ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub247 · 1991-01-25 00:00:00 — Idrott och estetiska ämnen i skolan Det vore oklokt att ifrågasätta idrotten inom skolan. Istället bör man se till att idrotten och de estetiskaskolämnena får större utrymme i skolarbetet.Det är nämligen så att vi människor i vår hjärna harungefär lika många kopplingsmöjligheter som antaletmänniskor på jorden. Men för att kunna använda så mångasom möjligt av dessa kopplingsmöjligheter måste de ocksåtränas. För att träna dessa kopplingar skall man göra såmånga olika saker som möjligt med kroppen och användaså många sinnen som möjligt . Att idrotta, dansa,spela ett instrument, att måla och att skapa med den egnakroppen och att få skapa något i slöjden är viktigt för att ökahjärnans kapacitet. Ju fler saker kroppen klarar av, destofler saker klarar hjärnan av, därför att vi har tränat de olikakopplingarna. Den svenska av är alldelesför teoretisk för att eleverna skall få den utveckling deskulle kunna få om den var mer mångfasetterat inriktad.Att till exempel lägga ner den kommunala musikskolanvore rent samhällsekonomiskt felaktigt. Politiker på allanivåer måste ta del av den senaste forskningen för att gebarnen i en så god framtid som möjligt.Att ta bort idrotten i skolan skulle utan tvekan ge högrekostnader för samhället . Ty servi i skolan och arbetslivet effekter av att barn och ungdomarär muskulärt sämre än vad de var bara sedan.Barnen i skolan klarar inte av idrotten lika bra som barngjorde . De sitter alldeles för mycket stilla och är för litetute och leker olika rörelselekar, som bygger upp den egnakroppens muskelstyrka och ger grunden för att klara ettlångt aktivt liv. De ungdomar som kommer ut iarbetslivet får ofta arbetsskador på grund av för litetkroppsträning och för dålig koordinationsförmåga. Det ärslöseri med mänskligt kapital att inte låta barn ochungdomar få utlopp för sitt rörelsebehov genom idrott ochgymnastik i skolan.Om vi i ska tänka och agera för att vi ska ha enså god samhälls- och människoekonomi som möjligt, ska vise till att de estetiska ämnena i skolan får större utrymme.Då kan vi också ge barn och ungdomar en bättre framtid,om de kan få möjlighet att utveckla både sin kropp och sinknopp. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ingen nedskärning av idrotteni skolan skall ske,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den kommunala musikskolanskall garanteras fortleva genom att ingå i det kommunalaoffentliga skolväsendet.
mot · GE02Ub249 · 1991-01-25 00:00:00 — Idrott och gymnastik i gymnasieskolan Skolministern har enligt uppgift för avsikt att föreslå attidrottsämnet skall bli frivilligt på gymnasieskolan. Förslagetkommer som det på allt fler arbetsplatser blirvanligt att organisera fysisk träning på arbetstid. Det görsför att minska sjukfrånvaron och förhindrabelastningsskador som i allt högre grad drabbar ungamänniskor. Även stora samhälleliga satsningar görs påfriskvård.Idrottsämnet är alldeles för viktigt för individensframtida hälsa och välbefinnande för att göras till ettfrivilligt ämne. Med stor sannolikhet kommer många eleveratt taktikvälja. De avstår ifrån idrottsämnet därför att deupplever det viktigare att förkovra sig i ämnen som är direktnyttiga för de fortsatta studier de tänkt sig. Andra eleverkommer att avstå därför att de finner annansysselsättning vara trevligare.Homo sapiens har funnits ca 250 men rent fysiskthar vi inte förändrats så mycket. Vi är fortfarande i grundenkonstruerade för fysisk aktivitet. Vårt samhälle har dockutvecklats så att fysiska aktiviteter inte längre finns naturligti vårt arbete eller i vår livsföring. Läkare rekommenderarnu fysisk aktivitet som behandlingsmetod och somförebyggande åtgärd.Idrottsämnet är ett ämne som ger eleverna inte barafysisk träning utan också kunskaper i ergonomi, hälsa ochträningslära. Det är under barn- och ungdomsåren somvanor och attityder grundläggs. Merparten av de ungdomarsom upplevt fysiska aktiviter som positiva och trevligafortsätter med att motionera som vuxna. Dessutom är dethelt klart att en god fysik befrämjar också den teoretiskaprestationsförmågan. Varje individ är unik och har sinaegna speciella förutsättningar, fysiska kvaliteter liksomandra. Dessa speciella kvaliteter måste få stimulans ochutvecklas i skolan.Alla industriländer i västvärlden har obligatoriskidrottsundervisning bl a på grund av den betydelse den harför folkhälsan. Vi svenskar kan inte spoliera utan bordesnarare öka möjligheterna för våra ungdomar att ha en godhälsa. Ett sätt att nå dit är att ge dem en obligatoriskundervisning i idrottsämnet i gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att idrottsämnet skall varaobligatoriskt i gymnasieskolan.
mot · GE02Ub250 · 1991-01-25 00:00:00 — Befria skolan!I dag är skolplikten ett tvång och en ofrihet för mångaunga människor. Det som ursprungligen var menat som enrättighet i den sociala rättvisans tjänst, har blivit en bördaför dem som råkar komma i kläm.Skolplikten bör därför omvärderas. Det väsentliga är attalla människor har samma odelade rätt till kunskaper ochinformation.Parallellt med högstadium ochgymnasieskolan finns grundvux och komvux. Dessasistnämnda erbjuder varje människa möjlighet att skaffa sigutbildning när helst i livet denne finner för gott. Man kanstudera när man är bäst motiverad, eller när man behöverdet. Man kan kombinera de olika ämnena man ärintresserad av eller behöver för sin yrkesutbildning, ochallting är påbyggnadsbart -- helt utan snårigaåtervändsgränder och påtvingade linjer. Studierna blirdärför meningsfulla och effektiva.Att bedriva grundvux är en skyldighet förkommunerna. Grundvux motsvarar årskurs 7--9, dvshögstadiet i . Komvux är däremot en frivilligskolform för kommunerna, vilket gör att snåla kommunerdessvärre gärna sparar där.Genom att bygga ut grundvux och i synnerhet komvuxkan alla studerande på dessa stadier erbjudas betydligtfriare och effektivare studiemöjligheter. Därmed kan ocksåskolplikten för högstadiet mjukas upp. Det traditionellagymnasiet med sina stela linjer och grundskoleliknandeundervisningsform kan helt ersättas.Vi anser att det vore en mycket önskvärd utveckling.Det förutsätter dock att komvux blir obligatorisk förkommunerna, och att gymnasiet reformeras i sammariktning. Sannolikt är det bäst att göra hela förändringen iett enda drag. Det förutsätter i sin tur rejäla förberedelser iform av fortbildning av lärare, utveckling och fastställandeav läroplaner m.m. Komvux behöver säkerligen ocksåutöka sina timplaner för att skolformen ska bli mertillgänglig för alla. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en friare grundskola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommuner skall vara skyldigaatt anordna vuxenutbildning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en friare gymnasieskola.
mot · GE02Ub251 · 1991-01-25 00:00:00 — Stimulansbidraget för den fysiska miljön i skolorna I årets budgetproposition anslås 300 milj. kr. istimulansbidrag till förbättring av den fysiska miljön iskolorna.Regeringen föreslår dock att en förhållandevis störreandel av stimulansbidraget åtminstone under enfemårsperiod skulle fördelas till kommunerna istorstadslänen. Bidragen i övrigt ska fördelas avlänsstyrelsen.Vi kan inte instämma i regeringens sätt att fördela dessamedel. För i varje kommun i landet finns med säkerhetskollokaler, som är i behov av fysisk upprustning, inte minstnär det gäller allergisanering.Det förhållandet, att storstäder har valt att eftersättaunderhållet av sina skolor, kan inte tas som intäkt för attfavorisera dessa vid fördelningen av stimulansbidraget tillförbättringar av den fysiska miljön i skolorna. Detta isynnerhet som medborgarna i kommuner, som skött sittunderhåll bättre än storstäderna, har finansieratunderhållet med högre kommunalskatt.Eftersom ett av skälen till avregleringen av skolan är attåstadkomma förenklingar, är det vid fördelningen av dettabidrag onödigt att skapa en ny byråkrati medansökningsförfarande via länsstyrelserna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stimulansbidraget tillförbättringar av den fysiska miljön i skolornaschablonmässigt fördelas direkt till kommunernatillsammans med övriga bidrag.
mot · GE02Ub252 · 1991-01-25 00:00:00 — deltagande i integrationsprocessen i Europakommer att ställa stora krav på individer och företag iSverige vad gäller kommunikation med andra länder.Nationsgränserna kommer att i viss mening suddas ut ochregioner över gränserna att uppstå. Språkutbildningen isåväl grund- som gymnasieskola kommer därmed att ställasinför delvis annorlunda förutsättningar. Man kan förutse ettökat intresse för fördjupade kunskaper i tyska i exempelvissödra med tanke på närheten till ochsannolikheten för etablerandet av en nordeuropeisk regionomfattande med , ochstora delar av Skåne.Mot den bakgrunden bör språkämnenas ställning iläroplanen förändras så att det blir möjligt med regionalavariationer. Det skall således vara fullt möjligt för eleveroch skolor att välja exempelvis tyska, franska eller spanskasom förstaspråk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändringari läroplanen för grund- och gymnasieskolan så att ennödvändig flexibilitet i språkutbildningen uppnås.
mot · GE02Ub253 · 1991-01-25 00:00:00 — Gymnastikämnets betydelse i gymnasieskolan Ett av de största samhällsproblemen är de ökadearbetsskadorna. Särskilt allvarligt är det att ungamänniskor -- i stor utsträckning unga kvinnor -- slås ut frånarbetslivet efter . De skador som ökat ärutslitna ryggar, värk i nacke, axlar och muskler. Dettaorsakar stora mänskliga problem och är mycket ekonomisktbetungande för samhället i form av ökadesjukvårdskostnader och produktionsbortfall.Detta sker trots att de tunga arbetena minskat iarbetslivet. Det är naturligtvis viktigt att fortsätta arbetetmed att minska de tunga och framförallt de monotonajobben och att förändra arbetsorganisationen samtförbättra den psykiska arbetsmiljön. Pausgymnastik påarbetstid är ett sätt.Men detta räcker inte. För den som inte byggt upp sinkropp och sin muskelmassa hjälper ingenpausgymnastik. De skador som oftast kallasförslitningsskador eller överbelastningsskador borde enligtvissa forskare istället kallas inaktivitetsskador.Det beror på att vårt levnadssätt gör att vi inte behöveranvända våra fysiska resurser i det dagliga livet så somtidigare. Möjligheterna till naturlig rörelse och utrymmetför spontana aktiviteter minskar. Undersökningar visar attpassiva fritidssysselsättningar ökar mest bland barn ochungdomar. De ungdomar som inte idrottar och de är ganskamånga -- fler flickor än pojkar -- missar möjligheten attbygga upp sin kropp inför framtidens arbetsliv och fritid.Detta är nästan omöjligt att kompensera i efterhand.Att i det läget ens nämna att idrottsämnet ska görasfrivilligt på gymnasiet är direkt utmanande mot allt annathälsoarbete. Ett sådant beslut skulle direkt sabotera alltarbetsmiljöarbete.För dem som idrottar är frivilligheten inget problem. Deskulle delta ändå. Men för den stora grupp som inte gördet -- återigen flest flickor -- är risken uppenbar att just deväljer bort idrotten. Det blir till största delen de som gårvidare till de tunga och monotona jobben, t ex inom vården,som allra bäst behöver bygga upp sin kropp. Ett frivilligtidrottsämne vore ett slag mot jämställdhetsarbetet i skolan.Vi vill därför slå fast att idrottsämnet ska varaobligatoriskt i gymnasieskolan och av minst sammaomfattning som . Dess huvuduppgift är att få allaelever intresserade av att sköta sin kropp och sin hälsasamt att stimulera till fortsatt kroppsrörelse på fritid.Ämnet måste få en ännu starkare inriktning på ergonomi.Flickor och pojkar bör få stimulans att utveckla sina olikaidrottsintressen i skolan och på fritid. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt idrottsämnet i gymnasieskolan skall vara obligatorisktoch av minst samma omfattning som ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsämnets innehåll vad gällerstarkare inriktning på ergonomi och stimulans till fortsattidrottsutövning.
mot · GE02Ub254 · 1991-01-25 00:00:00 — Kunskapscenter vid , m.m. Till det kommande inomskolväsendet, där bl.a. den regionala stödorganisationenskall inordnas och förvaltningsansvar för specialskolan ingå,bör även förvaltningsuppgiften för kunskapscentren förelever med rörelsehinder ingå.Den utåtriktade verksamhet som bedrivs vid , i samverkan med denregionala planeringsberedningen och dess stödpersonal, äri dag väl inarbetad och fungerar som stöd för elever medgrava rörelsehinder, integrerade i grund-, sär- ochgymnasieskolor, för lärare, elevvårdspersonal och föräldrar.Folke Bernadottehemmets ärberoende av flera huvudmän och av statliga medel (SIS,särskilda insatser på skolområdet) som måste sökas för ettår i taget.Det delade huvudmannaskapet och de kortsiktigaekonomiska medlen försvårar administration ochutveckling men framför allt en mer långsiktig planering ochframförhållning.Man bör se över vilka utbildningsanordningar som i dagkan betraktas som kunskapscentra och ta in dessa somverksamhet inom ''institutet''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statliga anslag för att garanteraen kontinuerlig grundorganisation för kunskapscentret vidFolke Bernadottehemmet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningsanordningar somkunskapscenter.
mot · GE02Ub255 · 1991-01-25 00:00:00 — En av skolans viktigaste uppgifter är att fostra elevernatill fria självständiga människor. Skolan har också en viktigroll som attitydförändrare.Det råder en enighet om jämställdhetsmålen somkan sammanfattas i följande punkter: Jämställdhet innebäratt kvinnor och män har lika rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter att:ha ett arbete som ger ekonomisktoberoende,vårda barn och hem,delta i politiska,fackliga och andra aktiviteter.Läroplanerna för omfattar dessa mål ochger utgångspunkt för skolans arbete.Det gäller att omsätta läroplanens mål och idéer omjämställdhet i skolans liv och arbete.För att nå de målen måste utbildningen förändras.Dagens skola klarar inte av att tillmötesgå det som ärbetydelsefullt för flickor. Såväl svensk som nordiskforskning inom skolområdet visar att skolans organisationinte passar flickor. I skolan blir pojkar tränade för denoffentliga scenen medan flickor inte får samma godatränning.Det satsas för lite på flickorna. Arbetet sker påpojkarnas villkor. Undervisningen sker i arbetsformer somär allt annat än feminina. Klasserna är stora, elevernakonkurrerar med varandra. Det är en form som passarpojkar. Det ger dem möjlighet att öka sin status.Eftersom skolans arbetsform mycket liknar livet utanförskolan behöver flickor tränas för detta, men på ett annatsätt än som sker i skolan.Det finns en ojämn maktfördelning i samhället. Fråganmåste ställas om kvinnorna ska förändras så att de anpassastill männens sätt att agera eller om man ska betona dekvinnliga synsätten? Flickor kommer in på allautbildningar och konkurrerar bra med pojkarna till högre,typiskt manliga utbildningar. Det är andra saker än betygensom gör att de avstår att söka eller hoppar av.En skola som ger flickor och pojkar samma möjligheterskulle se helt annorlunda ut.Resultat inom forskningen visar att undervisningenspelar en stor roll vad gäller överföring av värderingar ochattityder om mans- och kvinnovärlden till barn ochungdomar i skolan. Det är komplicerade förhållanden ochbehovet av fördjupad kunskap genom forskning ochutvecklingsarbete är stort. Frågor att söka svar på är t.ex.varför pojkar ägnas än flickor under lektionerna,vad detta får för konsekvenser och hurundervisningsmetoder ska kunna förändras och anpassasäven till flickornas villkor och behov.I den förestående läroplansöversynen är det angelägetatt analysera de hinder som skolans organisation utgör samtta tillvara de kunskaper inom forskningen för att förändraoch utveckla undervisningsmetoder för en skola som gerflickor och pojkar samma möjligheter.Det krävs ytterligare satsningar på forskning ochutveckling inom undervisningen för att omsätta läroplanensmål och idéer om jämställdhet i skolans liv och arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning ochutveckling för jämställdhet i skolans liv och arbete,2. att hos regeringen begär en översyn avskolans organisation för att nå målen om jämställdhet.
mot · GE02Ub256 · 1991-01-25 00:00:00 — Tillgång till utbildning för alla människor i samhället ären viktig jämlikhetsfråga. Utvecklingsstörda har liksomandra möjlighet att tillgodogöra sig utbildning om denanpassas efter deras speciella behov och förutsättningar.Utbildningsinsatser är ett viktigt inslag i en strävan attnormalisera livsvillkoren.Under har vuxnautvecklingsstörda i en allt större omfattning lämnatinstitutionerna och flyttat ut i en integrerad tillvaro isamhället. Dessa förändrade levnadsförhållanden ställernya krav på att vidmakthålla redan förvärvade kunskaperoch framför allt på nya kunskaper.Det bedrivs en relativt omfattande vuxenutbildningför utvecklingsstörda framför allt inomstudiecirkelverksamheten men också inom grundvux,folkhögskola och särvux. Dock har utbildningen en mycketojämn regional fördelning.Nuvarande särvux erbjuder utbildning som syftar till attge vuxna utvecklingsstörda en kompetens motsvarande densom ges i grundsärskolan. Emellertid saknas ännu enutbildning inom särvux på träningsskolenivån.I regeringens skrivelse till om''Handlingsprogram i handikappfrågor'' fastslogs principenom alla människors lika värde och därmed principen omhandikappades rättighet att som alla andra få del avsamhällets resurser. Möjligheten för människor medhandikapp att bli delaktiga är beroende på hur miljön kringdem är utformad. För en person med psykiskutvecklingsstörning innebär utbildningsinsatser förbättrademöjligheter att förstå och tolka omvärlden.Inriktningen på utbildningspolitiken i har varitatt i möjligaste mån utjämna de utbildningsklyftor somfinns. Denna inriktning har gjort till ett rättvisareoch jämlikare land än de flesta andra länder när det gällertillgången till utbildning. Därför borde det vara självklartatt en vuxenutbildning på träningsskolenivå snarastinrättas. En sådan åtgärd vore att fullfölja nuvarandeutbildningspolitik och ge en grupp som har stort behov avgrundläggande utbildning samma möjligheter som andragrupper redan har. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet är att särvux utvidgas tillatt omfatta också träningsskolenivån.
mot · GE02Ub257 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A223 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingsutbildning.
mot · GE02Ub258 · 1991-01-25 00:00:00 — Undervisning i etik, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So451 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frågor om etik, moral ochlivskvalitet skall ges ett ökat utrymme i skolan.
mot · GE02Ub260 · 1991-01-25 00:00:00 — I vårt moderna samhälle med bl.a. en ökadautomatisering och goda kommunikationer är fysiskaktivitet inte längre en naturlig del i den dagliga livsföringeneller i det dagliga arbetet. Fysisk aktivitet har en radväldokumenterade positiva effekter. Det är också förmånga en naturlig del, för att i förebyggande syfte undgå ettsjukdomstillstånd. Kort sagt idrott och fysisk aktivitet kanidag betraktas som en medicin, som har en central roll iarbetet att förbättra folkhälsan.I arbetslivet har belastningsskadorna ökat mycketkraftigt till problem för både den enskilde, företag ochsamhälle. På många arbetsplatser har man därförorganiserat fysisk träning under arbetstid för att minskasjukfrånvaron och besvär från rörelseorganen. Vissaarbeten kräver en god fysik, men det kan aldrig vara så, attdet blir företagens ansvar att utveckla de anställdas fysiskakvalitéer. Utan företagen måste i första hand utvecklaarbetsplatser så att de svarar mot de enskilda kraven. Detär därför uppenbart, att en sådan åtgärd, som att göraidrottsämnet frivilligt, motarbetar företagens arbete för attskapa goda arbetsmiljöer.Ämnet idrott är inte av den karaktären att det pågymnasienivå kan göras frivilligt, då goda motionsvanorgrundläggs i ungdomsåren. Vi tror därför, att en ökning avämnet idrott i gymnasieskolan är motiverad så att vi på siktkan förbättra den svenska folkhälsan. Idrottsämnet igymnasieskolan har en central betydelse för att förebyggaframtida belastningsskador. Därför är det fullständigtorimligt att göra ämnet frivilligt, om man i övrigt menarallvar med åtgärder för att förbättra arbetsmiljön ochenskilt lidande på grund av arbetsskador. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökning av ämnet idrott igymnasieskolan.
mot · GE02Ub261 · 1991-01-25 00:00:00 — Miljöundervisningen i grund- och gymnasieskolan Miljöfrågorna har kommitatt inta en alltmer framskjuten roll i den fördasamhällsdebatten.Det finns hos befolkningen, och då inte minst bland barnoch ungdomar, en påtagligt ökad medvetenhet om attmiljöförstörelsen måste förhindras och nya miljöhotförebyggas. Denna medvetenhet måste tillvaratas.Denna ökande insikt om behovet av att få till stånd enlösning av dagens och morgondagens miljöproblem kräverockså kunskap, så att vi därigenom på ett ännu bättre sättskall kunna förstå sambanden i naturen och hoten motdenna och vår miljö.Ett sådant behov av kunskap skall självfallet tillgodosesinom ramen för den undervisning som meddelas i grund-och gymnasieskolan.I måste alla elever beredas möjlighet atttillgodogöra sig baskunskaper om vår miljö och degrundläggande ekologiska processerna. Dessa kunskaperkan integreras i ämnen som biologi, fysik, kemi ochgeografi. Det är därtill viktigt att även praktisktundersökande (exkursioner, laborationer m.m.) ochämnesövergripande metoder ingår i den miljöundervisningsom lämnas. I detta syfte bör ett måldokument förgrundskolans miljöundervisning utformas.När det sedan gäller gymnasieskolan och denundervisning som där meddelas, är det av vikt att såväl deallmänna som ämnesspecifika natur- och miljökunskapernaökar. Även här bör undervisningen ha praktiska inslag.Det är ämnena biologi och naturkunskap som står icentrum för miljöundervisningen, varför ämnetnaturkunskap bör tillföras de gymnasielinjer där ämnetbiologi inte ingår.Vid revideringen av läroplanen för gymnasieskolan ärdet av stor betydelse att en klar målsättning förmiljöundervisningen och dess innehåll uttalas.Det har på olika sätt uttryckts den uppfattningen att dennu bedrivna skolundervisningen inom miljöområdet intefått önskad prioritet och omfattning.Det finns mot denna bakgrund all anledning att klartmarkera att miljöundervisningen skall inta en framträdanderoll på alla stadier i samt inomgymnasieskolan, och då såväl vad gäller teoretiska somyrkesinriktade linjer.Sammanfattningsvis kan sägas att om vi för framtidenskall kunna säkerställa att alla medborgare får, i vart fall,grundläggande kunskaper kring sambanden i naturen ochhoten mot denna och vår miljö måste miljöundervisningensroll stärkas i grund- och gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att miljöundervisningen stärks igrundoch gymnasieskolan.