ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02K402 · 1991-01-25 00:00:00 — Samordnade sekretessregler för personalgruppper på olycksplatser Vid en större olycka t.ex. i trafiken är flera olikayrkeskategorier inblandade. Sjukvårdspersonal för atträdda liv och ta hand om skadade, brandmän för att släckabränder eller för att hindra att ytterligare olyckor sker, polisför att reda ut vållandeförhållande och ta hand omoskadade anhöriga.Det visar sig då att olika regler avseende sekretessfrågorgäller för dessa yrkesutövare vid samma olycka.För sjukvårdspersonal gäller omvänt rekvisit på enolycksplats, dvs. samma sekretessregler som påakutmottagningar och vårdavdelningar.För polisen gäller rakt rekvisit, dvs. då ev. anhörigameddelats kan uppgifter fritt lämnas ut till massmedia ochandra.Brandkåren har ingen lagstadgad sekretess vidräddningsarbete utan deras sekretess gäller endast vidtillsyn exempelvis brandsyn på företag (8 kap 7 isekretesslagen).Jag anser att dessa skillnader i sekretess kan försvåra ettsamordnat uppträdande på en olycksplats och vara till skadaför de människor som är inblandade. Sjukvårdspersonalensomvända rekvisit borde gälla alla dem som deltar iräddningsinsatser på samma olycksplats. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att se över och samordnasekretessreglerna för de yrkesutövare som gör insatser påsamma olycksplats.
mot · GE02K403 · 1991-01-25 00:00:00 — eller senare inträffar i de flesta människors liv enperiod när man funderar mycket kring sin egen identitet.Härkomst, uppväxt och ursprung spelar då roll. Särskiltviktig blir frågan om ursprunget för dem som växer upp utanden ena av eller båda sina biologiska föräldrar.Det borde därför vara en självklar uppgift för samhälletatt bidra till att den enskilde får del av all tillgänglig kunskapom hans eller hennes ursprung. Enligt harsocialnämnden skyldighet att medverka vid fastställande avfaderskap.Vid insemination har rätten till vetskap om ursprungetbedömts så viktigt att det skrivits in i sekretesslagen (7 kap.1§) att barn har rätt att få veta namnet på denspermagivare som är dess biologiske far.Det framstår således som märkligt att sammasekretesslag lämnar utrymme för hemlighållande avfaderskap i vissa fall. Vid rättslig prövning i kammarrätteni har fastställts att utlämnandet avfaderskapsuppgift i det aktuella fallet innebar sådant menför fadern att uppgiften ej lämnades ut.Vi finner det oacceptabelt att eventuellt men för fadernskall ha större vikt än en människas intresse av att veta sittbiologiska ursprung. Sekretesslagens 7 kap.4§ bör ändras så att det aldrig skall vara möjligt attsamhället har uppgifter om en människas föräldrarsidentitet utan att kunna lämna ut dem till den det berör. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ändring isekretesslagen beträffande föräldraskap.
mot · GE02K404 · 1991-01-25 00:00:00 — att beslutar avveckla kabelnämnden ienlighet med vad som i motionen anförts,[att beslutar avveckla närradionänden i enlighetmed vad som i motionen anförts,1][att som sin mening ger regeringen till känna attdet fortsatta beredningsarbetet beträffande och ställning inriktas mot att koncernensmoderbolag avskaffas och separata programbolag inrättas ienlighet med vad som i motionen anförts.1]
mot · GE02K405 · 1991-01-25 00:00:00 — Sekretessen och hjälp till utsatta barn Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So222 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att sekretessreglerna måste sesöver för att underlätta arbetet med att hjälpa utsatta barn,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om socialnämndernasinformationsskyldighet om familjer med barn som far illaflyttar mellan kommuner.
mot · GE02K406 · 1991-01-25 00:00:00 — Våldsinslagen i det dagliga livet är tyvärr alltför vanliga.Idag uppmärksammas mer än tidigare de konkretauttrycken för våld i vårt samhälle.Det synliga våldet (gatuvåld m.m.) rapporteras ochbevakas. Det osynliga våldet, det våld som sker i hemmet,får ej samma uppmärksamhet. Dock ökar anmälningarnaav incest, misshandel och våldtäkter.Människor som utsatts för våld i hemmet eller somarbetat med våldsoffren ser ett tydligt samband mellan detökade våldet och pornografins utveckling. De alltmerutstuderade och raffinerade våldsmetoder som människorutsatts för har bl.a. inspirerats av pornografiska bilder. ''Till olaga våldskildring gör sig den skyldig som i stillbildeller i en film, ett videogram, ett televisionsprogram elleri andra rörliga bilder skildrar sexuellt våld eller tvång meduppsåt att bilden eller bilderna sprids eller som spridersådan skildring, om inte gärningen med hänsyn tillomständigheterna är försvarlig.'' Så lyder lagtexten. Dettabör tydas så att sexuella skildringar i bild som innehållervåld i någon form bör träffas av förbudet.Då anmälningar av bl.a. tidningar med bilder som visarsexuellt våld och tvång har anmälts, har tyvärr vissa ärendenavskrivits utan åtgärd. För straffbarhet krävs att detavbildade våldet är av kvalificerat slag eller att situationeninnehåller tvångsmoment av sadistisk, kränkande ellernedvärderande art. Hur bedöms dessa kriterier?Det är av största vikt att den lag som finns verkligenskyddar mot olaga våldsskildringar. Enligt vår mening ärdetta inte fallet. En utvärdering av tillämpningen gällandelagen om olaga våldsskildringar bör komma tillstånd. En utvärdering behövs som grund för vidareåtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utvärderinggällande lagen om olaga våldsskildringar.
mot · GE02K407 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom en dom i kammarrätten och somfastställdes av regeringsrätten har rättslägetrörande den enskildes rätt att få del av uppgift inomsocialtjänsten om vem som är ens biologiske far klarlagts.Sekretess har ansetts gälla jämlikt 7 kap. 4§ sekretesslagen då det inte stått klart att uppgifterkunnat röjas utan men för den enskilde. I praktiken betyderdetta att sekretess gäller beträffandefaderskapet.Denna sekretess, som ger uttryck för värderingarhemmahörande i ett annat århundrade, är uppenbartstridande mot som ratificerat.Enligt artikel 7:1 har barn rätt att sålångt möjligt få vetskap om sina föräldrar.När antog lagen om insemination intogs i denlagen bestämmelse om barnets rätt att få del av uppgifterhos sjukhuset om spermagivaren.Det är också därför nödvändigt att genomföra enändring av 7 kap. 4 § sekretesslagen för att lagstiftningenskall präglas av erforderlig konsekvens. 7 kap. 4 § förstastycket sekretesslagen bör tillföras en tredje punkt medföljande lydelse: Ej heller gäller sekretess beträffandeuppgifter om föräldraskap som finns inom iförhållande till den enskildes barn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring i sekretesslagen ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02K409 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So226 hemställs1. att anvisar medel för information om hur etteventuellt medlemskap i kommer att påverka den s.k.svenska välfärdspolitiken, innan den folkomröstningkommer till stånd som måste föregå ett beslut om Sverigeseventuella inträde i EG,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det skall finnas ansvarig utgivare för alla videogram föratt man skall kunna stoppa videovåldet som är särskiltskadligt för barn,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt reklam inte skall sändas i TV, speciellt inte reklam somriktar sig direkt till barnen.
mot · GE02K411 · 1991-01-25 00:00:00 — Sekretessbestämmelserna mellan förskolan och skolan En fungerande samverkan mellan förskolan och skolanär viktig då barnet tar steget från lekis upp i skolan. Olikarektorsområden arbetar med olika former ochambitionsnivåer. Att arbeta för att sätta barnet i centrumoch ordna omständigheterna runt barnet så bra som möjligtär ett självklart mål.Tyvärr visar det sig att det är mycket som skiljerförskolans värld från skolans. Det finns en mur som hetersekretess och som tolkas på olika sätt från kommun tillkommun -- ja från ort till ort. Barn som får problem iförskolan, som har familjeproblem eller svårt att smälta in igruppen osv. måste få hjälp, dels medan det är kvar iförskolan, dels när det kommit upp i skolans lågstadium.Vid uppföljningssamtal och kontakter mellanförskollärare och lärare får inte sekretesskäl hindra att ettbarn får hjälp att lösa sina problem. Barnets problem,liksom förslag om hur dessa kan minskas eller eliminerashelt, måste kunna förmedlas från förskolläraren vidare tillnästa ''fröken''. Om inte detta sker tillfredsställande fårproblemen ny tid att växa sig stora innande börjar analyseras och avhjälpas. Sekretesstillämpningenkan vara en stor otjänst för den lilla eleven som behöverstöd och förståelse redan från början.Samma sekretessregler bör gälla för lärare som förförskollärare. Det gör de inte formellt då endastförskollärarna har skriftligt avlagd tystnadsplikt.Tystnadsplikten bör ligga på samma nivå, med eller utanskriftliga intyg. Sekretessbestämmelserna skall fungera såatt de skyddar eleven utåt, men mellan förskollärare ochlärare måste problemen kunna penetreras. Det viktiga är attsekretessen gäller runt barnet -- med barnet i centrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sekretessreglerna i förskolan ochskolan.
mot · GE02K413 · 1991-01-25 00:00:00 — Det finns ett tydligt samband mellan pornografin och detsexuella våldet mot kvinnor. Denna uppfattning harkvinnojourerna i och kvinnorörelserna i såväl vårteget land som i stora delar av västvärlden.Det sexuella våldet mot kvinnor och barn ökar.Statistiska Centralbyråns statistik över antalet anmälningarom våldtäkter och sexvåld mot barn visar på en mycketstark ökning mellan åren 1980 och 1989.Pornografin har kommit att få en skrämmandeutveckling från oskyldiga pinuppbilder till ytterst råavåldsskildringar. Dagens pornografi är därmed långt från1950-talets vackra flickor som visade brösten.I våldspornografin legitimeras att män misshandlar,våldtar, plågar och mördar kvinnor, och budskapet är attkvinnor njuter av att detta görs mot dem. Djupast handlarpornografin om mäns makt och kvinnors maktlöshet.Det är naturligtvis ytterst allvarligt för samhälletsutveckling när pornografin vill få oss att tro att det ärnaturligt med våld i samband med sex, att kvinnor njuter avatt våldtas och förnedras på olika sätt.Detta djupt kränkande synsätt får aldrig vinna inträde.Sexualiteten handlar ju om helt andra saker som närhet,ömhet, värme, gemenskap, med andra ord ett ömsesidigtförhållande mellan människor.Utvecklingen av pornografin i såväl tidningar somvideogram har enligt vår uppfattning nu nått en sådanomfattning och råhetsgrad att våldspornografin måsteförbjudas i lag.Vi vill i denna motion exemplifiera utvecklingen med attgöra ett citat från en artikel i 14/90.Bakgrunden till det citerade är att artikelförfattarentillsammans med en representant för Riksorganisationenför kvinnojourerna i inköpt ett antalvåldspornografiska filmer för att visa vad det handlar om. ''Hon tar fram en annan film, (Såbehandlar man en hora) inköpt i , en avStockholms största porrbutiker. Den filmen är av betydligtsämre teknisk kvalitet, men de scener som spelas upp ärännu mer skakande. En mager kvinna, blek trots denkraftiga sminkningen, naken så när som påstrumpebandshållare, strumpor och skor misshandlas ochförnedras av två män. Männen kastar med henne som entrasdocka, nyper hårt i hennes bröst, slår henne, piskarhenne, urinerar i hennes mun. En av männen genomför enoral våldtäkt medan den andre piskar henne. Kvinnansansikte är totalt uttryckslöst, hon verkar helt borta. Henneskropp är full av märken efter slag och piskrapp som en avmännen flinande pekar på medan han säger till den andre''hon tycker om att bli slagen''.Den lagstiftning som finns är inte av tillräckligomfattning för avarter som våldspornografi. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagstiftning mot våldspornografi.
mot · GE02K414 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är vid det har laget allmänt accepterat, både blanden allmänhet och bland forskare både i ochutomlands, att våldsfilmer inverkar negativt på människor.Speciellt gäller detta barn. Studier har visat att barn ochungdomar blir aggressiva, skrämda, ängsliga och får sämrekoncentrationsförmåga. Känslomässigt instabila barn ochungdomar, som i högre utsträckning än andra tycks söka sigtill våldsprogram, får sin instabila läggning förstärkt.Statsministern har utpekat videovåldet som en avbakgrundsfaktorerna till den allmänna brottsligheten.Internationella studier visar ett direkt samband mellanvåldsfilmer och våld. Våldsbrotten har också ökat på ettalarmerande sätt . Misshandelsbrottenmed och antalet mord, dråp och misshandel meddödlig utgång . har antaletrånbrott fördubblats. presenteraderegeringen ett åtgärdsprogram mot videovåldet.Regeringen föreslår skärpta straff, ända upp till två årsfängelse för spridande av förbjudna videofilmer. Manföreslår att ett råd inrättas mot skadliga våldsskildringar irörliga bilder. Främst vill dock regeringen komma tillrättamed videovåldet genom registrering och genom attövervaka distributörer, uthyrare och försäljare.Tillsynsmyndighet skulle bli statens biografbyrå.Vi har ingen anledning att betvivla regeringens godavilja, men vi anser dock att detta inte är tillräckligt. Vi anseratt det behövs en förhandsgranskning också för att hindravåldsfilmerna att komma ut på marknaden och ställa tillskada på barn och ungdommar. Att hindra att skada uppstårär angelägnare än att straffa i efterhand. Därmed minskasen dyr och förmodligen i långa stycken ineffektivkontrollapparat.Ett problem är att avgöra vem som egentligen bäransvaret för innehållet i videogrammet. Ett system medlagstadgad skyldighet att det skall finnas ansvarig utgivareskulle väsentligt underlätta möjligheterna att ställa deansvariga för våldsfilmerna till svars. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att alla videogram skall varaförhandsgranskade,2. att beslutar att det skall finnas ansvarigutgivare för alla videogram.
mot · GE02K415 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf630 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten lagändring bör komma till stånd mot missbruk avpersonuppgifter.
mot · GE02K420 · 1991-01-25 00:00:00 — Regler för dataregister i kommunerna I takt med att datoriseringen ökar i kommunerna ökarockså antalet register över medborgarna i de olikaförvaltningarna. Insikten om vilka regler som gäller, atttillstånd måste sökas och vilka uppgifter som får registrerasverkar vara ganska skiftande.I 59§ socialtjänstlagen sägs följande:I sådana personregister hos socialnämnden som utgörsammanställningar av uppgifter får inte tas in uppgifter omömtåliga personliga förhållanden.Exempel finns emellertid på kommuner som visserligenvarit i kontakt med datainspektionen och fått besked omvilka regler som gäller, men som ändå i sin registreringanvänt sig av integritetskränkande uppgifter eller gjortsammanställningar av registeruppgifter som inte är tillåtna.Enligt uppgift lär det finnas ett sextiotal kommuner vilkaupprättat register som är förbjudna enligt socialtjänstlagen.Exempel finns också på att () från kommunerna begärt in registeruppgifter som ärolagliga att sammanställa i register enligt bådesocialtjänstlagen och datalagen. I om personregister inom ,SOSFS(S) 1981:126 för §59 SoL, framgår tydligt vilkaregister som avses.Dessa föreskrifter är tydligen inte kända hos vare sigkommunerna eller statliga myndigheter. Också fråndatainspektionen har nämligen beskeden varierat.Mot bakgrund av att så gott som alla kommuner nu ärdatoriserade och antalet register ökar lavinartat, finns detanledning att regeringen initierar en översyn och skärpningav reglerna för kommunernas registerhållning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn ochskärpning av lagstiftningen för kommunernasregisterhållning.
mot · GE02K421 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju832 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avgränsningen avbarnpornografi,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvärdering avbarnpornografireglerna.
mot · GE02K422 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju645 hemställsatt hos regeringen begär förslag om förbud motvåldspornografi.
mot · GE02K425 · 1991-01-25 00:00:00 — Offentlig upphandling och sekretess Under en lång följd av år har såväl i massmedia som iriksdagen diskuterats frågor avseende upphandlingen avlinjesjöfart till . Mycket långtgående kritik harriktats mot transportrådets upphandling av dessa tjänster.Kritiken har emellertid aldrig kunnat framföras på ettalledeles konkret sätt eftersom väsentliga dokument iupphandlingsförfarandet hemligstämplats.Rättsliga åtgärder har satts in för att söka ernåupplysning om samtliga dokument. Domstolarna haremellertid vägrat offentliggörande av ett centralt avtal idetta upphandlingsärende. Härav framgår alltså att denöppenhet och de principer som skall råda för offentligupphandling genom möjligheten till sekretessläggningallvarligt rubbas.Svensk offentlig upphandling styrs av 1986 årsupphandlingsförordning. Denna vilar i sin tur på 1973 årsupphandlingskungörelse.Sverige är bundet av internationella åtaganden såvittgäller offentlig upphandling. Genom antagande av GATT-koden om statlig upphandling, som trädde i kraft den1 , har åttagit sig att accepteraprincipen om nationell behandling och icke-diskrimineringvid offentlig statlig upphandling.GATT-koden utgör en grundregel vartill senare andrainternationella åtaganden delvis anpassats.Sverige har bundits dels av artikel 14 iStockholmskonventionen om bildandet avfrihandelsorganisationen och dels av det så kalladeLissabonbeslutet inom Efta avseendeoffentlig upphandling. Eftaöverenskommelsernainnebär alltså att centrala, regionala och lokalamyndigheter, statliga eller kommunala företag ochaffärsdrivande verk med mera träffas av reglerna.Eftabestämmelserna, som innebär att affärsmässighetskall tillämpas vid upphandlingar, har utvecklats bådegenom den så kallade Luxemburgprocessen med start 1984och genom Osloprocessen med start . Inom ramen försträvandet att uppnå ett närmande till EG gjordes i dessabåda processers inledningsfas åtaganden om att utvecklaoffentlig upphandling till verkligt internationell frihandel.Under de nu pågående EEA- (EES-) förhandlingarnabehandlas på nytt offentlig upphandling i syfte attsammanföra bland annat regelverk med EG:s såatt verklig frihandel kan genomföras inom offentligupphandling.Grundprinciper för de internationella regelverkenavseende offentlig upphandling är att upphandling skallstyras av affärsmässighet och att förfarandet skall präglas avtransparens. Vidare skall beslut i upphandlingsärendenkunna överklagas.Sekretessbestämmelserna i svensk lagstiftning berörblott indirekt lagstiftningen om offentlig upphandling. Detär för den skull nödvändigt att blivande förslag omutveckling av svenskt regelverk om offentlig upphandlingjämväl undanröjer möjligheten till hemligstämpel avupphandlingsdokument eftersom genom sådanhemligstämpel, som skedde i Gotlandsärendet, hela dentransparens som utgör grundprincipen för internationellaregler om upphandling kan undanröjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen framlägger förslag omändring av sekretesslagstiftningen innebärande atthemligstämpling av dokument i offentligaupphandlingsförfaranden ej får ske.
mot · GE02K429 · 1991-01-25 00:00:00 — Hovrätts sammansättning i yttrandefrihetsmål I yttrandefrihetsmål gäller särskilda regler om hurdomstolen skall vara sammansatt. Dessa regler finns i en lagfrån 1949, som formulerats med utgångspunkt i då gällandedomförhetsregler. Eftersom dessa regler sedermeraändrats, är lagtextens förutsättningar på en punkt rubbade,nämligen rörande hovrätts sammansättning. Konsekvensenär, att en hovrätt i yttrandefrihetsmål kommer att ha olikasammansättning delvis beroende på vilken typ av mål det äroch delvis beroende på hur talan förs. Tre olikasammansättningar av hovrätten är tänkbara: fyrajuristdomare, tre juristdomare och två nämndemän samt trejuristdomare utan nämnd. Skillnaden mellan de olikasammansättningarna är inte sakligt motiverad eller ensgenomtänkt.Med tanke på att en yttrandefrihetsprocess i och medjuryprövningen i tingsrätt blivit föremål för en ingåendefolklig granskning är det enligt min mening inte konsekventmed nämndemän i överrättsgranskningen. Ettöverklagande innebär ju att hovrätten gör exakt samma typav prövning, inom de ramar juryn bestämt, som de trejuristdomarna i tingsrätten gjort. Skulle dessutomnämndemän sitta med i rätten kommer två olika typer avfolkligt inslag att förekomma i samma prövning. Å andrasidan är det huvudregel i vårt rättssystem att det sitter flerjuristdomare i överrätt än i underrätt. Den lämpligastesammansättningsformen för hovrättsprövningen är därförenligt min mening fyra juristdomare. För att en sådansammansättning skall gälla i alla typer av mål krävs enlagändring. Regeringen bör utreda förutsättningarna för ensådan lagändring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förändringrörande hovrätts sammansättning i yttrandefrihetsmål.
mot · GE02K502 · 1991-01-25 00:00:00 — Samordning av ombudsmannafunktionerna -- JämO och DO Människor i vårt samhälle diskrimineras på grund avkön, etniskt ursprung, religiös hemvist, handikapp, ålder,homosexualitet m.m. Olika regler gäller för olika former avdiskriminering. I vissa fall saknas regler.Jämställdhetslagen med förbud mot diskriminering pågrund av kön gäller inom arbetslivet, men inte inomsamhällslivet i övrigt. Något uttryckligt förbud motdiskriminering på etnisk eller religiös grund finns däremotinte inom arbetslivet. Inom straffrättens område gällerförbud mot diskriminering på grund av ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse ellerhomosexualitet. Däremot föreligger inom detta områdeinget förbud mot diskriminering på grund av kön.Regelsystemet är mångskiftande och ologiskt. Det rättsligaskyddet mot diskriminering av vilken orsak det vara måborde samordnas.En samordning av ombudsmannafunktionerna inomdiskrimineringsrättens område är också önskvärd. I sittremissvar över betänkandet medjämställdhetslagen -- utvärdering och förslag (SOU1990:41) framhåller DO bl a följande:Som det nu är motverkas könsdiskriminering av enombudsman, som tillagts en tillsynsskyldighet och möjlighetatt föra process för den förfördelades räkning men å andrasidan har att hålla sig enbart till arbetslivet, under det attetnisk diskriminering motverkas av en annan ombudsmanutan egentliga rättsmedel, men med ansvar inom helasamhällslivet. Uppenbara fall av diskriminering av andraskäl än kön och etnicitet eller könsdiskriminering utanförarbetslivet måste helt enkelt, som det nu är, lämnas därhän.På sikt är en sådan ordning inte rimlig.Den tanken skall därför väckas, att JämOs och DOsfunktioner slås samman till en, en ombudsman som skallarbeta för rättvisa och mot klar diskriminering av vad slagdet vara må.JämO har instämt i uppfattningen om behovet av ensamordning av ombudsmannafunktionen. Genom en sådansamordning skulle organisationen förenklas ytterligare ocheffekter skulle sannolikt vinnas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter enutredning i syfte att samordna de regler om diskrimineringsom gäller i vårt samhälle,2. att begär att regeringen tillsätter enutredning i syfte att samordna DOs och JämOs funktioner,på sätt som anges i motionen.
mot · GE02K504 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L736 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att företag, posten och andraoffentliga institutioner inte skall ha rätt att sälja adresseroch annan information, som är underlag för direktreklamtill medborgare och hushåll.