ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A409 · 1991-01-25 00:00:00 — bor i 35 000 personer i åldern 16--24 år.Vid sekelskiftet kommer det antalet att ha minskattill ca 27 000. ökar antalet personeräldre än . som antalet ungdomar snabbtminskar så ökar utflyttningen, framför allt av flickor. Sedan1968 har antalet kvinnor i åldern 20--minskat till följd av ett negativtflyttningsnetto.För att behålla och utveckla ett levande inland måstekvinnornas flykt därifrån motverkas. Det måste till ett brettarbete där det väsentliga är ett kvinnoinriktat synsätt somstärker flickors och kvinnors ställning och möjligheter iinlandet. Problemet har i hög grad med brister i denallmänna miljön att göra. Bristen på utbildningsvägar äroftare ett större problem bland flickor/ kvinnor än blandmän. De dåliga kommunikationerna drabbar kvinnorhårdare, liksom brister i kulturutbudet. Det är fortfarandenaturligt att bygga fotbollsplaner och ishallar medanridhusen lyser med sin frånvaro.För liberalerna är det viktigt att tillvarata ochbehålla den viktiga resurs som kvinnorna i Norrbottensinland utgör. För att åstadkomma detta krävs attförutsättningar för kvinnorna där förbättras. Det kan skegenom förbättring av de allmänna betingelserna -- iutbildning, fritidsliv, kulturellt utbud bl.a. Det kan skegenom att stimulera till egenföretagande, och då inte barai traditionella kvinnoyrken som sömnad, vävnad, keramik,utan även inom den i dessa bygder ofta väl utbyggdaoffentliga sektorn. Service, vård och omsorg ärverksamhetsområden där kvinnors erfarenhet, kunskap ochkompetens finns att tillgå i riklig mängd och kan bli enutmärkt grund för kvinnligt företagande. Erfarenhetenvisar att många kvinnor inom vård och omsorg gärna tarchansen att bli privat anställda eller egna företagare. Atthjälpa och stödja dem, att undanröja hinder för att de skakunna bli entreprenörer inom vård, service och omsorg,driva , vårdhem, gruppbostäder, barnomsorg,sköta inrättningars städning, kan vara ett sätt att hålla kvaroch kanske även locka tillbaka flyktande kvinnor.Det är viktigt att stärka förutsättningarna för kvinnor attleva och verka i inland. För ett merkvinnorinriktat synsätt inom olika samhällsområden behövsinsatser från utbud av utbildning, fritid och kultur, tillstimulanser till entreprenörskap inom vanligakvinnoområden och även inom den offentliga sektorn.Jag föreslår att Glesbygdsdelegationen ges i uppdrag attutarbeta program och initiera projekt för att i Norrbottensinland, tillsammans med regionala och lokala myndigheteroch intresseorganisationer, skapa bättre förutsättningar förflickor/kvinnor att bli kvar och leva ett meningsfullt liv där. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skapa bättre förutsättningarför kvinnor/flickor att verka och leva i inland.
mot · GE02A410 · 1991-01-25 00:00:00 — Regional balans, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T202 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av endecentralistisk inriktning av samhällsinsatserna och att enregional balans är ett centralt mål för besluten inom allapolitiska sektorsområden,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sambanden mellan målenregional balans, en stark samhällsekonomi och en godmiljö,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den ekonomiska politikensinriktning och betydelse för möjligheterna att nå måletregional balans samt om regional balans som enförutsättning för en effektiv ekonomisk politik.
mot · GE02A414 · 1991-01-25 00:00:00 — Invandrares och pensionärers hantverkserfarenhet Låt kunskapen leva vidareFör att bygga upp glesbygdens infrastruktur ochåterinföra kunskaper i både hantverk och ekologiskt liv isamklang med naturen behöver vi nyttja pensionärernasgedigna kunnande.De äldres kunskaper är också ovärderliga ursårbarhetens och beredskapens synvinkel. Med demförsvinner många gamla hantverk och andra viktiga insikteroch erfarenheter av socialt nätverk. När vi skall organiseravårt civila försvar kan vi hämta erfarenhet från de äldre ochlåta dem ta initiativet till arbetet -- på ideell bas eller somdeltidsanställda. Den kontakt mellan generationerna somnaturligt följer av gemensamma satsningar i bygden skulleytterligare öka värdet av insatserna.Då det gäller invandrare från landsbygd i andra kulturerskulle även deras erfarenheter och hantverksskicklighet iyrken som hos oss är på stark tillbakagång eller utdöda,kunna tas tillvara. De flesta gamla hantverk är nödvändigai ett resurssnålt samhälle.Tillsammans skulle dessa åtgärder öka möjligheten föratt ''Hela skall leva'', ge landsbygden fler människoroch därmed underlag för bättre samhällsservice. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ta vara på äldres ochinvandrares kunskap och erfarenhet.
mot · GE02A415 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetsmarknaden i Bergslagen är av tradition manligtdominerad. Det gäller särskilt bruksorterna med sin tungaindustri. Detta har medfört att kvinnornas arbetsmarknadhar varit och är begränsad och många, framför allt ungakvinnor, har valt att flytta.Den förda regionalpolitiken har inte heller hejdatutflyttningen. Kvinnors rätt till arbete och utbildning ianslutning till hemorten har aldrig formulerats som enpolitisk målsättning.Inom projektet i Bergslagen har man medolika medel försökt att bryta denna negativa trend. Man harstartat olika tekniska projekt för flickor i olika åldrar för attbl.a. visa på de intressanta arbetsuppgifter som finns inomdet tekniska området.Att arbeta med kvinnors arbetsmarknad innebärmycket ofta att arbeta i projektform. Man arbetar med''tillfälliga pengar'' och åstadkommer medintensivt arbete goda resultat. Projekten engagerar mångakvinnor som inte känt sig särskiltuppmärksammade på arbetsmarknaden. Tyvärr är det oftaså att när projekttiden är slut faller arbetet och idéerna iglömska. Det finns ingen som tar ett idémässigt eller ettekonomiskt ansvar så att projektarbetet kommer in iordinarie verksamhet eller på annat sätt utvecklas.Utan särskilda kvinnosatsningar kan inte Bergslagenutgöra ett verkligt alternativ för unga kvinnor att stannakvar eller att återvända till sin hemort. Vi anser därför attdet är viktigt med särskilda kvinnosatsningar i Bergslagen.Vill vi ha en bra regional utveckling måste vi ocksåmedverka till att kvinnorna har en differentieradarbetsmarknad och möjligheter till utbildning som gör detmöjligt att stanna kvar eller återvända.Många medelålders kvinnor i Bergslagen har dessutomen låg utbildning och de utgör därför också en riskgrupp itider av lågkonjunktur.Ett särskilt resurscentrum för kvinnor i län ochVästmanlands län bör därför skapas för att ha ettövergripande ansvar för att förbättra kvinnors ställning ochutbildning i arbetslivet.Ett resurscentrum som utifrån kvinnoperspektiv ocksåskulle samarbeta med befintliga myndigheter,utbildningsinstanser, företag och utbilda kvinnor som äreller vill bli egna företagare, satsa på utbyggddistansutbildning och arbeta med attitydfrågor ochinformation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett kvinnligt resurscentrum iÖrebro och .
mot · GE02A416 · 1991-01-25 00:00:00 — har på olika sätt de svårighetersom finns på arbetsmarknaden i Karlskogaregionenuppmärksammats. Detta har också lett till att Karlskogakommun, länsstyrelen och departement tillsattarbetsgrupper för att finna lösningar och förslag tillåtgärder.Regeringen beslöt också om ettåtgärdspaket som har underlättat arbetet med att finnalösningar. En hel del goda resultat kan avläsas av det hittillsnedlagda arbetet.Svårigheten är emellertid att man inte kan ersätta detstora antal arbetstillfällen, som försvinner snabbt, genomatt nya företag etableras på orten. Företag behöver i mångafall på sig för att växa. Den formatanpassningsom skett och sker, framför allt inom AB , men ocksåberoende på varsel och uppsägningar inom andra företag påorten, har fått till följd att över 2 000 arbetstillfällenförsvunnit . Vad det beslutadesamgåendet mellan , och enlågkonjunktur därutöver, får för konsekvenser förarbetsmarkanden i kan man för dagen inte säga.Vad som däremot kan avläsas i statistik frånlänsarbetsnämnden är att arbetslöshetstalen liggermycket högre än riksgenomsnittet. Arbetslöshetstalet förKarlskoga ligger på . För ungdomsgruppenligger arbetslösheten på . Arbetslösheten blandkvinnor ligger också betydligt högre än de som utgörsnittet för kommunen.Detta påtalar ett annat stort problem medarbetsmarknaden i , nämligen attarbetsmarknaden är mycket ensidig. Att eftersträva endifferentiering av arbetsmarknaden i är därför enmycket viktig uppgift i det framtida arbetet.För att underlätta och stödja det arbete som pågår frånkommun och sida, med att utveckla ochförstärka arbetsmarknaden i , skulle staten kunnabesluta om ytterligare åtgärder.Idag har alla företag som finns etablerade i kommuner,som är placerade i stödområden, rätt tillsysselsättningsbidrag. En förutsättning är att företagetbedriver stödberättigad verksamhet. Sysselsättningsbidragutgår med per utökad anställd. kommun, som ju ärtillfälligt placerad i stödområde, borde kunna komma iåtnjutande av denna möjlighet.En annan stödform som kan tillämpas i kommunermed mindre än 10 000 invånare är möjligheten att ge bidragtill att bygga industrilokaler. För att bidrag skall kunna utgåmåste lokalerna hyras ut av kommunen och inrymma minsttvå företag. Bidrag kan då utgå avbyggkostnaden. Här skulle staten kunna göra undantag frånregeln att kommuner som kan komma i åtnjutande av dettabidrag inte får vara större än 10 000 invånare.De två ovannämnda åtgärderna från statens sida skullekunna ses, som en ytterligare, mycket viktigregionalpolitisk åtgärd till en region som har storasvårigheter på arbetsmarknaden. Det arbete som pågårmed att utveckla, differentiera och förstärkaarbetsmarknaden i måste få allt tänkbart stödfrån staten. Detta för att göra så attraktivt sommöjligt för företag att etablera sig på orten, men framför alltför att också hjälpa människor i till arbete ochundgå att människor tvingas flytta från . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter till ytterligarestödåtgärder till arbetsmarknaden i .
mot · GE02A419 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är också urarbetsmarknadssynpunkt viktigt att nu startavägbyggandet.Jag föreslår en förbättring och beläggning av det mindre vägnätet iSjuhäradsbygdenåterstående del av R41 --byggs nuomedelbart Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett åtgärdspaket förSjuhäradsbygden,[att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om ändring av tidigare beslutatt säga upp multifiberavtalet,1]att begär förslag från regeringen omimportreglerför tekoprodukter som är harmoniserade med EG,1][att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om utvecklingslån och att ett nyttbranschprogram utvecklas för teko,1][att som sin mening ger regeringen till kännavadvad i motionen anförts om offentlig upphandling avtekovaror,2][att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om införandet av ensocialklausul,1][att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om jordbruket och produktion avbioenergi,1][att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om arbetsgivaravgifter och skattereglerför små och medelstora företag,1][att beslutar att vid högskolan i inrättaen linje för barnskötare i enlighet med vad som föreslagits imotionen,3][att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om fritidspedagogutbildning vidhögskolani ,3][att beslutar att vid högskolan i inrättaen professur inom teko,3][att beslutar att till lokalisera helaverksamheten inom Tefo,1][att beslutar att administration och ledning förBranschprogram TEKO flyttas från SIND till Proteko iBorås,1][att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om utvecklingscenter för nya företag(BBför nyföretagande),1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av statligverksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadsutbildning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beredskapsarbeten,[att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om byggstart och byggande avGötalandsbanan,4][att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om järnvägsbanorna --,--, kust-till-kust-banan ochViskadalsbanan,4][att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om statsbidrag till länstrafiken,4][att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om underhåll, förbättringar ochbeläggningav mindre vägar,4][att som sin mening ger regeringen till kännavadi motionen anförts om färdigbyggande av R 41, sträckanKinn4]
mot · GE02A422 · 1991-01-25 00:00:00 — Antalet arbetsplatser i och län har ökatmed en tredjedel och . Dettainnebär att antalet sysselsatta har ökat med cirka 200 000 och . konstaterar viatt arbetsmarknaden i vår region genomgått en kraftigomstrukturering.Antalet sysselsatta inom varuproduktionen har minskatmed 75 000 --1980. Under samma periodhar antalet arbetande inom tjänsteproduktionen ökat medcirka 275 000 inom . En bidragande orsak tilldenna omstrukturering har varit utflyttning avtillverkningsindustri inom till andradelar av landet. Denna utflyttning var under 1960-taletganska omfattande. har flera företag flyttattillverkning till utlandet. Svårigheter att bygga ut iStockholmsområdet har varit en av orsakerna tillutflyttningen.Redan i ''Länsprogram 1980'' ansågs attåtgärder bör vidtas för att motverka utflyttning ochnedläggning av industriell verksamhet iStockholmsområdet. Minskningen avindustrisysselsättningen förutsågs bli nästan en procent perår. Denna siffra reviderades , dåminskningstakten beräknades till per år.Räknat i antal sysselsatta innebär detta en minskning med 1 800--2 000 industrijobb per år.Enligt ''Regionplan 90'' kan denna minskning av antaletsysselsatta inom tillverkningsindustrin fortsätta. En fortsattsådan utveckling innebär att näringslivet i stadoch län blir än mer tjänstemannaregion. En fortsattminskning av arbetstillfällen inom tillverkningsindustrinkan också få till följd en ökad utslagning frånarbetsmarknaden. Ett kraftigt minskat utbud avarbetstillfällen inom varuproduktion kan innebära svårighetför många att erhålla arbete.AMS-statistik visar att varslen om inskränkningar ochnedläggningar i till största delen berörtillverkningsindustrin.Kraftfulla åtgärder måste därför vidtas för att vi skakunna ha kvar tillverkningsindustrin i Stockholmsregionenäven . Detta kan ske på olika sätt, bl.a. genomlättnader på ränte- och kapitalmarknaden. En uppmjukningav reglerna för byggrestriktioner ochinvesteringsbeskattningar, som gäller för byggnation avindustri- och kommersiella lokaler inomStockholmsregionen, bör också ske. Detta gäller i särskilthög grad för verkstadsindustrin dels för att kunna behållaen etablerad tillverkningsindustri, dels för att få möjlighetertill utbyggnad och nyetablering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att tillgodosebehovet av tillverkningsindustri i .
mot · GE02A424 · 1991-01-25 00:00:00 — Utlokalisering av statlig verksamhet från Det är nu de stora utlokaliseringarnaav statlig verksamhet från genomfördes.Så här i efterhand kan konstateras att detta i de flesta fallenbart varit till fördel såväl för mottagarkommunerna somför Stockholm.Stockholm har befunnit sig i ensituation av stark överhettning. Bristen på bostäder ochbyggbar mark har blivit allt mer besvärande. Miljö- ochtrafikproblemen har vuxit. De sociala påfrestningarna ökar.Såväl stockholmarna själva, som alla dem som arbetar iStockholm men fortfarande saknar bostad där, skulle säkertuppleva det som mycket positivt om övertrycket påStockholmsområdet i någon mån kunde lättas. Detförefaller dock svårt att finna lämpliga styrmedel som intesamtidigt hämmar utvecklingen av näringslivet. Den genomöverenskommelse mellan regeringen och ,införda investeringsavgiften har varit ett lovvärt försök i denriktningen men förefaller inte ha varit tillräcklig.Samtidigt som överhettningen i Stockholmsområdetskapat problem där, brottas många regioner med problemav helt motsatt karaktär. I många län är också deninomregionala obalansen besvärande med stora kommunersom bara blir större och småkommuner som går kräftgång.En ny omgång utlokaliseringar av statlig verksamhetfrån skulle, förutom att det minskadetrycket där, också öka förutsättningarna för de regioner somfår ta emot verksamheten till en positiv utveckling och förbättring av den inomregionala balansen. Det skulle gemöjligheter för mottagarkommunerna att i sin tur dela medsig av annan offentlig verksamhet av regional karaktär tillmindre orter inom det egna länet. Det bör också vara ettvillkor för lokaliseringen. Det skulle även vara till fördel fördet expansiva näringslivet inom attslippa trängas allt för mycket med den statligaverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av statligverksamhet från .
mot · GE02A426 · 1991-01-25 00:00:00 — har dränerats påarbetstillfällen inom tillverkningsindustrin.De förlorade arbetstillfällena har inte kompenseratsgenom tillväxt i andra sektorer. Länet ligger sämre till änriksgenomsnittet inom alla relevanta mätområden,kopplade till arbetsmarknad och sysselsättning.Det är en komplex problembild. Stora basindustrierrationaliserar med minskat personalbehov som följd. Denoffentliga sektorn, liksom byggsektorn och jord- ochskogsbruk, har stor betydelse för sysselsättningen i länet.Inom samtliga dessa sektorer kommer färre människor attsysselsättas framöver. Från har varselinkommit för nära 3 000 personer. Av dessa är 1 500 uppsagda. Antalet uppsagda har drastiskt ökatunder november månad 1990.Antalet konkursdrabbade företag är bland det högsta ilandet. Fortsatta rationaliseringar inomtillverkningsindustrin och den offentliga sektorn är attvänta. Detta kommer att innebära ökade svårigheter förfrämst kvinnor och ungdomar att erhålla jobb.Konjunkturinstitutets bedömning avarbetslöshetsutvecklingen i länet --1993 innebär enökning till . Det är en oacceptabelutveckling.Under 1989 arbetade tillsammans medlänsmyndigheter, organisationer och näringsliv fram ensamlad länsstrategi. I strategin framhålls bl.a. betydelsen aven utvecklad arbetsmarknad och utökade insatser påutbildningsområdet. Förhoppningen är att medgemensamma krafter och ökad samverkan få en positivutveckling av länet.Avsikten är nu att genom konkreta åtgärder fullfölja dedelar i länsstrategin som rör det arbetsmarknadspolitiskaområdet. Ytterligare kraftfulla insatser behöver självklartockså ske inom andra politikområden för att uppnå fulleffekt på utveckling och sysselsättning.Länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna hargoda erfarenheter från genomförda och pågåendesamverkansprojekt där samordning av resursernapersonellt och ekonomiskt kunnat ske. Med förhållandevissmå medel kan ett gynnsamt utvecklingsklimat erhållas ilokala projektgrupper.Länsstyrelsen/arbetsförmedlingen har under några årjobbat med flera lokala utvecklingsprojekt i nära samarbetemed kommuner och övriga berörda länsmyndigheter.Ett exempel på åtgärdsförslag från genomförda projektär '''' -- avslutat -- ettsamverkansprojekt mellan och Järfällakommuner.Ett annat är -- avslutat --ett samverkansprojekt med Hovalan -- kommun,och /arbetsförmedlingen.Ett tredje är , som ska pågå t.o.m.den 30 juni 1991. Det är företags- och utbildningsinsatser iHudiksvall, och kommuner.Erfarenheterna av dessa projekt och andra liknandeprojekt är mycket goda. Det är nu nödvändigt att behållauppnådda effekter och stimulera till ytterligare insatser.Detta är särskilt viktigt i en vikande konjunktur. För attkunna förverkliga framkomna förslag krävs extra åtgärder.Det är viktigt att får känna stöd från statenssida vid en medelsfördelning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i .
mot · GE02A427 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom ramen för det regionalpolitiska företagsstödet ochglesbygdsstödet kan enligt gällande regler stöd ges också förimmateriella investeringar av typenmarknadsföringsinsatser. Det finns dock mellan de tvåstödformerna en oförklarlig skillnad. Inom ramen för detregionalpolitiska företagsstödet kan stöd till immateriellainvesteringar ges separat. För glesbygdsstöd kanimmateriella investeringar stödjas endast när stöd utbetalasför en materiell investering.Detta är olyckligt. Ett företag som i övrigt uppfyller allavillkor för glesbygdsstöd men som inte behöver investera it.ex. maskiner utan har brister i sin marknadsföring kan intefå stöd för detta. Eftersom denna möjlighet finns inomramen för det regionalpolitiska företagsstödet börmöjligheten också öppnas inom ramen för glesbygdsstödet.Genom riksdagsbeslut öppnades möjligheten att geutvecklingsbidrag till företag som beslutar förläggaverksamhet utanför storstadsområdet. Under det senasteåret har flera lyckade satsningar gjorts med hjälp av dennamöjlighet. Den tolkning av beslut som görs är attstöd endast kan utgå när verksamheter flyttas frånStorstockholmsområdet. Detta är en olycklig begränsning.Även flyttningar från andra storstadsområden somGöteborgs- och bör kunna innefattas istödet. bör uttala detta som sin mening. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om glesbygdsstöd ochutvecklingsbidrag.
mot · GE02A429 · 1991-01-25 00:00:00 — Regionalpolitiska åtgärder inom nordöstra fram till och med budgetåret1989/90 har det i östra , omfattande ,, och kommuner ochKaresuando och församlingar inom Kirunakommun, pågått ett särskilt projektkallat ''''. Syftet har varit att skapavaraktiga arbetstillfällen i en bygd där arbetslösheten i allatider varit hög.Projektet har visat sig vara ett mycket effektivtkomplement till ordinarie arbetsmarknads- ochregionalpolitiska medel och det visar sig att utvecklingenvarit positivare inom vissa delar av nämnda region än i läneti övrigt. Arbetslösheten kvarstår dock, som i de norradelarna av kommun, liksom i de nämndaförsamlingarna inom kommun, på en nivå som ärfullt jämförbar med de länder som vi i den allmännadebatten tar som jämförelse med vår höga sysselsättning.Sysselsättningen i denna region upprätthålls i storutsträckning genom och offentlig sektor. Inom densistnämnda förväntas en kraftig minskning bland annatinom tullen, då den i dessa gränsregioner svarar för ettbetydelsefullt tillskott inom sysselsättningen.Det är ur flera synpunkter av största betydelse -- inteminst försvarspolitiska -- att slå vakt om att denna bygd ejhelt utarmas. Av den anledningen är det viktigt att vidfördelning av ordinarie arbetsmarknads- ochregionalpolitiska medel denna region ges en högprioritering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiska åtgärder inordöstra .