprättades av är ett värdefulltdokument. Av detta framgår bl.a. att miljöskyddslagenvarit ett bra instrument i miljöarbetet. Behovet avmiljökonsekvensbedömningar framhålls liksom vikten avatt samtliga länets kommuner utarbetar miljövårdsplaner.Vi vill understryka vikten av detta.Vi vill i detta sammanhang också betona att det även iframtiden kommer att finnas behov av en friståendekommunal miljöövervakningsverksamhet för att kunnautföra lagstadgade uppgifter. Vi anser således inte attmiljö- och hälsoskyddskontorens övervakningsverksamhetbör sammanföras med verksamheterna vid byggnads- ellertekniska nämnderna.Länets egna punktkällors betydelse för utvecklingen imiljön har minskat, medan de långtransporteradeföroreningarna har fått en relativt sett ökande betydelseliksom utsläppen från trafiken och de areella näringarnasdiffusa föroreningar.Ett av länets mer påtagliga miljöproblem är denomvandling av den fysiska miljön som har att göra medutbyggnaden av samhällets infrastruktur och med deändrade tekniska och ekonomiska förutsättningarna för deareella näringarna.Nedfallet av kväve och svavel kräver åtgärderNedfallet av såväl kväve som svavel är väsentligt störreän vad marken tål och har orsakat betydande skador påfrämst den vattenlevande faunan. Syranedfallet är enväsentlig faktor bakom svartlistningen av sjöar. Storarekreationsvärden har gått förlorade i och med vetskapenom att t.o.m. avlägsna och av direkta utsläpp helt ostördavattenområden är så påverkade av kvicksilver att man börvara försiktig med konsumtionen av fisk från dessa vatten.Kvävenedfallet anses vara en utlösande faktor bakomökad transport av organiskt material i vattendrag frånskogsområden. Det organiska materialet i sig eller sombärare av viktiga spårämnen kan spela en viktig roll i desenare årens intensivare algblomningar längs kusterna. Vidsidan av sina försurande egenskaper bidrarkvävekomponenten till förändringar i . I norra delenav länet kan kvävet ha en viss tillväxtfrämjande effekt påskogen men den verkar utarmande på överstora områden.Nedfallet av kväve i länet överskrider med bred marginalden s.k. kritiska belastningen. Detta illustrerar behovet avåtgärder framförallt på det internationella planet. Iavvaktan på effektiva sådana åtgärder måstekalkning avsjöar, vattendrag och utströmningsområden öka iomfattning. Vitaliseringsgödsling/kalkning bör prövas i alltstörre skala på skogsmarkpunktutsläppen av svavel- ochkväveföreningar minskas ytterligareaktivt stöd ges i olikaformer -- t.ex. kalkning, biotopvård, flödesbestämmelser --till de svaga bestånden av flodpärlmussla, glacialrelikter,storöring och flodkräftaytterligare studier av effekternaoch omfattningen regionalt av nedfallet av de försurandeämnena genomföras. Länet behöver fler fullständiganederbördsstationer utöver den i Forshult. En station böretableras på Lurö och ytterligare tre stationer i varderavästra, östra resp. norra delen av länet. Stationen vidForshult bör byggas ut att omfatta även luftprovtagningnågra provytor etableras för mätning av markvattnetsegenskaperett antal fasta provytor etableras förövervakning av vegetationens och djurlivets förändringarp.g.a. såväl nedfall som påverkan från jord- ochskogsbruket.Avgiftning av svartlistade sjöar med hjälp av t.ex.selentillsats bör prövas i större skala.VänernVänern är en ovärderlig resurs för vårt län. Kust- ochskärgårdsområdena är mycket viktiga för rekreation ochturism och rymmer många miljöer med intressant fauna ochflora. Sjön är dricksvattentäkt för flera tätorter och hyserlandets största yrkesmässiga insjöfiske. Turism och fiske ärunder utveckling inom ramen för Laxfond , ettsamarbetsprojekt för hela regionen.Vattenkvaliteten har genomgått en i flera avseendenpositiv utveckling , inte minstp.g.a. nedläggningen av flera stora industrier men ävenp.g.a. ökade miljövårdsinsatser från företagens sida.Vänern visar ännu inga direkta tecken på försurning.Däremot har stora områden varit svartlistade p.g.a.kvicksilverhalten i fisk. klarar konsumtionsfisken ihela de livsmedelshygieniska gränsvärdena.Kännedomen om sjön är emellertid alltför begränsad iflera viktiga avseenden.Vissa frågor måste belysas närmare om miljöfrågornamer långsiktigt ska kunna angripas:I vad mån utgörmiljögifterna (t.ex. klorerad organisk substans frånskogsindustrin, PCB, DDT) ett hot mot sjön?Hurpåverkar näringsstatus spridning ochackumulation av miljögifter?Hur påverkar randsjöarnaförhållandena i öppna sjön?Har kväve någon reellbetydelse för de ekologiska förhållandena eller denbiologiska produktionen i ?I vilken grad kantransporten av kväve från förväntas påverkamiljöförhållandena i -- går det att reduceradessa transporter och vilka källor och/eller processer skalli första hand åtgärdas?Kan försurningen inom Vänernsavrinningsområde indirekt väntas få några negativakonsekvenser för sjön?Hur stor är nuvarandeproduktionspotential för fisk respektive vid en framtidasituation med eventuellt lägre näringsstatus ?Länsstyrelsen har satsat resurser på ett ökatVänerarbete. Vänerfrågorna är emellertid av så storbetydelse för länet och landet att bordebeviljas ytterligare resurser för att kontinuerligt följautvecklingen i landets största och tredje sjö.TrafikenTrafikens andel av emitterade luftföroreningar i länet ärför kväveoxider , för kolväten över 50procent samt för koldioxid uppskattningsvis ca 30--40procent.Kunskaperna om miljötillståndet kring vägarna i länet ärofullständiga. Det förefaller dock klart att bullersituationenär otillfredsställande i många tätorter och längs vissa avsnittutmed landsvägarna. Sannolikt förekommer också för högaluftföroreningshalter i många tätorter.Trafikens påverkan på stads- och naturmiljön i mer vidbemärkelse är svår att belysa eller mäta. Sådan påverkanbör i större omfattning söka beskrivas imiljökonsekvensutredningar i samband med vägbyggen.ÅtgärderEn förnyelse av fordonsparken bör fortgåom vägtrafikens miljöpåfrestningar skall kunna minska.Utskrotningen av gamla bilar skall stimuleras (i enpartimotion föreslås en höjning av den s.k.skrotningspremien från till ).Andelen katalysatorförsedda fordon bör ökas.Järnvägstrafikens positiva betydelse för miljön bör beaktas.Ytterligare nedläggningar av järnvägar bör inte ske.Fryksdalsbanan bör bevaras. Förutsättningarna för attkunna omlasta virke från lastbil till järnväg i norraVärmland bör undersökas. måste fortsättatill Norgegränsen. Moderna pendeltåg bör införas mellanCharlottenberg och . Sådana förslag harframförts i en annan motion.Staten bör -- som föreslagitsi en annan motion -- stå för kostnaden för den nyaflygplatsen, eftersom den nuvarande flygplatsen i statlig och måste läggas ned p.g.a. miljölagstiftningen.De areella näringarnaSkogsbrukDet är givetvis viktigt att skogsbruket kan höjaproduktionen genom en förbättrad skogsvård. Det äremellertid också viktigt att angelägna naturvårdsintressenbeaktas och att skogsvårdslagen efterlevs.Vidbidragsgivning i skogsbruket måste nödvändiga hänsyn tastill natur- och kulturintressen, t.ex. vid dikning,anläggandet av skogsbilvägar och vägbyggande.JordbrukJordbrukets föroreningar förefaller inte utgöra någonstor regional vattenvårdsfråga men kvävet från länetsjordbruk kan tillsammans med många övriga bidrag haeffekt på -- -- Västerhavet.Ändrade brukningsmetoder i form avbekämpningsmedelsanvändning, konstgödning,igenläggning av öppna diken, igenväxning m.m. harmedfört katastrofalt försämrade betingelser för flora ochfauna. Många arter hotas av utrotning. När seklet var ungtfanns det i länet ca 48 000 ha naturligt hävdade slåtter- och betesmarker ochutöver detta ca 30 000 ha hagmark. finns det kvar ca 1 000--2 000 ha eller knappt en tusendel av länets landareal.De s.k. NOLA-bidragen täcker en del av behoven avåtgärder för att bevara slåtter- och naturbetesmarker menbör förstärkas.Jordbrukets omstrukturering medför många negativaeffekter för det öppna kulturlandskapet. Både i skogs- ochmellanbygderna har de miljövärden som jordbruket står fören mycket stor regionalpolitisk betydelse. Det öppnalandskapet spelar dessutom en betydelsefull roll i Värmlandsom turismlän.Vid en ev. beskogning av jordbruksmark bör storahänsynstaganden ske till det öppna kulturlandskapetsbetydelse.Förslag till åtgärderLövskogsplantering börprioriteras före barrskogsplantering på nedlagdjordbruksmarkLångtidsträda, landskapsvård -- ochnaturvård och i vissa fall spontan igenväxning bör bli legalaformer av markanvändning istället för anläggande av skogpå outnyttjad jordbruksmarkOdling av biobränslen ochenergigrödor bör stimuleras före barrskogsplantering pååkermarkNOLA-bidragen bör förstärkasSkyddet förhotade växt- och djurarter bör förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt miljö- och hälsoskyddskontorensövervakningsverksamhet bör behållas och ej sammanförasmed verksamheterna vid byggnads- eller tekniskanämnderna,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ytterligare medel för kalkning av sjöar och vattendragbör tillföras ur det föreslagna ökadeanslaget,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ytterligare medel för vitaliseringsgödsling på skogsmarkbör tillföras ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fler fullvärdiganederbördsstationer i länet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resurser för attkontinuerligt följa utvecklingen i landets största ochEuropas tredje sjö, ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det öppna kulturlandskapetsbetydelse i som turismlän,7. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av förstärkning av det s.k. NOLA-anslaget,8. att som sin mening ger regeringen till kännaatt odling av energigrödor, biobränslen ochlövskogsplantering bör prioriteras framförbarrskogsplantering på ,. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skyddet för hotade växt- och djurarter bör förbättras.