mot · GE02Sf646 · 1991-01-25 00:00:00 — Risken är att invandrarverket påverkas av sinställning som motpart när biträdet ska utses. Man har blandannat inte ansträngt sig att förordna sådana advokater somspecialiserat sig på flyktingrätt. Därför måste ansvaretatt förordna rättshjälp läggas på en annan instans äninvandrarverket. Självfallet måste en ordning skapas därden asylsökande så långt det är möjligt får den advokat hanbegär.Tidigare riksdagsbeslutRiksdagen har tidigare uttalat sig såväl för endokumentation av praxis som en bättre motivering avbeslut. Det har aviserats att enpraxisdokumentation är på väg, men ännu har ingenpresenterats. Det är hög tid att beslutrespekteras.Beslutsmotiveringen skulle bli utförligare enligt den nyaflyktinglagstiftningen . I verklighetenhar många beslut kommit att motiveras på likartat sätt somförut, med stereotypa formuleringar och utan att de reellagrunderna för avslag redovisats öppet. bördärför uttala att besluten får den mer utförliga motiveringsom förutsattes när den nya flyktinglagstiftningenantogs.AsylnämndFolkpartiet liberalerna har efterlyst ensådan ordning som föreslås av en utredning. Ännuföreligger inte propositionen, men några principiellariktlinjer kan ändå nämnas.Det är väsentligt att myndigheten är fristående.Därför bör den inte byggas in i något departement, och i allsynnerhet inte i med detankar som finns att personal ska kunna flytta från nämndentill departementet och tvärtom. Det föreligger en stor riskatt oberoendet bara blir en chimär. Vi utgår från attregeringens slutliga förslag kommer att ge asylnämnden enmer oberoende ställning än vad som förutskickas iutredningen.Avvisning under värdiga formerSverige har en mycket effektiv politik för ''verkställandeav avvisningsbeslut''. Den är kostsam och leder ibland tillatt avvisningen sker under oacceptabla former. Deasylsökande ges inte tid att arrangera för sin avresa, tafarväl av vänner med mera. Det är av stor vikt attUNHCR:s rekommendationer följs också när det gälleravvisningar, dvs att de asylsökande ges ''skäligt rådrum'' föratt bl a kunna finna en alternativ . Avvisningar medspecialchartrade plan och dubbla poliseskorter har iblandantagit skandalartade drag, och kostar mycket stora pengar.Av flera skäl bör den hittillsvarande metoden att avvisaasylsökande som fått avslag ses över.BarnFörbjud förvarstagande av barnHundratals barn blir inlåsta endast av det skäletatt deras familjer sökt asyl. Att överhuvudtagetfrihetsberöva barn strider helt emot rättsmedvetandet ochprincipen om likhet inför lagen. Varje möjlighet att tabarn i förvar måste därför utmönstras från svensklagstiftning.Hälso- och sjukvårdAsylsökande barn faller utanför socialtjänstlagen ochmister bland annat rätten till hälsovård och tandvård. Denenda vård de är berättigade till är akutvård. Det betyderbland annat att förebyggande åtgärder som vaccinationeroch reguljär tandvård förmenas barnen ibland under fleraår. Detta är inte acceptabelt. Därför måste riksdagenuttala att barn i asylsökande familjer bör omfattas av denhälso- och sjukvård samt tandvård som varje annat barn harrätt till i Sverige.PBU-teamUnder har liberalerna efterlyst attsärskilda PBU-team med specialisering på flyktingbarninrättas i landstingen och i anslutning tillflyktingförläggningarna. Flyktingbarn bär ofta på mycketsvåra upplevelser. Många kan ha bevittnat att mammanvåldtagits, eller att polisen fängslat pappan. Utöver det harflyktingbarnen tvingats till mycket smärtsamma uppbrottfrån släkt, vänner, hem och omgivning. kan oronvara stor över familjemedlemmar som är kvar i hemlandet.De kan behöva särskild uppmärksamhet och behandling föratt bearbeta dessa känslor och upplevelser. Därför behövsspeciella vårdteam eller andra insatser av specialutbildadpersonal.Ensamma flyktingbarnEnsamma barn kommer i ett mindre antal till föratt söka skydd, t.ex. undan kriget i . Det är viktigtatt deras rättigheter bevakas särskilt noga. Därför bör engod man förordnas för barnet, vilken kan gefullmakt för ev överklagande av beslut med mera. Det ärviktigt också att barnen får en kontinuitet i kontakten medde vuxna på den förläggning där de vistas. De får intetvingas bryta upp i onödan, eftersom de redan utsatts försvåra separationer och riskerar att skadas än mer om de intebemöts varsamt. Det är mycket viktigt att reseregler ochbesöksregler underlättar kontakt med eventuella släktingareller bekanta i . Det finns ensamma flyktingbarnsom väntat på besked, och som sedan fått beskedom utvisning. Det är särskilt svårt för barn att tvingas väntapå beslut om asyl. Deras ansökningar måste därförprioriteras så att väntetiden minimeras.Ett värdigt mottagandeUt ur lägrenDen nuvarande ordningen med i praktiken tvångsmässigvistelse på förläggning har visat sigmedföra betydande nackdelar. Väntan på förläggningarnahar blivit betydligt längre än vad som förutsattes närorganisationen skapades. Människor lever isolerade frånsamhället i övrigt, utan meningsfull sysselsättning i åratal.Det är en miljö som skapar depressioner och riskerar attbryta ner och passivisera många flyktingar. Dessutom lederförläggningssystemet till att de asylsökande behandlas somintagna på anstalt, i viss utsträckning frihetsberövade ochomyndigförklarade. En tjock regelbok har upprättats sombl a fastställer regler för när och hur man får lämnaförläggningen. Systemet skapar en situation därmyndighetspersoner lockas in i föreställningen att deasylsökande faktiskt är frihetsberövade. Ofta låter man deasylsökande tro att de inte har någon rätt att bosätta signågon annanstans, eller resa hur de vill.Denna utveckling är inte präglad av värdighet imottagandet. Eftersom asylbidrag inte utgår till dem sombor utanför förläggningen används ekonomin medvetet frånmyndigheternas sida att kontrollera de asylsökande.Samtidigt kostar förläggningsvistelsen stora summor.Den är en bidragande orsak till att det svenskaflyktingmottagandet blivit så dyrt.Folkpartiet liberalernas alternativ är att låtamänniskor i första hand själva få ordna sin bostad. De börvara berättigade till asylbidrag även om de inte bor pånågon förläggning. Dessutom krävs ett extra birag tillhyreskostnader, om de ska kunna klara sig ekonomiskt.Man vinner mycket med en sådan ordning. Dels får deasylsökande en möjlighet att tillbringa den mycketpåfrestande och ofta långa väntetiden i sällskap medeventuella vänner och släktingar. Dels kommer antaletförläggningar att minska, vilket förhoppningsvis leder tillminskade aggressioner från främlingsfientliga krafter. Närasylsökande ses hopsamlade i hundratal i trångaförläggningar upplevs dem som ett hot av vissa grupper.Dels kommer de asylsökande själva att må mycket bättre,få leva ett mer normalt liv och riskerar inte att bli likanedbrutna av väntetiden. Dessutom kostar det rimligtvismycket mindre pengar. Att bygga stora förläggningar,anställa personal och hålla igång en hel apparat med kockar,städpersonal och andra personalkategorier är inte gratis.Därför bör asylbidrag och hyresbidrag beviljas demsom väljer att bo utanför förläggningarna. Regeringen böråterkomma med ett sådant förslag till riksdagen.Självfallet kommer många asylsökande även i framtidenatt behöva och vilja bo på förläggning. Alla som så vill skaberedas möjlighet till det. Dessa förläggningar kanspecialisera sig på att ge hjälp åt asylsökande med särskildabehov.Möjlighet att arbeta under väntetidenAllt fler röster har höjts för att deasylsökande ska kunna arbeta . Det ärviktigt av många skäl att asylsökande kan arbeta:väntetiderna kommer troligen även att varamycket långa, en stor del av irritationen från svenskamedborgare över att asylsökande inte gör rätt för sigförsvinner, och framförallt kommer de asylsökande attkänna att de inte ligger samhället till last utan självaförtjänar sitt uppehälle.Det finns flera olika modeller för hur detta ska kunnaarrangeras. En modell är att kommunerna anstränger sig attfinna arbetsuppgifter utanför den ordinariearbetsmarknaden, t.ex. sådana uppgifter som asylsökanderedan frivilligt sysslat med som t.ex. strandstädning.En annan modell är att de asylsökande ges temporärtarbetstillstånd för att kunna arbeta på den ordinariearbetsmarknaden. Nackdelen är att man riskerar attmänniskor kommer i stort antal och söker asyl enbart för attkunna utnyttja möjligheten att få arbeta här. Detta problemmåste tas på allvar, men kan avhjälpas genom att etttillfälligt arbetstillstånd utfärdas efter några månader.Under den tiden bör invandrarverket ha kunnat konstateraom den asylsökande verkligen anför allvarliga asylskäl sommåste beaktas, eller om han kan avvisas.Folkpartiet liberalerna yrkar därför att riksdagenbeslutar tillåta utfärdandet av tillfälligt arbetstillstånd förasylsökande som väntat , exempelvis påbesked. Vi är övertygade om att alla parter kommer attmå bra av en sådan ordning.Även om de asylsökande inte arbetar utanförförläggningen bör de få delta i de dagliga sysslorna medskötseln av förläggningen, och även på andra sätt kunna fåtillfälle till meningsfull sysselsättning.Hjälp till tortyrskadadePå många orter finns verksamhet inriktad på att hjälpade många flyktingar som utsatts för tortyr i hemlandet.Vanligtvis är den finansierad av . Det är av viktatt regeringen följer utvecklingen, och är beredd att tainitiativ för att säkerställa att alla flyktingar som behöverockså får sådan hjälp som kan erbjudas på dessabehandlingscentra.InvandrarverketInvandrarverket förefaller ha klarat upp den svårasituation man befann sig i förra året. De anställda påinvandrarverket har ofta arbetat under svår press, kanskeextra svår eftersom man vet att så många enskildamänniskoöden hänger på vad man gör. Det är viktigt attarbetsförhållandena är stabila och att man förmår attraherakompetent personal. Därför får det inte vara någonosäkerhet och ryckighet i medelstilldelningen. Denyanställda måste kunna räkna med att få behålla sina jobb.Annars blir det svårt för de anställda att leva upp till de högakraven. Detta bör ges regeringen tillkänna.Policyn att ge 6-månadersförordnanden åt personal påflyktingförläggningarna har skapat problem med storotrygghet för de anställda. Under sådana förhållandentorde det dessutom vara svårare att rekrytera ny personal.En övergång till tillsvidareanställningar vore därför attföredra.HandläggningstidernaDe långa handläggningstiderna förefaller vara ett evigtproblem. Därför är initiativ att begäraextra pengar till handläggning i löfte om lägreförläggningskostnader ett innovativt grepp. De långaväntetiderna riskerar att bryta ned de asylsökande, skapapsykiska problem och depressioner, och skada svenskarnasattityder till invandrare.Inte minst därför är det viktigt att genomföra dereformer vi föreslår ovan, om möjlighet att få arbeta ochmöjlighet att få lämna lägren man väntar.Samtidigt hoppas vi naturligtvis att Invandrarverketssatsning kommer att ge resultat i form av kortare väntetider.Den kommunala mottagningenDet s.k. schablonbidraget har tagitsi bruk. Många förhoppningar knyts till det: att det skastimulera kommunerna till att hjälpa flyktingarna ut påarbetsmarknaden så fort som möjligt, att det ska hjälpa tillatt motarbeta ett onödigt bidragsberoende och ökaeffektiviteten. Många kommuner har också uttrycktfarhågor för att systemet ska missgynna dem.Omläggningen av kommunbidraget till schablonbeloppligger helt i linje med liberalernas politik för attbryta onödigt bidragsberoende och främja ett snabbtinlemmande i samhället. Det finns naturligtvis anledning attvara vaksam på eventuella problem för att kunna görajusteringar i systemet senare.Kommunen har mottagningsmonopol, dvs. allutplacering av flyktingar måste ske med en kommunsgodkännande. Detta kan urarta till en slags kommunalvetorätt mot flyktingar. Det är just vad som har inträffat iflera fall och skapat stora bekymmer för invandrare ochflyktingar.Folkpartiet liberalerna vill därför föreslå att detkommunala mottagningsmonopolet mjukas upp såatt t.ex. frivilligorganisationer eller någon annan skullekunna vara den mottagande parten och förbinda sig atthjälpa till med integreringen i samhället. Ett samarbetemellan förläggningar och arbetsförmedlingar bör stimulerasså att flyktingar kan få arbete direkt och därigenom kunnaflytta direkt till den ort där arbetet finns. I sådana fall ärnaturligtvis det kommunala flyktingmottagandet irrelevant.InvandrarpolitikDiskriminering och rasismInledningÄven om det funnits många tecken på enökande främlingsfientlighet säger oss undersökningarsamtidigt att den allmänna trenden historiskt går mot enstörre tolerans. Möten mellan olika kulturer och etniskagrupper i blir allt vanligare, vilket kan öka riskenför konflikter. blir de nya svenskarna blir alltsvenskare med tiden, och internationaliseras alltmer.Dock har utvecklingen varitbekymmersam. Diskrimineringsombudsmannen har uttryckt oro: ''1990 blev det klart att rasistisk ellerfrämlingsfientlig terror och intolerans mellan etniskagrupper är ett allvarligt hot även i . ''Som nämnts i inledningen är problemen med bådediskriminering och främlingsfientlighet större än på länge.Framförallt har svenskarnas attityder påverkats i negativriktning av den aggressiva flyktingdebatten. Hösten 1989innebar ett trendbrott i rapporteringen om invandrare ochflyktingar i massmedia. Diskussionen om utlänningar ochkriminalitet startade ungefär som massmediaskildrade hur större flyktingskaror kom till gränsen och deproblem detta förde med sig. fattades beslut omstora inskränkningar i flyktinglagstiftningen. började främlingsfientligaflygbladskampanjer i och . undervåren inträffade en terrorvåg riktad motflyktingförläggningar, då ett tjugotal förläggningar angrepsmed bland annat brandbomber. Även människoliv harkrävts. Två barn omkom vid en mordbrandmed rasistiska motiv.Det är viktigt att bekämpa rasistiska tendenser i sinlinda. De kan bubbla upp fortare än vi anar. Att bekämparasism är ett demokratiskt renhållningsarbete. Den kanvara en början till en fascistoid samhällsutveckling. Attbekämpa rasism handlar om synen på människan, synen pådemokratin, på allas lika värde. Därför är det viktigare än vikanske föreställer oss att slå vakt om människans lika värdeoavsett ras.Lag mot etnisk diskriminering på arbetsmarknadenPå vårt landsmöte antog vi kravetpå en lag mot diskriminering på arbetsmarknaden. Det harblivit allt mer uppenbart , genomdokumentation från såväl kommissionen mot rasism ochfrämlingsfientlighet som SIPA, en organisation förinvandrarakademiker, att det förekommer en omfattandediskriminering av icke-svenskar på arbetsmarknaden.Man ska inte i första hand vänta sig att en lång radinvandrare genom en diskrimineringslag kommer att kunnafå rätt i individuella fall. Om detta sker är det bra, men detär inte huvudsyftet bakom en lag. Huvudsyftet är attpåverka attityder så att diskriminering inte inträffar. Dettaär mycket svårt att göra utan hjälp av lagstiftning. Om DOi sin rådgivningsfunktion söker tala ett företag tillrätta idiskrimineringsfall är chansen så oerhört mycket större attföretaget lyssnar om det faktiskt är olagligt att diskriminera.Regeringen bör därför återkomma till medett förslag om lag mot diskriminering påarbetsmarknaden.OpinionsbildningDet senaste årets våldsdåd av rasister gör att frågan omhur rasistiska våldsdåd bäst bekämpas måste diskuteras.Aktivister i vissa rasistiska organisationer och människoruppviglade av sådana organisationer har begått handlingarsom inte är något annat än terrordåd i syfte att terroriseraoch sätta skräck i flyktingar och invandrare. Folkpartietliberalerna har tagit avstånd från förslag om attkriminalisera rasistiska organisationer som en lösning avproblemet med rasism och rasistiskt inspirerad terror. Dockmåste det mot bakgrund av det senaste årets händelserövervägas vad som kan göras för att stoppa liknandeterrordåd . Vi avvaktar resultatet av dendepartementsarbetsgrupp som behandlardessa problem.Regeringen har under en rad år satt sig emot många avde krav som förts fram av frivilligorganisationer påflyktingpolitikens område. Det är vår bestämda uppfattningatt den flyktingpolitik och det språkbruk som regeringenstått för på ett avgörande sätt har kommit att brutaliseradebatten och försämra klimatet för invandrarna i Sverige.Främlingsfientligheten har fått officiell sanktion. Därför ären rättssäker och generös flyktingpolitik som försvaras avregeringen ett bra sätt att bekämpa främlingsfientligheten.Vi är övertygade om att regeringen har ett särskilt ansvarför att vårda opinionen och gå före med gott exempel.Därför vore det bra om regeringen ochfrivilligorganisationerna tillsammans kunde genomföra ensatsning för att återupprätta toleransen och solidariteten.Att bekämpa rasism och främlingsfientlighet måste skepå flera plan och med en rad olika medel. Det är inte minstviktigt atteliminera alla onödiga friktionspunkter mellansvenskar och flyktingar/invandrare, till exempel att avskaffaeventuella förturer i bostadsköer för flyktingar, låtaflyktingar komma ut i arbete så fort som möjligt, släppa utde asylsökande från lägren med mera,föra en aktivantidiskrimineringspolitik, särskilt på arbetsmarknaden.En lag mot etnisk diskriminering på arbetsmarknaden börinföras,driva en aktiv toleransbefrämjande politik frånmyndigheterna. Det officiella måste gå före medgott exempel, gärna i samverkan medfrivilligorganisationerna,försvåra möjligheterna att drivaen upprepad rasistisk eller antisemitisk propaganda inärradion genom att dra in sändningstillståndet i femår efter att dom fallit om hets mot folkgrupp,främjaforskning om bland annat mångkulturella problem ochannan invandringsrelaterad forskning. En professur imultietnisk forskning bör prövas i anslutning till nästaforskningspolitiska proposition.IntegreringVem ska bestämma om integrering eller inte? Ingenutom den enskilde invandraren själv. Men en sak måstevara helt klar: Svensk lag gäller. Det är viktigt, inte minstför nyanlända flyktingar, att få information i samband medmottagandet och svenskundervisningen om de oskrivnalagarna och normerna för beteende och umgänge.Utöver detta måste den enskilde invandraren själv få avgörahur mycket av sin egen kultur han/hon vill behålla och hurmycket svensk kultur man vill göra till sin. Vissa vet frånbörjan att de vill stanna hela sitt liv i , andra ärövertygade om att de stannar bara en kort tid.Invandrare har rätt till sin egenart, och rätt tilljämlikhet. Därför är det viktigt att de kan få stöd för att fåbevara sin egen kulturella identitet och därför är det påsamma gång viktigt att bekämpa diskriminering.Vad är kultur? Det är inte bara språk, mat, sång ochdans. Det är också en familjestruktur, ett sätt att umgås,religion, värderingar, kunskap om den egna historien, m.m.Därför är inte bara stöd till invandrarorganisationernaviktigt, utan också stöd till egen kyrklig verksamhet ochtillåtelse att bygga egna kyrkor eller moskéer. Det svenskasamhället bör i vissa fall kunna acceptera en annankulturuppfattning t.ex. i socialpolitiken och inom vårdengenom att t.ex. ge rätt till kvinnliga läkare, särskiltgynekologer m.m.Problemet är inte att invandrare blir för lite integrerade,för lite försvenskade: många invandrarna blir försvenskademot sin vilja -- mycket få invandrare förmår hålla liv i sinsärart och kultur mer än en eller två generationer.Problemet kommer snarare när barnen integreras snabbareän familjen i övrigt, och detta leder till plågsammakonflikter.Dock är liberaler inte helt neutrala inför vilket valinvandraren gör i frågan om vad han tar upp i den nyakulturen och behåller i den gamla:Från liberala utgångspunkter ligger mycket starkapositiva värden i en viss typ av assimilering: den som har attgöra med individens frigörelse från kollektivets bud:jämställdhet och likabehandling för kvinnorna, respekt förbarnets rättigheter, avstånd från våldskultur och framstegför en demokratisk samhällssyn, religiös tolerans m.m. Vimåste våga stärka och glädja oss åt en sådan utveckling, ensådan ''försvenskning'', vars effekter kan vara att kvinnorrätar på ryggen och barn slipper aga. Det är oacceptabeltatt förringa ett brott med hänvisning till olikakulturuppfattning. Svensk lag gäller!Samtidigt behöver även svensk kultur i många stycken tatill sig värderingar från främmande kulturer: den ofta starkafamiljesolidariteten i många kulturer, respekten för äldre,en mer uttalad kärlek till barnen och vilja att låta dem deltai de vuxnas liv.ArbetsmarknadenMånga flyktingar och invandrare hararbetslivserfarenhet och yrkeskunskaper från sitt hemland.En del har också en gedigen utbildning på universitetsnivåbakom sig. I har vi ofta misslyckats med att ta tillvara den kompetens invandrarna besitter vilket är till menför såväl individen som för landet.Besvikelsen kan bli stor då den nyanlände upptäcker attingen efterfrågar hans eller hennes yrkeskunskaper och attingen förväntar sig att de skulle kunna komma tillanvändning i . För det svenska samhället innebär detett slöseri med såväl mänskliga som ekonomiska resurser.Invandrare diskrimineras på många sätt i , menden mest allvarliga och systematiska diskrimineringen skerpå arbetsmarknaden. Invandrarnas arbetslöshet ärgenerellt dubbelt så hög som infödda svenskars. Det harförekommit att välutbildade akademiker sökt hundratalsarbeten utan att kallas till en enda intervju. Andra arbetenhar plötsligt befunnits tillsatta när arbetsgivaren upptäcktatt den sökande haft fel färg i ansiktet. Majoriteten avinvandrarakademikerna får jobb klart under deraskompetensnivå.Därför måste en lag mot diskriminering genomföras,som föreslagits ovan.Men det är också viktigt med särskilda insatser somutbildning av arbetsförmedlare, inrättande avpraktikplatser som kan tjäna som inkörsport tillarbetsmarknaden och minska arbetsgivarnas rädsla för attanställa invandrare.Ibland kan utvärderingen av den utländska utbildnignenutgöra det stora problemet. Utvärderingsenheten på UHÄhar länge haft problem med att utvärderingen tagit för långtid. Denna verksamhet måste få tillräckliga resurser. Detkostar mycket mer om väntetiderna tillåts öka. Ett annatproblem är att värderingen av utländska examina kanvara onödigt etnocentrerad och inflexibel. Därför bör mansträva efter att samordna svensk praxis med den praxissom råder inom EG. Det skulle betyda att det blir lättareatt göra bedömningarna. Samordningen är dessutom ettmål i sig.Större flexibilitet för utländsk arbetskraftBaltiska och polska ungdomar bör tillåtas att arbeta iSverige . Man behöver inte tala svenskaflytande för att kunna plocka jordgubbar och lingon. Detvore en gest av solidaritet och gott grannskap att utan störrekrångel låta ungdomar från och de baltiska ländernasommarjobba i Sverige.KvinnorAtt vara invandrarkvinna i är ofta att ha ettdubbelt handikapp, inte minst på arbetsmarknaden.Kvinnor har ofta mindre kontakt med det svenska samhälletän barnen och mannen, eftersom hemmet ofta är derasdomän och de kan komma från kulturer med en annankvinnosyn än den svenska.För många invandrare leder arbetslivet till kontakt medden nya kulturen. Det är också ofta i denna miljö sominfödda svenskar stiftar bekantskap med invandrare. I endynamisk arbetsmiljö tas dessa kulturmöten till vara ochupplevs som något positivt varifrån nya idéer ochhandlingsmönster kan hämtas.Många, men långt ifrån alla, invandrarkvinnor är dockutestängda från dessa kontakter och den stimulans de ger.Med ingen eller endast låg utbildning, vilket är vanligt imånga invandrargrupper, är det svårt för kvinnorna attskaffa sig ett arbete som familjen kräveruppmärksamhet och omsorg. Dessa lågutbildade kvinnorförvärvsarbetar ofta på obekväm arbetstid för att kunna tahand om sina barn. I många av dessa fall ger arbetet inteheller de möjligheter till sociala kontakter som voreönskvärda.Effekten blir att många invandrarkvinnor blir isoleradefrån kontakter utanför hemmet. Därför kommer de ofta påefterkälken när det gäller att lära sig svenska. Därför är detviktigt att invandrarkvinnor ges möjlighet tillbarnpassning under de timmar undervisningen i svenskapågår.