mot · GE02Sk714 · 1991-01-25 00:00:00 — Mervärdeskattskyldighet vid försäljning av utbildningstjänster /91 inträdde nya bestämmelser betr.skattskyldighet för mervärdesskatt vid försäljning avtjänster. Den grundläggande principen har i förarbetenasagts vara att även försäljning av tjänster skall beläggas medmervärdesskatt med så få undantag som möjligt.Riksskatteverket har haft uppdraget att utarbetadetaljerade anvisningar på basis av riksdagsbeslutet omdenna utvidgade skattskyldighet. Ett område, som varitföremål för RSVs överväganden, har varit hurbeskattningen av kurs- och utbildningsverksamhet skall ske.I ett tidigt skede av sitt arbete indikerades från RSVssida, att undervisning (definierad bl.a. med att den skallbedrivas efter en fastställd kursplan och leda till enkompetenshöjning) skulle vara befriad från skattskyldighet,medan kursverksamhet skulle beläggas medmervärdesskatt.I de slutliga anvisningarna, vilka förelåg strax , har RSV emellertid fastlagt, att allutbildningsoch kursverksamhet skall vara skattebefriad.25-procentig kostnadsökningDe nya reglerna för mervärdesskatt har emellertidmedfört att allt inköp av tjänster från tredje part (dvs. näranställningsförhållande ej råder) blir skattepliktigt -- dvs.också i de fall en utbildningsanordnare för sin ejskattepliktiga utbildning ej med egen, anställd personal kanklara all utbildning utan måste köpa in kompletterandetjänster. Detta medför en kostnadshöjning för denna delmed jämfört med tidigare.När kommuner i egen regi bedriver utbildning, kan allingående moms (för tjänster och utbildningsmateriel) drasav inom ramen för kommunernas generella avdragsrätt förmedvärdesskatt. Detta skapar ett snedvridetkonkurrensförhållande gentemot andrautbildningsanordnare, som ju ej kan kompensera sinaökade kostnader på samma sätt.SnedvridenProblemet gäller alla utbildningsanordnareutanför kommunerna, dvs. även i de fall en kommunav olika skäl valt att driva en del av sin utbildning i stiftelse-eller bolagsform.Detta snedvridna konkurrensförhållande för kommunerkontra andra utbildningsanordnare är särskilt uttalat viduppdragsutbildning mot företag, myndigheter ochorganisationer. Denna skillnad bör utjämnas genom att allutbildnings- och kursverksamhet riktad mot företag ochorganisationer (dvs. vad som oftast kallasuppdragsutbildning) särskiljs från reguljär utbildning riktadmot enskilda personer. Därvid kan den förstnämnda typenav utbildnings- och kursverksamhet göras skattskyldig förmervärdesskatt med motsvarande avdragsrätt för ingåendemervärdesskatt.Bergsskolan drabbasDet nämnda snedvridna konkurrensförhållandet,orsakade av nu gällande bestämmelser för avdrag avingående moms, gäller främst fristående skolor, som bedrivsi stiftelse- eller bolagsform och som till ej oväsentlig delbehöver köpa kompletterande lärarresurser från tredjepart. Ett exempel är i , som drivs istiftelseform med , i Värmlandoch som huvudman.Antalet utbildningsanordnare, som skulle påverkas avden föreslagna ändringen, är således litet. Den ekonomiskaoch marknadsmässiga effekten för dem är emellertid avstor, för att inte säga avgörande, betydelse för derasmöjligheter att konkurrensmässigt kunna marknadsföra siginom uppdragsutbildningsområdet.Påverkan på statens sammanlagda intäkter avmervärdesskatt är således relativt liten och svarar endastmot den ingående momsen för köpta tjänster och materielför uppdragsutbildningen hos nämndautbildningsanordnare. Den utgående mervärdesskatt, somdebiteras köpare av utbildning/kurser, är neutral när detgäller momspliktiga företag. Den utbildning, som säljs tillorganisationer, myndigheter eller andra ejmervärdesskattskyldiga, ger en ökning av skatteintäkterna.Sammantaget torde således påverkan på statens intäkter avmervärdesskatt vara ytterst marginell. Med stöd av ovanstående hemställsatt hos regeringen begär förslag, i enlighet medvad som i motionen anförts, till ändringar avmervärdeskattelagstiftningen för att undanröja desnedvärderande effekterna av mervärdeskatteregeln vidförsäljning av utbildningstjänster.