ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02L729 · 1991-01-25 00:00:00 — har i många avseenden varit ett föregångslandnär det gäller att ställa krav på leksakers säkerhet.Vi har också varit föregångare när det gäller att ställakrav på leksakers innehåll. 1979 tecknades t.ex. den förstaöverenskommelsen med leksaksbranschen om att inte säljakrigsleksaker. Denna överenskommelse har följts upp ochkompletterats genom ett nytt avtal 1989, därleksaksbranschen åtar sig att inte heller marknadsföraandra leksaker på ett grovt eller våldsamt sätt. Man harockså i en rekommendation till leksaksbranschen,utarbetad i samarbete med , uppmanat attinte sälja alltför våldsinriktade leksaker. Den gamlaöverenskommelsen om att inte sälja krigsleksaker kvarstårockså.För närvarande pågår ett intensivt förhandlingsarbetekring en EG-anpassning av olika produkter. När det gällerleksaker är en utgångspunkt att de leksaker som klararEG:s säkerhetskrav, de som är s.k. CEN-märkta, skall fåsäljas i . De CEN-märkta leksakerna uppfyller ivissa fall inte de krav på säkerhet som vi har på leksaker iSverige. CEN-märkningen avser också endast en slagsminiminivå på säkerhet, de avser inte att bedömalämpligheten av vissa saker. Det betyder att någrarestriktioner gentemot krigs eller våldsleksaker, om de inteär direkt farliga, förmodligen inte kommer att ställas.Varje enskilt land har möjlighet att begära undantag närdet gäller väsentliga konsumentfrågor. För närvarandepågår ett aktivt arbete från sida vad gäller attbevaka säkerhetsfrågorna. Men det är också viktigt att detmödosamma arbete som skett i för att få bort renakrigsleksaker och mycket våldsinriktade leksaker intespolieras vid en EG-anpassning. Det finns därför allanledning att driva också denna fråga vid de fortsattaförhandlingarna med EG. För svenska konsumenter är detav ett mycket vitalt intresse att dessa produkter ävenfortsättningsvis inte säljs i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vålds- och krigsleksaker iförhandlingarna med EG.
mot · GE02L730 · 1991-01-25 00:00:00 — Den s.k. resegarantilagen (SFS 1972:204) stadgar att densom yrkesmässigt anordnar sällskapsresor till land utanförNorden skall ställa säkerhet hos Kommerskollegium.Säkerheten ställs med de belopp som Kommerskollegietbestämmer.Minimigarantibeloppet är för arrangörer och för återförsäljare . Det finns arrangörer som ställergarantibelopp på ca tillKommerskollegium. Det vanliga är att företagen ställer enbankgaranti på beloppen. Detta inverkar sedan givetvis påföretagets möjligheter att få lån eller bankgarantier förandra ändamål. Företagen är skyldiga att varje årrapportera om antalet planerade resenärer,betalningsvillkor, anmälningsavgifter, beräknadehemtransportkostnader vid avbruten resa etc. är tvungna att rapportera med kortareintervaller. Om researrangören går i konkurs hjälpergarantin resenärerna att dels komma hem från utlandet,dels återfå utlägg för betalda resor och anmälningsavgifter.Ca 400 arrangörer och 250 återförsäljare har ställtresegaranti.De belopp som ständigt måste garanteras, och somdärmed utgör en belastning på de berörda företagen,uppgår sannolikt till miljarder. Sedan resegarantin infördes1967 har inte mer än ca faktiskt behövtbetalas ut, och då står en enda researrangör ensam förbortemot hälften.Visserligen behövs ett konsumentskydd, men detnuvarande systemet är onödigt dyrt och besvärligt vilket islutänden får betalas av konsumenten. Ett alternativ till detnuvarande systemet skulle kunna vara enförsäkringslösning. Om kravet på garantier ersattes medkrav på försäkring skulle de flesta problem kunna lösas. Föratt täcka även de fall som kan tänkas uppkomma som intetäcks av försäkringarna skulle man kunna ha en gemensam''pool'' mellan försäkringsbolagen, eller möjligen mellanföretagen i resebranschen.Regeringen bör få uppdrag att utreda ett nyttsystem för konsumentskydd vid utlandsresor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen utreder ett nytt systemför att ersätta det nuvarande systemet med resegarantier.
mot · GE02L731 · 1991-01-25 00:00:00 — Förbud mot könsdiskriminerande reklam Det är förnedrande för både kvinnor och män med dekönsdiskriminerande och halvpornografiska bilder somförekommer i reklamen. Tillåter vi att den kvinnobild somdenna reklam representerar fortsätter att spridas,underminerar vi det jämställdhetsarbete som under lång tidoch med stor möda åstadkommits.Konsumentverket har granskat annonser och reklam ochkartlagt könsdiskriminerande reklam. De har ocksåutarbetat normer för vad som kan anses varakönsdiskriminerande. överlämnadesslutrapporten ''Könsdiskriminerande reklam -- ska denbort!'' till regeringen.I samband därmed inrättade vissa branschorganisationerNäringslivets etiska råd mot könsdiskriminerande reklam,, i syfte att undvika lagstiftning motkönsdiskriminerande reklam. Av alla anmälningar somkommer in till är det ett fåtal som leder till fällning.ERKs verksamhet kan ifrågasättas fråneffektivitetssynpunkt. Det är knappast troligt att den ledertill någon nämnvärd sanering i fråga omkönsdiskriminerande reklam.Redan nu får anses klarlagt att lagstiftningsvägen måsteprövas för att få bukt med företeelsen. För att så ska kunnaske måste marknadsföringslagen ändras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ändring avmarknadsföringslagen så att könsdiskriminerande reklamförbjuds.
mot · GE02L732 · 1991-01-25 00:00:00 — Kompetenskraven på fastighetsmäklare och fastighetsvärderare Fastighetsförmedling och värdering av fastigheter ärgrannlaga och svåra uppgifter som kräver kunskap ochkompetens.Den senaste tidens konkurser bland finansbolagen haravslöjat mycket allvarliga svindlerier där falskavärderingsintyg på fastigheter figurerat.I ett känt fall i södra har en fastighetvärderats till av den värderingsman somgrundar lånegivningen till fastigheten. Det verkliga värdettorde ligga långt av det angivna värdet. Pådet sättet har den som med falskt värderingsintyg förvärvatfastigheten och gjort upplåningen tillskansat sig en avsevärdsumma pengar. Vederbörande har sedan rest utomlands ochgjort sig oanträffbar. Banken som lånat ut pengarna får takreditförlusten.Dessa oseriösa inslag skadar fastighetsmarknaden ochmedför att många enskilda kan råka ut för ekonomiskakatastrofer. Många som familjer och andra som funderar påatt förvärva ett eget hem eller en fastighet känner sigotrygga.Det som hänt visar att större krav måste ställas påutbildning och auktorisation av mäklare ochvärderingsmän.Låga utbildningskravKraven på utbildningen för fastighetsmäklare är mycketlåga. För att starta fastighetsvärderingsrörelse krävs endastgrundskoleutbildning. För att starta mäkleriverksamhetkrävs utöver grundskola inläsning av några hundra sidorfacklitteratur. För att bli advokat krävs t.ex. långjuristutbildning på högskolenivå jämte praktik.Advokatverksamhet låter sig väl jämföras med denna typ avverksamhet.Ungefär 2 % av landets fastighetsmäklare har enutbildning på högskolenivå som kan jämföras med t.ex. vaden advokat har. I ligger av mäklarna på denutbildningsnivån.Mot bakgrund av det anförda föreslår vi att krav påregistrering hos länsstyrelse och auktorisation avfastighetsmäklare och fastighetsvärderare skall införas ifastighetsmäklarlagen. Vidare måste krav påhögskoleutbildning ställas och utbildning för detta ändamålbyggas upp. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställsatt hos regeringen begär förslag om skärptakrav på utbildning, registrering och auktorisation förfastighetsmäklare och fastighetsvärderare i linje med vadsom anförts i motionen.
mot · GE02L733 · 1991-01-25 00:00:00 — Det pågår inom enöversyn av fastighetsmäklarlagen.Då fastigheter överlåtes är det ofta fråga om . För näringslivet är det självfalletbetydelsefullt att korrekta värden för fastigheternatillämpas.På motsvarande sätt är det mycket viktigt för enskilda attde säljer/köper exempelvis egna hem till rätt pris.De priser som tillämpas i fastighetsaffärer är ofta starktinfluerade av vad fastighetsmäklare angivit. Hos mångasådana mäklare finns dock bristfälliga kunskaper om hur enfastighets värde bäst bestäms.Det är angeläget att översyn äveninkluderar frågan om mäklares utbildning. Det finns skäl attöverväga om det är möjligt -- och lämpligt -- att införa någonform av klassificering av mäklare.Här kan erinras om de skillnader vad gäller vissauppdrag som existerar mellan advokater och andra jurister.På liknande sätt görs skillnad på auktoriserade revisorer,godkända sådana och andra personer verksamma ibranschen.En sådan klassificering av mäklare skulle stärkafastighetsköpares/säljares ställning. Vid en sådan eventuellklassificering skulle givetvis mäklarens utbildning tillmätasstor vikt. En klassificering skulle vidare försvåra de mindreseriösa mäklarnas verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en klassificering avfastighetsmäklare.
mot · GE02L802 · 1991-01-25 00:00:00 — Patent på genteknologiska uppfinningar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo606 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om patent på genteknikområdet.
mot · GE02L803 · 1991-01-25 00:00:00 — Talboksutlåning till invandrare och flyktingar erhöll länsbiblioteket i medel frånStatens kulturråd och för attgenomföra en försöksverksamhet med utlåning av talböckertill invandrare.Genom en inskränkning i upphovsrättslagen, paragraf18, har flera grupper t.ex. synskadade, rörelsehindrade,afatiker, människor med läs- och skrivsvårigheter, fåttmöjlighet att låna talböcker. Invandrare omfattasemellertid inte av denna möjlighet beroende på attbegreppet läs- och skrivsvårigheter givits en mycket snävtolkning i lagtexten. Det är endast fysiologiskt grundadeläshandikapp, s.k. dyslexi, som avses. Analfabeter ärsåledes också uteslutna från möjligheten att låna talböcker.Genom att länsbiblioteket beviljades dispens frånbestämmelserna i upphovsrättslagen blevförsöksverksamheten möjlig att genomföra.Syftet med försöksverksamheten var att undersöka omerfarenheterna av att låna ut talbok plus bok till invandrareoch flyktingar kunde ge så bra och intressanta språkligaresultat, att det vore önskvärt att få till stånd en förändringi upprättshovslagens bestämmelser rörande utlåning avtalböcker.Invandrarnas bristande kunskaper i det svenska språketär naturligtvis ett hinder när det gäller att tillägna siglitteratur på svenska. Det torde närmast vara ensjälvklarhet att möjligheten att lyssna till en svenskuppläsning som man följer med i en text är tillgagn för språkinlärningen. Projektet har velat undersökaom denna hypotes -- att både uppleva litteratur med öga ochöra -- kan bidra till bättre språklärning. Projektet harsamarbetat med invandrarlärare som undervisar på olikanivåer. De som deltagit i försöksverksamheten har varitbåde flyktingar som bor på förläggningar och invandraresom bott i landet i tio--femton år.När försöksverksamheten nu är slutförd visarutvärderingen en rad positiva effekter. Från lärarhållkonstateras samfällt att användningen av talbok plus bokhar varit mycket bra när det gäller elevernas möjlighet atttillägna sig språket. Utvärderingen visar också attordförrådet blir större, ordförståelsen ökar markant, uttaletförbättras och hörförståelsen tränas mycket effektivt.Försöksverksamheten visar också att användandet avtalbok plus bok fungerat väl när det gällt att vidareutvecklaoch förbättra svenskkunskaperna även sedan invandrarengått igenom den av samhället organiseradesvenskundervisningen. Försöksverksamheten har visat såpositiva resultat att det finns anledning att göra en ändringav upphovsrättslagen som gör det möjligt för flyktingar ochinvandrare att låna talböcker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ändring av upphovsrättslagensom gör det möjligt för flyktingar och invandrare att lånatalböcker.
mot · GE02L804 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr285 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphovsrättslagtiftningen påmusikområdet.
mot · GE02L805 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är dess värre ofta mycket svårt att erhålla utskrifterav program från riksradioprogram etc.Utskrifterna behövs för att verifiera ellerkontrollera i programmen gjorda utsagor. Orsakerna tillönskemål om utskrifter kan vara många. Vanligt är att degjorda påståendena eller utsagorna behöver kontrollerasoch t.o.m. ibland bemötas.Sveriges Radio hänvisar vanligen tillupphovsmannarättsliga problem, när de avböjer den härtypen av beställningar.Detta är ytterligt allvarligt, inte minst när denna typ avavböjande svar drabbar exempelvis och dessutredningstjänst. är ett statligt monopol ochett ovillkorligt krav för ett sådant monopol inominformationssektorn är att har rätt att ta del avallt det programmaterial de önskar utan onödig tidsutdräkt.Vissa upphovsmannarättsliga hinder tycks kunnaåberopas. Därför bör lagstiftningen innehålla en lag somstadgar att och dess ledamöter har full rätt attutfå -- utan tidsutdräkt -- programutskrifter efter begäran. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om programutskrifter från SverigesRadio.
mot · GE02L806 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr326 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphovsrättslagstiftningen påmusikområdet.
mot · GE02L807 · 1991-01-25 00:00:00 — Patent på bioteknologiska uppfinningar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo626 hemställsatt hos regeringen begär ett förtydligande avpatentlagen så att det klarare framgår att patent inte kan taspå levande organismer.
mot · GE02L808 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr331 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphovsrättslagstiftningen påmusikområdet.
mot · GE02L809 · 1991-01-25 00:00:00 — Upphovsrätten lägger hinder i vägen för effektivkonsumenträttI uppgifter ingår att ingripa motkommersiell reklam i radio och TV med stöd avmarknadsföringslagen. Vidare bör konsumentverketsärskilt följa reklamutvecklingen i satellit-TV och initieradebatter och föreslå åtgärder till främjande avkonsumenternas intresse. För att kunna beivra otillbörligmarknadsföring i radio och TV och för att bedriva annanverksamhet som statsmakterna ålagt ärdet nödvändigt att verket har rätt att spela in radio- och TV-sändningar, att använda materialet i sin verksamhet och atthelt eller delvis sprida innehållet i sändningarna vidare.Radio- och TV-sändningar är skyddade avupphovsrättslagen.Av särskild betydelse i detta sammanhang är dels den sk citaträtten som innebär att man ur ett offentliggjort verkfår göra citat i den omfattning som betingas av ändamålet,dels rätten att i anslutning till texten i en kritisk ellervetenskaplig framställning återge ett offentliggjortkonstverk.Enligt en uppfattning som förts fram från sakkunnigt hållskulle 48§ upphovsrättslagen lägga hinder i vägen förkonsumentverket att spela in reklam frånsatellitsändningar, varvid hävdats att signalrätten, rätten tillTV-signalen som bär programmet, skulle ta övercitaträtten. I paragrafen hänvisas dock till bestämmelsenom citaträtten. har för sin del hävdat attcitaträtten bör gälla till förmån för verket.I fråga om möjligheten att spela in och återge radio- ochTV-sändningar i anslutning till en kritisk eller vetenskapligframställning är inne på den linjen att denrätten inte gäller för radio- och TV-sändingar och har därförhos regeringen föreslagit en ändring iupphovsrättslagen. Regeringen har dock ännu inte vidtagitnågon åtgärd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till skyndsamändring i upphovsrättslagen som går ut på attkonsumentverket, konsumentombudsmannen eller annanmyndighet som kan komma i fråga får rätt att spela in,bevara och citera radio- eller TV-sändning samt i övrigtutnyttja det inspelade i myndighetens verksamhet.
mot · GE02L811 · 1991-01-25 00:00:00 — Patent på bioteknologiska uppfinningar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So529 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om immaterialrätt.
mot · GE02L812 · 1991-01-25 00:00:00 — Patent på levande organismer Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U259 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om patent på levande organismer.
mot · GE02L903 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi har vid tidigare riksmöten väckt motioner med förslagom promillegräns vid alkoholförtäring i samband medbåttrafik.Vi kan konstatera att vår uppfattning vunnit allt störreanslutning bland ledamöter. Vid riksdagenssenaste behandling av dessa frågeställningar våren l990ställde representanter från fyra partier upp bakom vårtförslag om en promillegräns.Årligen omkommer många människor i olyckor medfritidsbåtar. En oacceptabelt stor del av olyckorna harsamband med alkoholförtäring. Det är klarlagt attalkoholförtäring försämrar omdömet och ökar risken föruppkomst av olycksfall. Även små mängder alkohol kaninverka negativt på prestationsförmågan och omdömet. Iarbetet att försöka vända denna utveckling gäller det attförsöka få alla att acceptera att alkohol och trafik inte hörihop.Informationsinsatserna genom olika folkrörelser,motororganisationer m.fl. har stor betydelse.Enligt vår uppfattning är det emellertid dessutom likanaturligt som att vi har en promillegräns till lands att viockså har motsvarande gräns vid trafik till sjöss.Lagutskottets majoritet har avslagit motionsyrkandetbl.a. med hänvisning till att justitieministern aviserat atthon l990 skulle överväga att lägga fram endepartementspromemoria med förslag om skärpning avsjölagen i enlighet med betänkandet LU 87/88:23.Förslag har ännu inte redovisats för och vi stårkvar vid vår uppfattning att det bästa sättet att fåallmänheten att uppfatta onykterhet till sjöss som ett brottär att införa en promillegräns. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagstiftning som innebärinförande av en promillegräns för sjötrafik.
mot · GE02L904 · 1991-01-25 00:00:00 — Samhället måste ge klara signaler om att alkohol ochtrafik inte hör ihop. -- så också sommaren1990 -- har vi fått tragiska rapporter om berusade båtföraresom skadat både sig själva och andra, som förorsakatdödsolyckor och svåra materiella skador.Statistiken visar att alkoholförtäring utgör en väsentligtbidragande orsak till olyckor på sjön. Sjötrafiken har undersenare år förtätats, antalet fritidsbåtar har ökat kraftigt ochpå sina håll börjar sjötrafiken allt mer att likna trafiken påvåra gator och vägar. Många fritidsbåtar har dessutomutrustats med allt starkare motorer som lockar till myckethöga hastigheter.Utvecklingen av sjötrafiken och den ökadeolycksfrekvensen visar med all önskvärd tydlighet att detmåste ställas strängare krav än de nuvarande på nykterhettill sjöss. Visserligen kan man dömas för vårdslöshet omman framför en fritidsbåt i alkoholpåverkat tillstånd, mendå en lagstiftning saknas som överensstämmer med reglernaför vägtrafiken uppfattas det av många som att det är tillåtetatt förtära alkohol i samband med sjötrafik.En särskild lagstiftning med promillegräns föralkoholförtäring bör därför införas också för båttrafik. Ensådan lagstiftning skulle medföra att olyckorna på sjönskulle minska, den skulle rädda liv och den skulle medverkatill en minskning av den totala alkoholkonsumtionen ilandet. Samhällets målsättning måste vara noll promille itrafiken -- både på land och vatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagstiftning med promillegränsvid båttrafik.
mot · GE02L905 · 1991-01-25 00:00:00 — Konsumenternas sakrättsliga skydd, alltså skyddet motsäljarens borgenärer, är otillfredsställande.Närmare bestämt avses med detta skydd frågan om i vilkenutsträckning och under vilka förutsättningar den ena parteni ett avtalsförhållande har skydd mot tredje man påmotpartens sida och särskilt då mot dennes borgenärer vidöverlåtelse eller upplåtelse av en rättighet. Som en allmänoskriven regel gäller vid köp av lösöre att förvärvaren blirskyddad mot säljarens borgenärer först sedan han fåttegendomen i sin besittning, den s.k. traditionsprincipen. Sålänge egendomen blir kvar hos säljaren kan den genomutmätning och konkurs tas i anspråk för betalning av deskulder säljaren har till sina borgenärer. Köparens rättinskränker sig till att han i konkurrens med de övrigaborgenärerna kan göra gällande en fordran på säljaren.Varnande exempelDet handlar alltså om köparens skydd i vissa kritiskasituationer. Typfallet av varnande exempel är konkursen.En köpare har inhandlat en vara av en säljare. Betalningenhar skett i förskott. Före leveransen av varan går säljaren ikonkurs. Då blir köparen i princip, uttryckt på enkelsvenska, ''blåst'' på både förskottsbetalningen och varan.Han förlorar alltså alltihop. Det gäller åtminstone såvidaman inte tycker att det är av värde att han får en fordran isäljarens konkurs. Men erfarenheten är att dessa fordringaroftast är värdelösa. Detta kan knappast anses vara entillfredsställande situation.Rimlig slutsatsEtt bättre sakrättsligt skydd för konsumenten bör därförtillskapas, dock utan att frångå traditionsprincipen somhuvudregel. Detta syfte kan uppnås genom att dennuvarande lösöreköpslagen av ursprungsår 1845 ersätts meden modern rättslig reglering.Riksdagens inställningLagutskottet har i flera betänkanden behandlat fråganom sakrättsligt skydd. uttalade lagutskottet attdet fanns anledning att närmare överväga om de problemsom kravet på besittningsöverföring medför kunde lösasgenom att ersätta den nuvarande lösöreköpslagen med enmera tidsenlig och för köparen användbar reglering. Under1990 förklarade lagutskottet att man ansåg sig kunna utgåifrån att spörsmålet om en modernisering avlösöreköpslagen kommer att övervägas ytterligare inomregeringskansliet, varför något särskilt tillkännagivande ifrågan inte ansågs erforderligt. Båda dessa uttalandengjordes av ett enhälligt utskott och godkändes avriksdagen.Nödvändigt tillkännagivandeAv regeringens proposition om konsumentköp ochjustitieministerns inställning i riksdagsdebatten får ansesframgå att regeringen inte överväger någon moderniseringav lösöreköpsregleringen. Mot denna bakgrund krävs nu etttillkännagivande från till regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av det sakrättsligakonsumentskyddet.