mot · GE02L728 · 1991-01-25 00:00:00 — Barn och kommersiell påverkan Dagens reklam skiljer sig ganska mycket från den reklamsom fanns , då en stor del av denkonsumentskyddande lagstiftningen kom till, bl.a.marknadsföringslagen. De kommersiella budskapen spridsnumera genom en mängd kanaler och genom olika media.TV-reklam via kabel och satellit har t.ex. blivit en vanligföreteelse i svenska hem. TV-reklam påverkar både vårtmedvetna och undermedvetna med hjälp av bild, ljud,rörelse och välplacerade klipp. Den når oss i hemmen i ensituation, då vi har svårt att värja oss mot kommersiellabudskap.Reklamen påverkar inte bara köp, den påverkar ocksåvåra attityder och värderingar när det gäller kulturmönster,konsumtionsmönster och könsroller. I och med att barn ochungdomar har fått mer pengar att röra sig med, har de blivitallt viktigare målgrupper för de kommersiella krafterna.Marknadsförarna spelar oftast på ungdomars osäkerhet,sökande efter en egen ''identitet'' och längtan eftergemenskap för att få dem att uppmärksamma reklamen.Informationen om produkterna blir minimal, det är andravärden som säljs. Psykologiska kunskaper används för atthitta de ungas svaga punkter och för att påverka dem attkonsumera.I grundregler förreklam finns särskilda regler för marknadsföring till barn.Dessa är nödvändiga på grund av barns bristandeerfarenheter och godtrogenhet. Reklam till barn skall varatydlig, barn måste kunna se skillnad på reklam ochredaktionellt material.Verkligheten är dock att barn och ungdomar är viktigamålgrupper för många företag -- dels för de varor de kankonsumera för egna pengar, dels för de varor de kanpåverka sina föräldrar att köpa. Men också för attgrundlägga framtida konsumtionsvanor . Därförarbetar många företag med att hitta nya metoder attmarknadsföra sina varumärken eller produkter till barn.Företagen måste nå fram till barnen genom mängden avreklam och massmedialt brus.De nya marknadsföringsmetoderna kan vara svåra attgenomskåda eller att känna igen som reklam för bestämdavaror eftersom de förekommer i sammanhang där vi inteförväntar oss att hitta betalda kommersiella budskap. Oftaär dessa ''dolda'', otraditionella marknadsföringsmetoderled i en total marknadsföring, som innebär att barnen fårsamma kommersiella budskap på många olika vägar.De totala kostnaderna för reklam och marknadsföringhar ökat från till27 miljarder. Ökningstakten har varit störst för reklam i icketraditionella medier. kunde över 1,5miljoner hushåll se satellit-TV.Barn älskar film och TV. Med den kommersialisering avtelevisionen som är på gång är det ytterst viktigt attsamhället mobiliserar sina resurser för att ge barn ochungdomar kunskaper och möjligheter att stå emot dekommersiella budskapen. Om barnen och ungdomarna blirmer uppmärksamma på de inneboende budskapen ireklamen, och vilka ömma punkter reklamen spelar på hosdem, ökar deras möjligheter att själva välja vad de villkonsumera -- utifrån deras egna behov och önskningar.Konsumentverket har ett övergripande ansvar för attmarknadsföringen är tillbörlig. Lagstiftning är ett medel föratt komma till rätta med brister i reklam ochmarknadsföring, men marknadsföringslagens räckvidd ärmycket begränsad i dessa sammanhang.Kommersialiseringen av våra medier och av barnens miljömedför att utbildning och opinionsbildning blir än viktigarekonsumentpolitiska medel, för att stärka konsumenternasställning och undanröja problem på marknaden.Konsumentverket bör därför lägga mycket stor vikt vid attförse skolor och organisationer med studiematerial ochannat stöd som bidrar till att barn och ungdomar får bättrekunskaper att hantera de kommersiella budskapen.Konsumentverket måste också mer aktivt än för närvarandeföra ut dessa frågor till debatt i samhället. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ge barn ochungdom bättre kunskap om kommersiella budskap.