mot · GE02N227 · 1991-01-25 00:00:00 — Inrättande av lokala näringslivsfonder (närfonder) InledningLokal inriktning, småskalighet och tro på det personligaengagemanget är huvuddrag i näringspolitik.Småföretag står för en idérikedom och livskraft som ärnödvändig för förnyelsen och utvecklingen av vårtnäringsliv som de ofta har sämre möjligheter bådeatt få personal och riskkapital än de stora företagen. Därförbör staten stödja småskaligheten och utvecklingen avsmåföretag.Miljöpartiet föreslår att lokala närfonder byggsupp i varje kommun för att i samarbete med kommunensnäringslivskontor, de regionala utvecklingsfonderna och evriskkapitalbolag ge och förmedla råd och finansiering tilllokala projekt och företag och vid behov också själva kunnasatsa riskkapital.Med närfond menar de gröna samhällsägdafonder som arbetar för näringslivets utveckling och somfinns nära dem som arbetar, d.v.s. normalt en fond i varjekommun. De skall bistå det lokala näringslivet medrådgivning och finansiering. Vi kräver i denna motion attviss verksamhet med närfonder startas redan kommandebudgetår. Vi kräver också att de regionala löntagarfondernaavvecklas och att deras medel successivt överförs tillnärfonderna.Närfondernas uppgifter a6att verka för ett decentraliserat och allsidigt näringslivmed inriktning på lokal tillverkning för lokala och regionalabehov, att satsa på miljövänlig, energisnål ocharbetsmiljömässigt sund produktion,att ge stöd inomformen ''eko-kommunprojekt'',att stödja lokalauppfinnarföreningar och försöksverksamhet,att satsa påenergiförsörjning baserad på förnybara och miljövänligaenergikällor och effektivare energianvändning,att stödjautveckling av alternativa jordbruks-, fiske- ochträdgårdsprojekt, biodling etc.,att stödja mångsidig,småskalig livsmedelsindustri: mejerier, kvarnar, slakterier,bagerier etc.,att stödja satsning på inhemsktextilproduktion baserad på inhemsk råvara,att stödjaarbetskooperativ inom vård- och omsorgssektorn,omhändertagande av socialt eller fysiskt handikappadeetc.,att stödja dem som vill överta företag lokalt när desäljs enligt vad som anförs i det följande.Närfondernas roll i samhällsutvecklingenNärfondernas verksamhet skall medverka till attökadet lokala ansvaret för näringslivsutvecklingen,minskasårbarhet samt öka självförsörjning och självtillit,motverka näringslivets centralisering, internationaliseringoch storskalighet,minska transportberoendet ochpendlandet,vara till nytta för de lokala företag som redanfinns,ge fler människor möjlighet att starta nya företag --enskilt eller tillsammans gärna i kooperativ form,gemänniskor ökade möjligheter att ta ansvar för sin egenframtid och utveckla sin initiativkraft och kreativitet.Bakgrund till förslagetTrots allt tal om regionalpolitik, tal om att ''Hela Sverigeskall leva'' och tal om lokalt självbestämmande går dendominerande samhällsutvecklingen i motsatt riktning, motinternationalisering, centralisering, urbanisering ochstorskalighet.De multinationella och transnationella företagen harunder efterkrigstiden allt mera medverkat till detta. Genomatt utnyttja arbetskraft i länder där den är billig, därmiljökrav saknas eller är låga och där skatterna är låga pågrund av avsaknaden av socialpolitik, skaffar sig dessaföretag konkurrensfördelar som de ofta använt för att slå utlokalt, småskaligt näringsliv. Dessa multinationella bolagkänner endast en lojalitet, nämligen mot kapitalet och dessmakthavare. De är en fara både för miljö- ochresurshushållningen och det sociala ansvarstagandet. Det ären angelägen uppgift att föra över verksamheter somkontrolleras av dessa företag till en lokal verksamhet imåttlig skala.De reella makthavarna i , storföretagen,regeringen och fackföreningsrörelsen och med demassocierade organisationer, har i realiteten främjat dennautveckling. Dessa makthavande gruppers samfälldasatsning på EG-harmonisering och anslutning, hävandet avvalutarestriktioner och viljan att vara ledande inom GATT-samarbetet, visar att detta är huvudlinjen i svensk politik.Regeringen har på flera andra sättmedverkat i denna storskalighetens politik. Deregionalpolitiska insatserna har inriktats på samarbete medstorföretagen såsom , , och , deindustripolitiska satsningarna har också inriktats påskapandet av storföretag eller gynnandet av storföretag.Sentida exempel på detta är utbyggnaden av , 1200-miljonersstödet till 2000, samarbetet med föratt göra till en av landets absolut dominerandestorkoncerner samt skapandet av största bank,Nordbanken, med staten som dominerande ägare ochprivatiseringen av krigsmaterielindustrin.Löntagarfonderna har ingalunda motverkat detta. Dedomineras av samma storskaliga ägande och man kan inteutläsa någon större skillnad i deras placeringspolitik iförhållande till privata investmentbolag. Därför har de inteheller på något sätt ökat de enskilda löntagarnas inflytandeeller delaktighet i samhällsutvecklingen. Däremot har demed all sannolikhet medverkat till den snabba uppgångenpå börsen och därigenom berikat de redanrika.Miljöpartiet de gröna är övertygat om att dennautveckling inte står i överensstämmelse med ''vanligt folks''önskemål. Vi tror att vanliga människor uppskattarsmåskalighet, lokalt inflytande och decentralisering. Vi ärockså övertygade om att en mera småskaligsamhällsstruktur är gynnsam för ungdomens utveckling,motverkar brottslighet och ökar människorsansvarstagande för varandra. Det finns också ett otal andraskäl varför mindre företag har stora fördelar för både denenskilde och samhället såsom framgår av det följande.Försvaret för den internationalisering och storskalighet,som synes vara regeringens, fackets och näringslivetssamfällda strävan, är att de skulle gynna en snabbt stegrad''levnadsstandard'', d.v.s. i realiteten en snabbt stigandekonsumtion i Sverige.Miljöpartiets övertygelse är, att även om det finnsgrupper i som har det besvärligt, så finns det ingaskäl att öka den totala konsumtionen i . Det pågårpå många områden en stötande lyx- och skräpkonsumtion,som är både socialt och miljömässigt upprörande. Dettamåste ta itu med, både av fördelningspolitiskaskäl och av miljöskäl. Regering och riksdag har ansvar bådeför svaga grupper i dagens samhälle och för kommandegenerationer -- trots att de senare saknar rösträtt. Därtillhar de ansvar för naturen som har en rätt att leva oberoendeav mänskliga nyttosynpunkter. Naturens hälsa är vidare ettabsolut villkor för mänsklighetens hälsa och fortlevnad.Det är vidare bestämda övertygelse, attden storskalighet och internationalisering, sommakthavande grupper ser som både oundviklig ocheftersträvansvärd, i många fall medverkar till mänsklig ochmiljömässig utarmning. Detta kan kanske visa sig när allade komponenter, som saknas eller ger felaktiga signaler vidnuvarande BNP-beräkningar, kommer attbeaktas.Det är i detta perspektiv som de grönasförslag om inrättande av närfonder skall ses.BosättningBefolkningsstatistik från senare år visar entydigt attmänniskor föredrar att bo på landet. I kommuner därbefolkningen ökar, visar det sig ofta att procentuellt är detlandsbygdsdelen som ökar mest. I kommuner medminskande befolkning är tendensen ofta densamma.Minskningen är procentuellt större i centralorten ochmindre i landsbygdsdelen. Olyckligtvis har utvecklingen,när det gäller arbetstillfällen, varit den motsatta. Antaletarbetstillfällen på landsbygd och i små tätorter har iallmänhet minskat. Resultatet av denna utveckling betyderföljaktligen kraftigt ökande pendling, vilket ur miljö- ochenergisynpunkt är ogynnsamt.Samtidigt är det uppenbart att om man hade kunnaterbjuda fler arbetstillfällen på landsbygden och i merperifera orter så hade dessa befolkningsmässigt fått en änmer gynnsam utveckling. Närfonderna är ett försök attfrämja en sådan utveckling.Det finns naturligtvis många faktorer som försvårarmänniskors bosättning perifert i förhållande till större orter:brist på olika slags service, speciellt skolor för barn ochungdom, samt svårigheten för båda makarna att finnaarbete på samma ort. Det krävs ett helt paket av åtgärderför att finna lösningar på dessa problem för att gåmänniskors önskemål till mötes. Men eftersom vinsterna,socialt och miljömässigt, kan bli stora så är det värtansträngningarna. Inrättandet av närfonder kan vara ettsådant -- men ett betydelsefullt -- steg.Närfonder kan bli ett viktigt instrument för att stoppaden regionala utarmningen -- ett regionalpolitiskt redskapför att gynna glesbygd och orter som ligger i ''utkanten''.Normalt bör det finnas en fond per kommun, men i de allrastörsta kommunerna kan det finnas skäl att ha flera fonderi kommunen. Det kan möjligen ibland vara lämpligt attnärliggande små kommuner slår sig samman om en fondenligt egen överenskommelse.Även i större kommuner och storstäder skallnärfonderna medverka till en mångsidig och småskalignäringsverksamhet. Glesbygdskommuner, där behoven avsysselsättning och mångsidighet är störst, bör dock få förturtill närfonder.Närfonderna skall stödja alla former av företagMiljöpartiet vill dock särskilt peka på behovet av attstödja samhällsnyttiga projekt, särskilt inomverksamhetsområden som har svårt att få normala banklån,t.ex. vårdkooperativ och andra sociala uppfinningar.Vid all försäljning och nedläggning av företag skall deanställda och de som bor på orten ha förköpsrätt.Närfonderna skall därvid kunna medverka både sområdgivare och finansiär. Detta är ett sätt att motverkautslagning av lokal verksamhet som inte anses lönsam nogav sin ägare även om den bär sig.Närfonderna bör ha både rådgivande och finansiellfunktionDessa båda huvudfunktioner bör personellt ochorganisatoriskt hållas åtskilda.Rådgivningsfunktionen skall ses som enkunskapsbank och skall också förmedla hjälp frånutomstående experter. Den skall bl.a. medverka vidstartandet av nya företag och samordna olika intressen vidövertagande av företag då den lokala förköpsrätten skallutnyttjas. En viktig uppgift är då att bedöma bådeaffärsidéer och de människor som skall förverkliga dem. Vidbehov kan man få hjälp av den regionala utvecklingsfondensom har byggt upp särskild kompetens för detta.Den finansiella funktionen är att låna ut kapitalmen också att förmedla lån från andra finansieringskällor.Fonderna måste vara beredda att ibland ta större risker ochkräva lägre räntor än det normala bankväsendet, men skallundvika att uppträda som konkurrent till detta. Fondernabör undvika att längre än nödvändigt låsa upp lån ochriskkapital i de verksamheter man stöder -- därför bör manmedverka till att finna andra som vill gå in med pengar.Personliga lån till företagareNärfonderna skall efter noggrann kontroll kunna beviljapersonliga lån till dem som vill starta en verksamhet sombedöms vara ekonomiskt och samhällsekonomiskt sund ochlovande. De principer som tillämpats i underbeteckningen EKH (egenkapitalhjälp) bör tämligenoförändrade kunna tillämpas även i (PM SIND1990:3).Närfondernas finansieringDen rådgivande verksamheten bör åtminstone under ettinledningsskede huvudsakligen betalas av staten och intebara av dem som får råd. skall ansvaret överföras tillkommunerna. En del av de medel som hittillsadministrerats av SIND för småföretagsutveckling skallöverföras till närfonderna. Närfonderna skall ha rätt att geförtur till verksamheter inom sin målgrupp och att ta betaltför sina tjänster, förslagsvis för att täcka sina rörligakostnader eller marginalkostnader.Fondernas kapital för utlåning skall huvudsakligenbyggas upp genom att löntagarfondernas medel överförs tillfonderna i form av kontanter eller värdepapper samt på siktgenom förräntning av kapitalet.Fördelning av fondmedelEftersom fondernas syfte är att verka för småskalighet,självförsörjning och decentralisering bör medlen till deolika fonderna fördelas med hänsyn härtill. Eftersomfonderna skall verka för decentralisering och regional ochlokal självförsörjning, kan antalet kommuninvånare intevara helt utslagsgivande vid fördelningen av medel tillfonderna. Förutom befolkningstal skall alltså stor hänsyntas till geografiskt läge och arbetsmarknads- ochregionalpolitiska faktorer.Startning av närfondsverksamhetenEn inledande satsning på ca 1 000 miljoner bör göras i kommunerna inomstödområdena A och B. Medlen skall fördelas av efter förslag från utvecklingsfonderna.Närfonderna skall organiseras av de regionalautvecklingsfonderna i berörda län tillsammans medkommunstyrelserna i länets kommuner, med hänsyn till degeografiska, näringspolitiska och kulturella miljöerna ochförutsättningarna.Närfondernas verksamhet kan komma igång snabbtgenom att de direkt kan överta en del av kommunernasnäringslivsutvecklande verksamhet med nätverksbyggande,viss rådgivning och utbildning, samt främjande av kontaktermellan olika aktörer i nära samarbete med kommunensnäringslivskontor. Närfondernas lokala verksamhet böråtminstone tills vidare kompletteras med de regionalautvecklingsfondernas insatser för små och medelstoraföretag, bl.a. för att utnyttja de kunskaper om ocherfarenheter av det regionala företagsklimatet och denäringspolitiska förutsättningarna som finns hosutvecklingsfonderna.Närfondernas styrelserDessa bör utses av kommunens invånare genompersonval. Till styrelsen skall knytas en rådgivargrupp medrepresentanter för lokalt näringsliv, uppfinnarförening,lokalt bankväsen, lokala fackföreningar och miljörörelsen.Statens industriverk skall utarbeta en provisorisk stadgaför fonderna, som skall föreläggas regering och riksdag förgodkännande.Uppföljning och vidare utvecklingSå snart verksamheten kommit i gång bör en utredningtillsättas som följer verksamheten och utarbetar förslag såatt en heltäckande nationell verksamhet kan beslutas underriksdagsperioden --1994. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av närfonder,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en verksamhet med närfonder skall startas istödområdena A och B under /92 i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att begär att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till provisorisk stadga för närfonder ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt löntagarfondernas medel successivt skall överföras tilllokala närfonder med en början /92 på 1000 milj.kr.,5. att begär att regeringen tillsätter enutredning för att följa arbetet med utvecklandet avnärfonder från starten och med vidare uppgiftatt avge förslag till utbyggnad av verksamheten,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den inledande verksamheten skall bedrivas så att ettheltäckande nationellt program för närfonder skall kunnabeslutas --1994,7. att beslutar att genom reduktion av anslagetB7, 12:e huvudtiteln upprätta ett nytt anslag B10: Närfonder, rådgivning, på .