ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ju838 · 1991-01-25 00:00:00 — Som riksdagsledamot har jag mött dem, de skriver ochringer till mig och andra som tros kunna hjälpa dem, JO,JK, KU, regeringen, enskilda statsråd, andrariksdagsledamöter, partikanslier, medier m fl. Ofta vill deockså göra personliga besök för att lägga fram sin sak. Detär en i högsta grad närvarande men ändå bortglömd gruppi samhället.De brukar kallas rättshaverister. Nästan alla tycks varmän, medelålders eller äldre.Någonstans gick det snett för dem. De drabbades, såsomde uppfattar det, av en stor orättvisa eller rättsförlust.Deras sak kan emellertid på grund av tiden och de mångaturerna i ärendet te sig svårbegriplig för en utomstående.Att i efterhand fastställa om de haft rätt eller fel från börjanär tidsödande och förenat med stora svårigheter.Sannolikt är det dock fråga om ett inte obetydligt antalsom blivit missförstådda eller behandlade av myndigheter,företag eller andra organisationer på ett inte helt rättsenligteller moraliskt sätt. Hur det än må vara med den saken såär det ingen av dem som tvivlar på den egna uppfattningen,nämligen att ha rätt men inte fått rätt. De menar alla att dekämpar för en god sak.Rättshaveristerna tar med ett slags självklarhet andrastid i anspråk. Deras ärenden är tidsödande.De flesta tycks vilja ha upprättelse. Somliga vill haersättning. Andra är mest angelägna om att inte andra skallråka illa ut och ser sitt problem som en del i ett störresamhällseller rättssäkerhetsproblem. En del är baraobegripliga.Rättshaveristerna skulle lika gärna kunna kallasrättssökande -- de som söker sin rätt men inte tycks få den.Rättshaveristerna, rättssökanden, kan vara människorsom är speciella till sina natur -- ett slags avvikare. Men detkan också var så att det är fråga om fullt normala människorsom bara råkat illa ut. De synliga rättshaveristerna äruppskattningsvis några tusen i hela landet, men det kan varafråga om betydligt fler, kanske hundratusentals. Det kanvara fråga om en stor utsatt grupp i samhället.Jag har hos sökt materialsom kan belysa rättshaveriproblemet. Utredningstjänstensom samrått med har sökt efter böcker,tidnings- och tidskriftsartiklar och nyhetstelegram utan attfinna något material i ämnet. Det är naturligtvisotillfredsställande att inte kunna finna material omproblemet. Men än mer otillfredsställande är att samhälletinte sökt utreda och finna någon lösning på problemet medinriktning på att förbättra rättshaveristernas situation ochrättsställning men också att förebygga att någon havererar irättssystemet. Med anledning av det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om des.k. rättshaveristernas situation i syfte att klarläggaproblemets art och omfattning samt föreslå åtgärder.
mot · GE02Ju839 · 1991-01-25 00:00:00 — Antagning av polisaspiranter, m.m. PolisaspiranterAntagningen av polisaspiranter föreslås i budgetprop1990/91:100, bilaga 15, minskas från nuvarande 800 till 600aspiranter. Det tidigare riksdagsbeslutet avsåg som bekanten rekrytering avseende 800 polisaspiranter/år tills vidare.Den föreslagna minskningen tenderar att vidmakthållaett fortsatt ansträngt personalläge och ryckighet irekryteringen. Som en följd därav kommer polisväsendetunder inte att kunna överbrygga dennuvarande svackan.Minskningen riskerar även att skapa stora olägenheterför såvitt avser planering av och kontinuiteti undervisningen och lärarrekryteringen samt ett dåligtutnyttjande av befintlig undervisningskapacitet i form avlärare/instruktörer, materiel och lokaler, då skolan nyligenutbyggts just för att kunna ta emot 800 polisaspirantersamtidigt.SamhällstjänstUppgiften att motverka ungdomskriminalitet är en avsamhällets mest angelägna. Regeringen har därför angettungdomsbrottslighet som ett av de områden som börprioriteras och där det preventiva arbetet särskilt skallbeaktas.Påföljdsalternativet samhällstjänst är ett sätt att kommaåt ungdomsbrottsligheten samt inte minst en adekvatsamhällsreaktion på ett felaktigt beteende.Samhällstjänst pågår f n som en försöksverksamhet i bla och riktar sig framförallt till ungdomar i åldern18--25 år.Brottsligheten går emellertid allt lägre ner i åldrarna. IRikspolisstyrelsens manifest ''Rakt på ungdomsbrotten''konstateras bl a att av bilstölderna förövas av pojkar i åldern 15--19 år.Drygt 20 % av alla lagförda grövre brott förövas av ungdomarmellan 15--20 år.Frågan är om inte ungdomarna i åldersgruppen 15--18år, som inte sällan själva efterlyser en snabb och adekvatreaktion, borde ingå i den kategorin som kan ådömaspåföljden samhällstjänst.Mot bakgrund härav är det enligt min uppfattningangeläget att denna fråga blir föremål för utredning. Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antagning av polisaspiranter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om samhällstjänstför ungdomar i åldersgruppen 15--.
mot · GE02Ju840 · 1991-01-25 00:00:00 — Brottsbekämpning är en central uppgift förrättsväsendet. har en rad åtgärder vidtagitsför att motverka våldsbrott och hindra deras verkningar.Insatserna har omfattat förebyggande åtgärder,straffskärpningar, förbättringar av det rättsliga förfarandetoch ett bättre stöd till brottsoffren.När ett våldsoffer tilldöms skadestånd är det vanligt attden dömde inte kan eller vill betala det. Offret kan då, omman vet eller orkar, söka det tilldömda skadeståndet hosBrottskadenämnden. Detta gäller ersättningar för kroppsligskada och fysiskt/psykiskt lidande och behövs förrehabilitering. Enligt brottskadelagen förskotterar staten idessa fall i princip skadeståndet.Denna möjlighet är emellertid okänd för mångavåldsoffer. Det framstår inte heller som rimligt att ettbrottsoffer själv måste vidta åtgärder för att få ut enersättning av staten. Staten borde automatiskt betala utbrottskadeersättningen i de fall att rätt tillbrottskadeersättning för personskada föreligger.Det behövs en ändring i brottsskadelagen enligt ovananförda. Vidare är en bred informationsinsats nödvändigt.ex. inom ramen för de insatser som görs för att motverkavåld och stödja brottsoffer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skadestånd för våldsoffer.
mot · GE02Ju842 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagstiftningen om miljöbrott, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo816 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det behövs någon form av rättshjälp för att enskildapersoner och organisationer bättre skall kunna stoppamiljöförstöring som drabbar marken, luften och vattnetomkring dem,2. att beslutar att till åklagarmyndigheterna,anslag C 2 under andra huvudtiteln, anvisa ettreservationsanslag på . för personalförstärkningoch utbildningsinsatser för att bredda och höjakompetensen hos dem som utreder och för talan imiljöskyddsmål,3. att beslutar att till domstolarna, anslag D 2under andra huvudtiteln, anvisa ett reservationsanslag på 2000000kr. för personalförstärkning och utbildningsinsatser föratt bredda och höja kompetensen hos dem som dömer ochhandlägger miljöskyddsmål,4. att beslutar att anslag A 1 under andrahuvudtiteln, till statsrådsberedningen, minskas med .
mot · GE02Ju843 · 1991-01-25 00:00:00 — Nya polishus i , m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So525 hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillpåskyndad planering av polishus i , Handen ochSödertälje,2. att hos regeringen begär förslag omlagändring för att möjliggöra kommunala poliser,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd och stimulans tillbrottsofferjourer.
mot · GE02K19 · 1991-01-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:60 Offentlighet, integritet och ADB Användning av personnummerDet unika svenska systemet med personnummer hotaralltmer den enskildes integritet. Allt fler datorsystem hosmyndigheter och företag med uppgifter om medborgarnaskapar ökade möjligheter till samkörning ochsammanställande av uppgifter i en omfattning som vi aldrighade kunnat föreställa oss.Data- och offentlighetskommittén har lagt fram tvåalternativa förslag till åtgärder för att åstadkomma enreglering och begränsning av användningen avpersonnummer i datorbaserade personregister. Det enainnebär en helt ny lag om användning av personnummer.Det förslaget går ut på att personnummer inte skall fåanvändas i personregister som förs med hjälp av ADB ominte någon av följande förutsättningar är uppfylld.1. Den registrerade har medgett användningen avpersonnummer.2. Registret har stöd i lag och förordning.3. De registrerade uppgifterna förs inom en verksamhetfrån vilken det enligt lag eller förordning finns skyldighet attlämna personuppgifter som innehåller personnummer tillsådant register som har stöd i lag eller förordning.4. Datainspektionen har medgett användningen avpersonnummer i tillståndspliktigt register för forskning ellerframställning av statistik.Det andra förslaget, det s. k. kompletteringsförslaget,som överensstämmer i stort med propositionens förslag,innebär att 7 § datalagen utvidgas med en föreskrift om attpersonnummer får registreras endast när detta är uppenbartpåkallat med hänsyn till registrets ändamål och vikten av ensäker identifiering av de registrerade eller av annat skäl.Miljöpartiet de gröna anser att inget av alternativenuppfyller den enskildes krav på integritet. Därför anser viatt användningen av personnummer skall regleras i en heltny lag och att personnumren endast skall få användas omregistret har stöd i lag eller regeringsförordning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1990/91:60,2. att hos regeringen begär nytt förslag därpersonnummeranvändningen är reglerad på det sätt somanförts i motionen.
mot · GE02K203 · 1991-01-25 00:00:00 — Svensk grundlag skyddar inte enskild egendom ochenskilt ägande i samma utsträckning som i övriga nordiskaländer eller andra jämförbara länder i övriga Europa.Åtskilliga motioner i frågan har framlagts under årenslopp i den svenska -- dock utan framgång.Ändå är det personliga ägandet en grundläggandeförutsättning för en fungerande marknadsekonomi. Det ärsjälva kärnan i ett fritt och demokratiskt samhälle, jagrunden för en fungerande demokrati. ämnar t.o.m.Sovjetunionen under influens av marknadsekonomin skrivain rätten till privat egendom i sin nya grundlag.I har utvecklingen gått i motsatt riktning. Härinstiftas successivt den ena kollektiva fonden efter denandra, varvid medborgarnas egendom urholkas och ägandetsocialiseras.Den s.k. engångsskatten på pensionsfonderna är ettvarningens exempel. Denna engångsskatt är sålunda en n-gångsskatt, där n= 1, 2, 3, 4, 5.....Med ett grundlagsskydd för äganderätten hade detbeslutet aldrig kunnat komma till stånd. Inomskogsvårdslag och naturresurslag finns andra exempel påmotsvarande inskränkningar i den enskildaförfoganderätten av enskild egendom.Statsmakternas negativa syn på enskilt ägande i vårt landbörjar därför av allt fler medborgare upplevas som ett hotför framtiden. Ett exempel på denna växande opinion i vårtland är tillkomsten av Ägarfrämjandet, som bildats för attfrämja skyddet av och tryggheten i enskild egendom.Medlemmar är enskilda köpmän, industriidkare,lantbrukare, småföretagare, fastighetsägare, skogsägare,vanliga bostadsägare m.fl. har jämfört med mångaandra länder en låg andel villa- och bostadsrättsägare,främst föranlett av den politik, som förts på detta område.Ändå visar undersökningar, att av vårt folk villbo i egen villa eller insatslägenhet.Det behövs uppenbarligen en bredare opinion på dettaområde än den som de politiska partierna misslyckatsmed att få gehör för i riksdag. Det enskilda ägandetmåste skrivas in i vår grundlag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär ett förslag tillgrundlagsskydd av enskild egendom.
mot · GE02K204 · 1991-01-25 00:00:00 — Förbud mot åsiktsregistrering av utländska medborgare Enligt regeringsformen (RF 2:3) får anteckning ommedborgare i allmänt register inte utan hans samtyckegrundas enbart på hans politiska åskådning. Förbudet motpolitisk åsiktsregistrering gäller enbart svenska medborgareoch alltså inte till förmån för utlänningar. I förarbetena gesöver huvud taget ingen motivering till varför förbudet motåsiktsregistrering skulle vara förbehållet svenskamedborgare. Enligt RF 2:20 skall utlänning jämställas medsvensk medborgare i en lång rad avseenden, dock inte vadgäller förbudet mot politisk åsiktsregistrering.Säkerhetspolisen har rätt att föra register över personersom kan misstänkas vara till fara för rikets säkerhet. Sådanregistrering kan omfatta både svenska och utländskamedborgare. I sådana fall får också anteckning om politiskåsikt eller tillhörighet göras. Regler för säkerhetspolisenssärskilda register återfinns i 2 §personalkontrollkungörelsen. har den s.k. föreslagit att de grundläggande reglerna ompersonalkontrollen skall regleras i lag och intesom i en författning av lägre valör.Det finns enligt vår mening ingen anledning att göranågon åtskillnad mellan svenska medborgare ochmedborgare i andra länder som är bosatta i vadgäller politisk åsiktsregistrering. Bestämmelsen attsäkerhetspolisen får föra register över personer som kanmisstänkas vara till fara för rikets säkerhet och som gällerbåde svenska och utländska medborgare borde varatillfyllest. Därför bör RF 2:3 samt RF 2:20 ändras så att detframgår att ingen skillnad görs mellan svenska ochutländska medborgare när det gäller förbudet mot politiskåsiktsregistrering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förbudet mot politiskåsiktsregistrering också skall gälla för utländskamedborgare.
mot · GE02K207 · 1991-01-25 00:00:00 — Lag om sunt förnuft har en förödande mängd lagar, förordningar ochregler. Inte sällan medför detta att enskilda människorbehandlas orättvist eller allmänt hamnar i kläm.Detta förhållande är i sig ett tillräckligt argument för attsnarast minska omfånget på det svenska regelverket.Tills detta har låtit sig göras behöver något göras snarast.Annars riskerar vi att få se ytterligareexempel på människor som drabbas. Den senaste tidensexempel är mer än tillräckliga.Bilhandlare i VimmerbyBehandlingen av bilhandlaren iVimmerby är ett exempel på vad som kan kallasjustitiemord. Det var som skattemyndigheterna vid entaxeringsrevision misstänkte att stora summor från beskattning.Vid två tillfällen anhölls Alvgaard och polisen företoghusrannsakan, i såväl hans bostad som firma. ''säkrades'', d v s beslagtogs, av hansmedelbetalning. Som om inte detta var nog hölls också enpresskonferens i , där Alvgaard utmåladessom störste skattefifflaren i länet.Hur det sedan gick är allmänt bekant. BilhandlareAlvgaard friades, men hade lidit mycket stor personlig ochekonomisk skada. Ingen ersättning för vare sig ekonomiskeller annan skada har utgått från statens sida. Han har t o mkrävts på ersättning för rättegångskostnaderna!Att ett sådant förfarande strider mot såväl det allmännarättsmedvetandet som sunt förnuft är allom bekant.Anders blev dubbelt bestulenSent gick två medelåldersmän med ett avsågat hagelgevär in i på i och tvingadetill sig 3 200 kronor.Inte nog med det. måste betala 640kronor i moms (), arbetsgivaravgifter 1 247kronor () och i inkomstskatt (40procent).Rånarna tog och skattemyndigheterna tarnästan lika mycket -- . blir totalt 6 367 kronor.Att detta förfarande strider mot såväl det allmännarättsmedvetandet som sunt förnuft är även det allombekant.Samhället ska ha regler som skyddar mot brott -- intesom ytterligare förvärrar skadan.Lag om sunt förnuftJag har beskrivit två exempel på personer som råkat illaut på grund av nuvarande regelverk. Det går att hitta mångaliknande exempel runt om i vårt land. Det står klart att vissabestämmelser får till följd att orimliga effekter uppstår.Därför krävs det en lag som ser till att personer vid liknandetillfällen hålls skadeslösa.Lagen, som med fördel kan heta ''Lagen om suntförnuft'' kan ha följande inriktning:Om en gällande lag eller regel visar sig uppenbartorättvis och strider mot allmänt rättsmedvetande och suntförnuft skall den inte gälla. Den enskildes bästa ska dåsättas före det allmännas.Lagen ska tillämpas vid all myndighetsutövning motenskild.Det bör ankomma på vederbörande utskott att utformaförslag till lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar införa en ''lag om sunt förnuft'' ienlighet med vad som i motionen föreslagits.
mot · GE02K21 · 1991-01-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:60 Offentlighet, integritet och ADB Propositionen behandlar en rad frågor som varit föremålför utredning inom ramen för data- ochoffentlighetskommittén (DOK). I huvudsak följerpropositionen DOK:s förslag. Vi finner att förslagen på deflesta punkter innebär en rimlig och godtagbar balansmellan ett starkt offentlighetsintresse å ena sidan ochskyddet för den personliga integriteten å den andra.På några punkter avviker propositionen från DOK:sförslag. Det gäller bland annat myndigheternas försäljningav personuppgifter. Föredragande statsrådet delar DOK:suppfattning att en uppstramning av bestämmelserna försådan försäljning är påkallad. För vår del anser vi att bästametoden därvidlag är att beslutar om en särskildlag om myndigheters försäljning av uppgifter om enskilda urpersonregister. Utan särskilt bemyndigande från riksdagenskall det vara förbjudet för myndigheter att säljapersonuppgifter.Vi anser vidare att det vid all sådan försäljning skallfinnas en så kallad direktreklamspärr. De som inte önskardirektreklam i brevlådan skall på ett enkelt sätt kunnameddela myndigheten att hans eller hennes adress skallspärras för sådant reklammaterial. Det bör ankomma påstatsmakterna att genom en särskild informationskampanjupplysa medborgarna om att det finns en sådan spärregel.PersonnummerDOK vill ävenledes ha stramare regler för användandeav personnummer. Vi delar den uppfattningen utan att förden skull anse att personnumret i sig skulle vara enintegritetsfara. Tvärtom kan personnumret många gångereliminera risker för förväxling som kan kränka denenskildes integritet och ibland leda till rättsförluster. Menuppenbart används personnummer också i mångasammanhang när det inte alls är nödvändigt. Regeringensförslag innebär att personnummer endast skallfå registreras i dataregister om det är påkallat med hänsyntill registrets ändamål. För vår del föredrar vi DOK:sförslag som innebär en ytterligare skärpning i fråga ompersonnummer. Personuppgifter skall således få registrerasendast om det är uppenbart påkallat med hänsyn tillregistrets ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om ensärskild lag om myndigheters försäljning av uppgifter omenskilda ur personregister enligt vilken det skall varaförbjudet för myndigheter att sälja personuppgifter utanriksdagens bemyndigande,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktreklamspärr,3. att beslutar att 7:5 § andra stycket förstameningen i förslag till lag om ändring i datalagen (1973:289)får följande lydelse: I fråga om personnummer gällerdessutom att registrering får ske endast när detuppenbart krävs med hänsyn till registrets ändamål,vikten av en säker identifiering eller av annat godtagbartskäl.
mot · GE02K213 · 1991-01-25 00:00:00 — Svensk lagstiftning och internationella konventioner Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo705 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anpassning av svensk lagstiftningtill internationella konventioner.
mot · GE02K215 · 1991-01-25 00:00:00 — Stärkt grundlagsskydd för rätt till fackliga stridsåtgärder I regeringsformen 2 kap. 17 § stadgas om skydd förrätten att vidta fackliga stridsåtgärder om annat ej följer avlag eller avtal.Lagstiftning om allmänna begränsningar i rätten attvidta fackliga stridsåtgärder finns i medbestämmandelagenoch lagen om offentlig anställning. , 1971, har ingripit i en pågående fackligkonflikt och lagstiftat om fredsplikt.Regeringens proposition 1989/90:95 om lönestoppinnehöll förslag om förbud mot fackliga stridsåtgärder ilönefrågor under en tvåårsperiod.Som lagrådet konstaterade i sitt yttrande överpropositionen har skyddet i regeringsformen för rätten attvidta fackliga stridsåtgärder avsiktligt och efter önskemål avde fackliga centralorganisationerna getts en mycketbegränsad räckvidd och skulle inte ha utgjort något hindermot att genomföra den av regeringen föreslagnalagstiftningen.Vänsterpartiet anser att rätten att vidta fackligastridsåtgärder är en grundläggande fri- och rättighet av såfundamental betydelse för medborgarna att den börtilläggas skydd efter mönster av regeringsformen 2 kap. 12§. Varje inskränkning av strejkrätten innebär en viktigbegränsning av arbetstagarnas yttersta vapen för ettsolidariskt värnande av sin värdighet och sina materiellalivsbetingelser och måste därför bli föremål för djupgåendediskussion och överväganden. Vi kan i vår omvärld se vadavsaknad av strejkrätt eller långtgående inskränkningar iden betyder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkt grundlagsskydd förrätten att vidta fackliga stridsåtgärder.
mot · GE02K218 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt vår rättsordning (20 kap 8 och 9 §§rättegångsbalken) har målsägande -- d.v.s. den som varitoffer för brott -- rätt att få frågan om gärningsmannensansvar prövad av domstol liksom frågan om det straffbrottet förskyller. Denna (subsidiära) talerätt tillhörvisserligen icke de i 2 kap regeringsformen förtecknade fri-och rättigheterna. Icke desto mindre har talerätten genomhävd tillvunnit sig karaktär av en sådan rättighet. Denenskilde som utsatts för brott har nämligen anspråk på attförövaren av det allmänna verkligen bringas till näpst avnågot slag, en rätt som blir av verklig betydelse omåklagarmakten av politiska skäl skulle underlåta att väckaåtal.I en promemoria, betitlad ''Vissa begränsningar imålsäganderätten'', framlades av justitiedepartementetunder förslag om begränsning i dennamålsäganderätt av hänsyn till statens intresse av sekretessrörande viss offentlig verksamhet. Enligt promemorianskulle frågan om talebegränsning upptagas avbeslutsmyndigheten efter anmälan från en administrativmyndighet. Till beslutsmyndighet föreslogs Högstadomstolen (HD). Varken HD:s kollegium eller lagrådet (15maj l990 ) tog i yttrande avstånd från förslaget att åläggadomstol detta slag av prövning, dock att man ifrågasatte detlämpliga i att uppgiften anförtroddes åt HD.Fråga är emellertid om en dylik uppgift rymmes underdet i 1 kap. 8 § regeringsformen upptagna begreppet''rättskipning''. Grundlagsstadgandet lyder: Förrättskipningen finns domstolar och för den offentligaförvaltningen statliga och kommunalaförvaltningsmyndigheter. Vad är då rättskipning? Dettaspörsmål har ägnats stort intresse av den bortgångneGustaf ; Domstolarna och rättsutvecklingen,Rättsfondens skriftserie nr 23, l989, och l990 s 635. Enligt avser rättskipning denverksamhet som försiggår hos de allmänna domstolarna itvå handläggningsformer, nämligen dels den form somgäller för avgörande av enskildas inbördes tvister dels denform som gäller för fastställande av straffanspråk, vartillkommer en specialform rörande hanteringen avextraordinära rättsmedel. Den ifrågasatta uppgiften fallerföljaktligen enligt otvivelaktigt utanför begreppeträttskipning; den är att bedöma som ett administrativtanmälningsärende.Enligt finns anledning att känna oro frånrättsstatliga synpunkter:Om HD inte själv som högsta organ för handhavande avrättskipningen är beredd att värna om sin ställning somdomstol utan låter sig utnyttjas för andra ändamål när denpolitiska makten vill ha hjälp med någon manöver, då ärfara å färde (SvJT s 635).Som framgått måste det vara av fundamental betydelsefrån konstitutionella synpunkter att få klarlagt vilkauppgifter som suveränt tillkommer den dömande maktenliksom å andra sidan vilka uppgifter som faller utanfördomsmakten. Denna fråga bör därför blir föremål förutredning i samband med att andra statsrättsliga ämnenövervägs under parlamentarisk medverkan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begreppet rättskipning iregeringsformen.