mot · GE02T708 · 1991-01-25 00:00:00 — Flyget har kommit att betyda alltmer i Sverigeskommunikationssystem. Det erbjuder snabba transporteroch har stor betydelse för den regionala utvecklingen i helalandet.För dem som lever i omedelbar närhet av flygplatser harflyget dock även negativa konsekvenser. Ju störreflygplatsen är desto mer blir bullret från den.Desto mer avgaser släpps ut i luften och över marken. Destomer landsvägstrafik alstrar den.Befolkningen kring oroas av miljöförsämringarsom följer av verksamheten på flygplatsen och i än högregrad av de konsekvenser som en ökande flygtrafik skulle få.BullerBullret är en av de svåraste störningarna från flyget. Detpåverkar många människor och är svårt att helt få bort.Redan i dag är stora områden med många boende kringArlanda svårt bullerstörda. Skulle trafiken utvidgasytterligare genom att en tredje landningsbana byggs, somden har planerats, skulle det innebära stora försämringarför ännu många fler. Det är därför viktigt att miljöhänsynenfår spela en avgörande roll när det gäller beslutet om dentredje landningsbanan på Arlanda.De bullrigaste flygplanen får inte användas i . De tillhör kategori 1 enligt den internationellaindelningen. Katergori 2 innehåller många av de plan somnu är vanliga i trafiken, t.ex. och DC 9. De bullrar mindre, men är långt ifrån bra ur dennasynpunkt.I kategori 3 finns främst de nyare, tystare flygplanen.Vi anser att tiden är mogen för ett förbud för flygplan ikategori 2. Ett sådant förbud bör träda i kraft vid entidpunkt som ger flygbolagen rimlig tid för omställningentill tystare trafik.Trafiken bör regleras så att de bullrigaste planen intetillåts starta och landa nattetid.En differentiering av landningsavgifterna bör prövas isyfte att minska bullret, men också andra miljöskadligaeffekter som t.ex. avgasutsläpp.Luftfartsverket bör, som den myndighet som ansöker omkoncession för miljöstörande verksamhet, bekosta denundersökning av t.ex. buller och vattenkvalitet sombehöver göras i flygplatsens närhet.Den metod som används för bullermätningar gerett medelvärde av bullret utslaget över tiden. Den börkompletteras med mätningar av det faktiska maximalabullret vid varje enskilt tillfälle. Det är sådant max-bullersom stör t.ex. sömnen.Undersökningar visar att även om flygbullret stör mångaoch upplevs som besvärande, är det ändå denlandsvägstrafik som en stor flygplats som alstrarsom stör mest. Därför är det nödvändigt att lösafrågan om en järnvägsförbindelse till . Flygplatsenhar varit i drift och det kan inte anses acceptabelt atten så viktig fråga ännu inte lösts på ett tillfredsställande sätt.Utan en järnvägsanknytning är en ytterligare utbyggnad avflygplatsen otänkbar.Vägnätet och miljön i områdena runt är redani dag hårt belastade och tål inte ytterligare påfrestningar. Imånga fall är det inte dimensionerat för att tåla den trafikArlanda alstrar . Många vägar och gator som ärplanerade och byggda för en måttlig lokal trafik har blivit''genomfartsleder'' till . Det påverkar miljön ochtrafiksäkerheten. Detta understryker behovet av ytterligaremedel för vägprojekt i län.LuftenUtsläpp från flyget bidrar till övergödning och försurningav marken kring flygplatsen. De nya, tystare ochbränslesnålare flygplanen innebär dock inte enbart fördelar.De släpper tvärtom ut mer kväveoxider än de äldre planen.Redan nu är den sammanlagda belastningen av kväve inaturen så hög att risk finns för floraförändringar ochläckage till grundvattnen och ytvatten enligtnaturvårdsverkets rapport. Det är därför angeläget attteknikutvecklingen drivs på för att ytterligare förbättramotorerna.När nya flygplatser koncessionsprövas ur miljösynpunktmåste hänsyn tas, inte bara till miljön i den omedelbaranärheten, utan också till de effekter trafiken får på Arlanda.Vi vet att en ökad flygtrafik i landet som helhet innebärytterligare påfrestningar på som fungerar som ettnav.Vid koncessionsprövningar bör man också utgår frånabsoluta tak vad gäller utsläpp till naturen och inte relaterastill antalet resande eller flygrörelser. Prövningen måstesåledes alltid utgå från vad människor och natur tål.Trafiken till och från alstrar inta bara bullerutan bidrar också i hög grad till luftföroreningarna. Även urdenna aspekt är en järnvägsanknytning nödvändig.Mark och vattenUtöver de hot mot marken och vattenkvaliteten somutsläpp från flygplan och bilar utgör tillkommer en delandra utsläpp som måste minimeras och helst upphöra.Sedan länge har glykolanvändningen vid avisning avflygplan varit ett stort mijöproblem. Glykol har runnit ner imarken och vattendragen runt . Det finns mångaoch tydliga tecken på miljöskador. Efter hand harmodernare anläggningar byggts för att i större utsträckningkunna samla upp den glykol som rinner av flygplanen.Mycket tyder dock på att systemet fortfarande släpper ut endel glykol i naturen. avisas också en delflygplan på platser där inget uppsamlingsssystem finns. Dennuvarande hanteringen innebär dessutom storapåfrestningar på personalens arbetsmiljö. Det gäller såvälden personal som sköter avisningen som annan personalsom arbetar i närheten.För framtiden behövs fasta avisningsplatser för allt flygvid , där man tar hand om överskottsglykolen på ettmiljöriktigt och ekonomiskt sätt. Ingen glykol får komma uti naturen.Dessutom bör berörd myndighet åläggas att omedelbartupprätta en plan för saneringen av och områdenarunt omkring och påbörja genomförandet.Vid sidan av glykolen är urea, som används för att isa avbanorna, ett hot för markerna kring . Urea är ettgödningsmedel som rätt använt inte är farligt. I de mängdersom det förekommer på bidrar det emellertid tillövergödning och försurning eftersom det inte finns någonväxtlighet som kan ta upp det.Så länge kemikalier måste användas för att klaraflygsäkerheten måste de samlas upp och hindras från attkomma ut i naturen. Ett system för uppsamling av ureamåste uppträda.Det pågår viktigt forsknings- och utvecklingsarbete föratt få fram andra miljövänliga metoder att hålla banornafria från is. Det är viktigt att detta arbete påskyndas för attså snart som möjligt leda till konkreta resultat.Under åren har parkeringsplatserna ökat i antal ochtäcker nu stor ytor i anslutning till . Också dettahotar marken och vattenkvaliteten. Olje- ochkemikalierester rinner ner i marken och kan någrundvattnet.Arlanda gränsar till vattenförande rullstensåsar som ärviktiga för många människors vattenförsörjning. Arlandaligger dessutom nära och Märstaån, som är endirekt kontakt mellan flygplatsområdet och Mälaren.Mälaren förser hundratusentals människor meddricksvatten och en ökad förorening skulle bli förödande. Ivissa avseenden ligger värdena redan nu i farlig närhet avvad naturen tål. T.ex. är halten av fosfor hög.Det är med anledning av detta viktigt att understryka vid bedömningen av en stor flygplats inverkan påmiljön bedömer också inverkan från verksamheter i direktanslutning till flygplatsen.Kontroll av verksamhetenDet bör övervägas om det är lämpligt att Luftfartsverketsom ett affärsdrivande verk också skall vara myndighet meduppgift att kontrollera verksamheten. Vi anser att det börövervägas att skilja affärsverksamheten ochmyndighetsutövningen så att en ny ''''tar över de av nuvarande uppgifter som ärav myndighetskaraktär.Det är av stor vikt för de människor som bor runtArlanda att flyget håller sig till tilldelade rutter för start ochlandning. De bör läggas med utgångspunkt att, utöverflygsäkerhet, förorsaka så lite buller som möjligt för deomkringboende. Därför är det angeläget att kontrollen avatt rutterna följs är effektiv och att flygbolag och/elleransvariga piloter kan göras ansvariga om de bryts utangodtagbara skäl. Möjligheterna att införa sanktioner börövervägas.Naturresurslagen (NRL) talar enbart om anläggningarsom är lokaliserade till en fast plats. Det gör att den kan blisvår att tillämpa på en kommunikationsanläggning somArlanda vars verksamhet har inverkan på ett större område.Vi anser att en översyn av lagen i detta avseende bör göras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beslut om framtida förbud motflygplan i kategori 2,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot flygplani kategori 2 ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om differentiering avlandningsavgiften med hänsyn till flygplanensmiljöpåverkan,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att luftfartsverket åläggs attbekosta de undersökningar om flygets miljöpåverkan somär nödvändiga i flygplatsens närhet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kompletterabullermätningarna med mätningar av max-buller,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en järnvägsförbindelse tillArlanda kommer till stånd,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av väganslag tillStockholms län,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reglerna förkoncessionsprövning av flygplatser i andra delar av landetmed avseende på kapacitet ur miljösynpunkt,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att man vidkoncessionsprövningar skall utgå från absoluta tak för olikaslags miljöpåverkan,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att fastställa gränsvärden förutsläpp i luften,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fasta avisningsplatser vidArlanda,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en saneringsplan för Arlandamed avseende på glykol och urea,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett system för uppsamling av ureavid ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning ommiljövänliga metoder för avisning av flygplan och banor,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid koncessionsprövning förstora flygplatser även ta hänsyn till kringverksamhet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överväga en delning avluftfartsverket med avseende på att skilja påaffärsverksamhet och myndighetsutövning,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektiv kontroll avflygverksamheten,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överväga sanktioner för deflygbolag och/eller ansvariga befäl som bryter mot anvisadeflygrutter,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avnaturresurslagen.1]