mot · GE02Jo216 · 1991-01-25 00:00:00 — Vallfröodlingen har omfattat knappt . Arealen uppgick till 1990, i huvudsak belägen i södra ochmellersta slättbygder. I dessa områden utgör denen viktig omväxlingsgröda. Vallodlingen i övrigt ärbegränsad eftersom mjölkproduktionen i dessa områdenhar liten omfattning.Vallfröodlingen har fått ett särskilt stöd,vallfröstödet, genom att s.k. inomramsmedel utnyttjats fördetta ändamål. Stödet har hanterats av vallfrönämnden.Denna har haft funktionen att styra omfattningenav vallfröproduktionen till att motsvara vårt behov avklöver och gräsfrö. Härutöver har en viss importförekommit, främst av växtslag som inte kan odlas medframgång i och vissa grönytegräs.Enligt tidigare GATT-överenskommelse kan import avvallfrö inte beläggas med införselavgifter eller tullar.Avsaknaden av gränsskydd har gjort det särskilda stödetnödvändigt. Stödet innebär att odlaren får ett bidrag somberäknas svara mot skillnaden mellan världsmarknadsprisetoch den inhemska produktionskostnaden. Dennautformning av stödet utgör ett exempel på stöd somaccepteras inom GATTs ram.Under 1980-talet har det stöd som lämnats varieratmellan 900 och . i medeltal per hektar och år. Stödet varierassålunda för produktion av frö av olika växtslag beroende påhur den aktuella situationen på världsmarknaden är.Motsvarande stöd men med mindre flexibilitet och på enhögre nivå lämnas till fröodling inom EG. Stödet uppgår till2 500--. per hektar i . Stödet från EG har starktbidragit till att pressa världsmarknadspriserna på vallfröunder 1980-talet.För att stöd till vallfröodling skall bli aktuellt måsteproduktionen ske på kontrakt med något utsädesföretagenligt gemensamma bestämmelser. Fröpriserna fastställsårligen genom förhandlingar mellan odlarorganisationenoch utsädesföretagen. Prissättningen baseras påmarknadsläget såväl inom landet som internationellt.Världsmarknaden får således genomslag på prissättningenför flertalet fröslag eftersom gränsskydd saknas.Vallfrönämnden har utgjort ett viktigt gemensamtorgan för de aktörer som är involverade i branschen.Genom förutseende och flexibilitet harmyndighetsrepresentanterna balanserat odlarnas ochutsädesföretagens intressen i syfte att hålla nere behovet avstöd som målet, en tillfredsställandefröförsörjning, uppnås.Motiven för införande av vallfröstödet var bl.a. vikten aven inhemsk försörjning med frö av klimatmässigt anpassadesorter för såväl grovfoderproduktion som grönytor.Beredskapsargument framfördes också, liksom att ettupphörande av den inhemska fröproduktionen på siktskulle leda till ett minskat intresse för växtförädling för våraspeciella behov. Dessutom påpekades de positivamiljöaspekterna av två- till treåriga frövallar i bygder medintensiv växtodling.Framtida odlingVallfröodlingen och vallfröstödet uppmärksammadesinte speciellt vare sig i eller denlivsmedelspolitiska propositionen. Vidutskottsbehandlingen konstateras dock (1989/90:JoU25,sid. 58) att ''odlingen av vallväxtfrö är viktig för deninhemska växtförädlingen. Den odling som här diskuterasär också viktig bl.a. ur beredskapssynpunkt, miljösynpunktoch som alternativ till spannmålsodling... Utskottet utgårfrån att... vallfröodlingen kommer att omfattas av deöverläggningar som aviseras i propositionen angåendefördelningen av medel som motsvarar inomramsmedlen''.Av årets budgetproposition (bilaga 11, sid. 10--12) framgår indirekt att vallfröstödet upphörfr.o.m. genom att något belopp för dettaändamål inte är upptaget i sammanställningen över vilkaaktiviteter som får stöd med budgetmedel i stället för medregleringsmedel fr.o.m. denna tidpunkt. Dock får odlarnaav vallfrö del av det temporära inkomststödet. /92kommer detta att i medeltal uppgå till . per hektar.För året därpå är inkomststödet i medeltal . perhektar för att därefter upphöra.Utsädesföretagen är för sin del beroende av att kunnaerbjuda vallfrö till konkurrenskraftiga priser. Det är därvidsedan länge världsmarknadens prisnivå som gäller. Om intekontrakt för produktion i kan tecknas på dessavillkor är alternativet att antingen lägga ut kontrakt förproduktion i eller annat , varvid EGsstöd kan utnyttjas, eller köpa vallfrö av i godkändasorter på världsmarknaden. Delar av produktionen avrödklöverfrö måste dock ske i om de eftersträvadeegenskaperna skall kunna bibehållas. Om fröproduktionenflyttar utomlands, minskar efter hand möjligheterna attstyra försörjningen mot sorter som är särskilt anpassade tillvårt klimat och betingelser i övrigt. Härigenom minskarefter hand incitamentet till en svensk förädling avvallväxter.Före våren 1991 tecknas kontrakt för anläggning avfrövallar som ger skörd första gången . Det ärangeläget att de framtida möjligheterna och villkoren förvallfröodlingen klarläggs. Annars är riskenuppenbar att odlingen kommer att upphöra och den därtillknutna kompetensen därmed gå förlorad. kankonstateras att uttalat sig för medlemskpi EG. Om en sådan ansökan inlämnas under innevarande årkan vara medlem i EG . Vallfröodlingenskulle då få ske på de villkor som gällerinom EG. Som nämnts är utformningen av vårt stödexempel på ett system som accepteras i de pågående GATT-förhandlingarna. Ett fortsatt vallfröstöd skulle innebära attvillkoren för vallfröproduktion under övergångsperiodenfram till ett eventuellt medlemskap på ett rimligt sättharmonieras med vad som gäller inom EG. Ett införandeav ett system motsvarande det som gäller i skulledäremot vara onödigt kostsamt.Enligt min mening är motiven i övrigt för ansträngningaratt upprätthålla en inhemsk produktion av vallfrö likastarka nu som . För detta talar även att vi böranpassa villkoren för produktionen av vallfrö till vad somgäller inom EG i avvaktan på ett medlemskap. Skallproduktionen kunna upprätthållas utan gränsskydd och påett kostnadseffektivt sätt krävs dels att vallfrönämndensfunktioner på lämpligt sätt kan bibehållas, dels attbudgetmedel används för att stödja produktionen. Därvidbör det tillfälliga inkomststödets effekter beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vallfröodlingen.