mot · GE02N73 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken Energieffektivitet, alternativ energiproduktion m mDenna motion behandlar de förändringar av svenskenergisektor som på både kort och framför allt lång sikt ärde avgörande om man menar allvar med att skapa enenergisektor som baseras på ett hållbart och ekologisktriktigt system.Motionen är indelad i sju avsnitt. Ett inledande och sexbeskrivande och förslagsställande avsnitt som står i denordning som vi anser viktigast i skenet av dagens kunskap.Det är energieffektivitet, energisparande,biobränslesektorn, vindkraftsenergi, solenergi och övrigaalternativa energislag.Det är korta sammanfattande avsnitt. För ytterligareinformation hänvisar vi bland annat till vad vänsterpartietskrivit i allmänna motionstiden och i samband medpropositionerna om tillväxt och miljön (1990/91:87respektive 90).InledningVänsterpartiet anser att med sin högakunskapsstandard, sin goda tillgång till energi- och råvarorär ett av de länder som skulle kunna vara världsledande närdet gäller utveckling och drift av miljöanpassade system, tex alternativa energisystem.Energipropositionen faller in i den sedvanligaregeringstraditionen att vackert och korrekt beskriva måletmen sedan visa en påtaglig brist på konkreta åtgärder föratt nå målet. Denna oförmåga att genomföra åtgärder sompåverkar verkligheten har bidragit till det svenskanäringslivets problem bland annat när det gällerosäkerheten om energiförsörjningen.Ett exempel på hur regeringar har misslyckats med sittmåluppfyllande är utvecklingen av miljövänliga, inhemskaoch förnybara energislag. I energipropositionen 1979 stod:Det krävs även en bedömning av utsikterna till nyatekniska lösningar och system samt till utnyttjande avenergislag som inte haft någon nämnvärd betydelse iSverige. Särskilt intresse bör, som framhålls i iregeringsförklaringen, ägnas åt möjligheterna att utnyttjade förnyelsebara energikällorna.Årgång 1981:s energiproposition:En successiv utveckling skall ske mot ett energisystem ihuvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara ochinhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan.Årgång 87:Ekonomiska och industriella skäl talar för att vi så snabbtsom möjligt sätter igång processen att utveckla alternativaenergiformer och förbättra hushållning med energi.1991:Landets elförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som i största möjliga utsträckning grundas påvaraktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samten effektiv energihushållning.Industriministern säger i en kommentar att man inte vetvilken effekt propositionen kommer att ha på utvecklingenav t ex de förnyelsebara energikällorna, utan att det här ärvad som är möjligt att klara av ekonomiskt och politiskt.Med andra ord är det fortfarande inte behoven som styrutvecklingen.I drygt 15 års tid har man haft samma mål. Vissa resultathar uppnåtts men dessa har i huvudsak sin grund iprissättning och privata företagsinsatser. får Sverigeinte ens en procent av sitt energibehov tillgodosett av deinhemska, förnybara energislagen vind-, sol- och vågenergi.I står tex enbart vindenergin för av dendanska elkonsumtionen. Svensk energitillförsel består idagav importerad energi -- har importtillförselnendast sjunkit !Energihushållning m m har ej heller medfört att energikonsumtionen harminskat. Regeringen tycks leva i den föreställningen att enförutsättning för att samhället ska fortleva ochproduktiviteten öka är att energikonsumtionen ska öka percapita. Så har varit fallet men med dagensavancerade teknik, branschomstruktureringar ocheffektiviseringar är det troligt att energikonsumtionenkommer att minska per capita trots ökad produktivitet. Attenergikonsumtionen kan hållas tillbaka och att teknik ochprocesser blir energisnåla kan bli en mycket gångbarinternationell konkurrensfaktor.Av detta framgår att i onödan har tappat mångaår i utvecklingen av miljöanpassad energiteknik ochalternativa, förnyelsebara och inhemska energislag, teknikoch system som också utgör goda framtida exportbranscher.EnergieffektiviseringDen absolut miljövänligaste energin är den som intebehöver produceras. vill av denna anledningha en kraftfull satsning på alla former av effektivareenergiprocesser både i produktionsledet, distributionen ochi konsumtionen.Regeringen säger sig nu vilja satsa 1 miljard påenergieffektivisering under . anser att detkan vara en rimlig satsning men kommer utifrån uppnåddaresultat att noggrant överväga om ytterligare medel skatillföras kommande budgetår.En viktigare stimulans för att snabba på effektiviseringär ett relativt högre energipris. Det gäller också attkonstruera konsumentpriserna -- t ex med hjälp av miljöavgifter -- så att energisnålaprocesser, konstruktioner och varor gynnas relativt mer änenergislukande. Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma med sådana förslag.En samhällssektor som förbrukar stora energimängderoch vars energikonsumtion uppvisar en negativ, dvsökande, energikonsumtion är transportsektorn. Här finnsen stor effektiviseringspotential i större användning avandra tekniska lösningar tex energisnålare fordon, andrabränslen, övergång till kollektivtrafik, sjöfart ochelektroniska kommunikationsmedel. En handlingsplan föratt minska energikonsumtionen inom transportsektorn fram. Att transportsektorn knappt nämns ipropositionen är en stor brist.Elhushållningspotentialen i lokaler, småhus, och icke-elintensiv industri uppskattas av till 12--19 TWh.Erfarenhet från projekt gör att bedömer detpraktiskt möjligt att effektivisera bort 5. Andrabedömare som inte säljer el gör helt andra bedömningar.Vänsterpartiet kan inte nöja sig med en målsättning påunder av vad som anges vara möjligt på dettaangelägna område. Målet bör vara att effektivisera bortminst 10inom denna sektor.Inom hushållssektorn handlar det dels om att gekonsumenterna information och möjlighet, dels möjlighetatt kunna köpa energisnåla och miljövänliga produkter, t ex köksutrustning. Det handlar också om att förändrabyggnormer, byggteknik, etc för att minska energibehovetför uppvärmning. föreslår att regeringen fåri uppdrag att återkomma med sådana förslag.Det energihushållningsprogram som regeringenpresenterar bör även kompletteras med stöd tillkommunerna att informera, anställa energisparrådgivare,demonstrera ny teknik, etc. I Ds 1990:7 beskrivs på ettentusiastiskt sätt den roll som kommunerna skulle kunnaspela i introduktionen av ny energiteknik etc. T ex framhållsden potential som finns genom att minska energiåtgången iallmännyttans bostäder. Vi vill särskilt framhålla dettaeftersom det lätt kan kombineras med annan nödvändigupprustning. finner det viktigt att dessamöjligheter tas tillvara och att kommuner som engagerar sigekonomiskt ska stödjas.EnergisparandeSvenskarna måste bli medvetna om att det egnahandlandet både i hemmet, i transportsättet och påarbetsplatsen kan påverka energikonsumtionen. Energi ärnågot som i den enskildes medvetande skall framstå somnågot dyrbart och värt att spara. är det inte så. Mångamänniskor ägnar inte en tanke på hur mycket energi de görav med. De vet oftast inte ens vad energikostnaden förhemmet är. På arbetsplatserna är det oftast ännu sämre.Eftersom det är det fanns någraavgörande ekonomiska skäl att spara energi -- bland annatpå grund av att vi har översvämmats av billig överflödigkärnkraftsel -- är potentialen stor när det gäller att förändravårt beteende i energisparsyfte. Ett relativt sett ökatenergipris är även på detta område en god grund för enpositiv utveckling. Regeringen ska få i uppdrag attåterkomma med förslag till energisparkampanjer ochåtgärder.BiobränsleStora arealer jordbruksmark kommer inom en snarframtid att friställas för annan produktion änlivsmedelsproduktion. En stor del av Sverigesenergiproduktion ska avvecklas, bland annat kärnkraftenoch delar av fossilanvändningen. ser då somen självklarhet att stora delar av våra nuvarandejordbruksmarker -- särskilt i -- ska användastill biobränsleproduktion. Dennaenergiproduktionsomställning gynnar även regionala,sociala, kulturella och naturvårdsintressen. Även ett ökatuttag av biobränslen från skogen är möjligt utan ekologiskaeffekter.Det är då förvånande att regeringen fortfarande inte ensär säker på om biobränslena ska spela någon avgörande rollför omställningen av energisystemet (sid 57 ipropositionen). Regeringen bör få i uppdrag att presenteraen handlingsplan för hur biobränslen snabbt och i rimligtakt ska få en avgörande roll i den svenskaenergiförsörjningen. Seriösa bedömningar visar att vi frånjordbruksmarker kan erhålla upp till 30inom entioårsperiod beroende på politisk vilja. Regeringen säger påsid 61 i propositionen att effekterna ur bland annatmiljöhänseende inte är tillräckliga kända. Vänsterpartietanser att många andra verksamheter som vi tillåter ärbetydligt farligare, t ex alternativen till biobränslen.Kraftvärmens konkurrenskraft bör stärkas genom att allenergiproduktion bör beskattas lika. Det ger möjlighet attminska koldioxidutsläppen från energiproduktion. Viföreslår att regeringen får ta fram förslag på enkoldioxidavgift.Bidragsnivån till ''Projekt '' vidLantbruksuniversitetet bör återställas till förra budgetåretsnivå på för att säkerställa den angelägnaforskningen om energiskog. Att dra ner anslaget till 7miljoner är helt fel signal till energiskogsaktörerna.VindkraftDen statliga vindkraftsutredningen visade att det iSverige finns potential för el frånvindkraftsproduktion. Detta kan erhållas om vi satsarkraftfullt på en utbyggnad som innebär serieproduktion påtusentals aggregat, företrädesvis till en början av mindreanläggningar. Vindkraft och direkt solenergi uppvisar deminsta -- i stort sett försumbara -- miljöeffekterna av allatyper av energiproduktion. Det är också branscher somuppvisar goda exportmöjligheter och en godregionalpolitisk karaktär. Vid en kraftfull utbyggnad avvindkraften kommer priset att vara konkurrenskraftigt ijämförelse med annan ny elproduktion. Vägsmiljökonsekvenserna in kommer vindkraften att varaekonomiskt överlägsen. Därför vill ha enkraftig och snabb utbyggnad.Utvecklingen av vindkraften har systematisktmotarbetats av bl a de större kraftföretagen och av de socialdemokratiskaregeringarna. Det visas vid internationella jämförelser -- semotionens inledning -- och det visar bla Inga Carlman i singrundliga avhandling ''Blåsningen''. har framför alltkastat bort resurser och tid på att utveckla storskaligaaggregat istället för att jobba sig upp från små aggregat motstörre som danskarna har gjort.Den del av propositionen som rör vindkraften gör härnågra av sina värsta bottennapp, man säger t ex: ''För attåstadkomma motsvarande kraftproduktion med aggregat istorleken 100 kW skulle flera tiotusental aggregat krävas. ''Om det betraktas som positivt eller negativt framgår inte.Även här vill ha en handlingsplan somklart visar hur en kraftig utbyggnad av vindkraften ska skei takt med avvecklingen av kärnkraften.Vänsterpartiet instämmer i regeringens förslag påinvesteringsstöd men förutsätter att tidsperioden kanförlängas och totalsumman senare kan höjas om det behövs,från nu föreslagna . Vi vill också attelskatten på /kWh ska återgå till den som levererarvindkraftsel.Vidare bör regeringen få i uppdrag att komma medförslag om information, rådgivning etc, rörande vindkrafttill konsumenter, allmänheten osv.SolenergiDen snabba och mycket positiva utvecklingen avsolenergiteknik och praktisk erfarenhet i landet undersenare år har gjort solenergin mycket intressant urekonomisk synvinkel. För en villa innebär det att eninvestering i en solenergianläggning som ger 20--avenergibehovet är återbetald inom 3--. Detta gör attmarknaden för solenergianläggningar för bl a småhus har en mycket positiv framtid.Vänsterpartiet föreslår att det vid nyproduktion avsmåhus och andra mindre lokaler som ska uppvärmas alltidska övervägas om solenergi kan ingå i lokalensenergisystem. Om ekonomiska skäl visar att solenergi kaningå i nyproducerade lokalers energisystem ska så ske.Regeringens behandling av solenergi liknar i hög gradbehandlingen av vindkraften. Vi föreslår samma åtgärdersom för vindkraften med undantag för attinvesteringsbidraget ska vara och även gällaanordning för lagring av solvärme.Övriga alternativa energislagUtvecklingen av en rad alternativa energislag börgynnas, det gäller vätgasteknik, geoteknisk energi,vågenergi, olika former av värmepumpar, energi från avfalletc. Även på dessa områden bör regeringen få i uppdrag attredovisa hur dessa energislag snabbt ska utnyttjas i Sverigesframtida miljöanpassade energisektor. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bristen på offensiv satsning vadgäller miljöteknik,2. att hos regeringen begär förslag om hurenergisnåla processer, konstruktioner och varor skallgynnas,3. att hos regeringen begär en handlingsplanför hur energikonsumtionen kan minskas inomtransportsektorn,4. att hos regeringen begär förslag om hurenergisnål byggteknik skall gynnas,5. att hos regeringen begär förslag på hurkommunerna skall stödjas vad gäller energihushållningenligt vad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag omenergisparkampanjer,7. att hos regeringen begär en handlingsplanför biobränslen enligt vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag om enkoldioxidavgift på energiproduktion enligt vad som anförtsi motionen,9. att till projekt energiskog vidlantbruksuniversitetet för /92 anslår . utöver regeringens förslag eller således ,10. att hos regeringen begär en handlingsplanför vindkraften enligt vad som anförts i motionen,11. att beslutar att elskatten på /kWhskall återgå till den som levererar vindkraftsel,12. att hos regeringen begär förslag omupplysningskampanjer kring vindkraften,13. att beslutar om ett 50-procentigtinvesteringsbidrag för solkraften,14. att hos regeringen begär förslag om hurandra alternativa energislag skall utnyttjas i framtidenenligt vad som anförts i motionen.