mot · GE02Jo113 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö -- Pappa, sopgubben är här.-- Säg honom att vi inte behöver några. (Ur en film av Bröderna )SammanfattningSlut kretsloppen!Slutna kretslopp är nyckeln till en hållbar utveckling.Allt avfall ska antingen återföras till naturens kretsloppeller till ny användning. Det måste bli förebilden församhällsbyggandet!Människans och naturens toleransgränser samtsolidariteten med människor i andra länder och kommandegenerationer ska vara utångspunkten för miljömålen!Koldioxidavgift från 1/1 1992 på fossilproducerad el är enav de åtgärder som föreslår för att minska utsläppenav växthusgaser. Ett sådant beslut bör tas, om inte EGdessförinnan beslutat om en sådan avgift, om möjligttillsammans med enskilda intresserade länder i Europa.Regeringen fick tidigare uppdrag att utarbetaett program för att minska utsläppen av växthusgaser tillvad naturen tål. måste det beslutet verkställas.För att begränsa växthuseffekten måste de globalautsläppen minska med . En global miljöfond ärstrategisk för att nå resultat.CFC skall ha avvecklats i . Vi måstekomplettera CFC-beslutet med importförbud mot varorsom innehåller i otillåtna ämnen. Globalt måsteSverige agera för en skärpning av Montrealkonventionen såatt man inte bara halverar utan helt avvecklar utsläppen. Englobal miljöfond ger möjlighet att klara detta.Försurningen måste upphöra. Svavelutsläppen måste dåminskas , kväveoxidutsläppen ochflyktiga organiska föreningar utifrån årsnivå. Detta för att nå de kritiska belastningsgränserna ävenför känslig natur. Regeringen bör återkomma med enåtgärdsstrategi med denna utgångspunkt.I avvaktan på att utsläppen nått nivåer som naturen tålkrävs en rad åtgärder. föreslår att 245 miljonerkronor satsas för skyddskalkning ochvitaliseringsgödsling av skogsmark. böranslås för kalkning av försurade vattendrag och 4 miljonerför värn av hotade kulturminnen. Vidare föreslås attInternationella försurningssekretariatet får 4 miljonerkronor till sitt arbete.Den biologiska mångfalden måste säkerställas.Internationella överenskommelser måste inordnas i densvenska lagstiftningen. Gentekniken öppnar nya perspektivpå detta område. Här måste snabbt få klarare regleroch tillämpningsföreskrifter.Tillverkning och användning av miljöfarliga kemikaliersom inte kan gå runt i ett kretslopp bör avvecklas. Då vi intei förväg kan förutsäga samtliga miljöeffekter av ettkemikalieflöde skall samhället förebygga skador genomförsiktighet. Samhället skall m a o inte tillåta kemikalier omde kan misstänkas ge allvarliga miljökonsekvenser. Centernanger utifrån detta en åtgärdsstrategi för att komma tillrätta med kemikalieflödet: Vid tillståndsprövning -- användmiljövänliga alternativ, kemikalierevision hos alla företagmed omfattande hantering av miljöfarliga ämnen, initierainternationella överenskommelser för att begränsa brytningoch tillverkning av miljöfarliga ämnen, förstärkkemikalieinspektionen, inför kemikalieförsäkring ochtillsätt en parlamentarisk utredning för att få till ståndåtgärder som stimulerar bruket av vegetabiliskt baseradeprodukter.För att sluta kretsloppen krävs tydliga styrmedel.Klorutsläppen från skogsindustrin bör avvecklas. En planför detta bör utarbetas. föreslår en kloravgift på 50kronor/kg för organiskt bundet klor. börfå uppdraget att klarlägga spridningskällor för PCB ochföreslå åtgärder.Centern föreslår en avgift med per tonosorterat hushålls- och industriavfall fr o m den 1/1 1992.Vidare föreslås att regeringen snabbt skall utreda''avfallspant'' för att uppnå den separation av avfallet somär nödvändig. För att ytterligare öka återvinningen avpapper och skapa en fungerande marknad föreslås attregeringen ställer krav på inblandning av returpapperi tidningspapper.Gränslöst samarbete är förutsättningen för att nåframgång i och med vår globala miljö. pekar ut enstrategi för arbete inför FNs miljökonferens1992.En global miljöfond, finansierad avindustriländerna, som fullt utbyggd förfogar över 500miljarder kronor/år, måste få högsta prioritet.Endeklaration om ''Miljörättigheter för individer, grupper ochorganisationer'' bör antas av FN.En FN-studie börgenomföras om sambandet krig och miljö. Konventionernapå detta område måste stärkas.Överlevnadsfrågorna ochbehovet av anpassad och miljövänlig utvecklingsteknik föratt undvika repris på i-ländernas misstag.Utvecklandetav ett kunskapsnätverk för överföring av miljövänlig teknikm.m.Regnskogarna måste ges ett fullgott skydd.Utformandet av en miljövänlig trafikpolitik.Bioteknikenmåste bli central i värnet om biologisk mångfald.Det nordiska miljösamarbetet måste intensifieras.Hänsyn till miljön måste vara grunden förEuropasamarbetet. En internationell luftvårdsfond,finansierad via miljöavgifter på fossilbränslen, skulle varaett redskap för att solidariskt åtgärda mestförstörda regioner. Ambitionen med Europasamarbetetmåste vara att förbättra miljön, utveckla de förebyggandeinsatserna, utveckla ekonomiska styrmedel och få enhelhetssyn på kemikalieområdet.Tydlig miljölagstiftning är ett annat instrument för att nåmiljömålen. Regeringens förslag om samordning avlagstiftningen är bra men otillräcklig. anser attäven vattenlagen, strålskyddslagen och lagen omkärnteknisk verksamhet ska ingå i arbetet med enmiljöbalk. Framförallt måste signalen vara skärpningar ochny inriktning på förebyggande åtgärder -- inte barasamordning!Centern föreslår vidare att en statsåklagare i miljömålutses, att en miljöombudsman inrättas med rätt att självföra talan i domstolar och ge rekommendationer tillmyndigheter.Översynen av miljöorganisationen måste samordnas föratt få en heltäckande och effektiv miljöbevakning.Översynen bör inriktas på att sluta kretsloppen. Införarbetet anger bl a att miljö- ochhälsoskyddsnämndernas ställning måste stärkas och attauktoriserade miljörevisorer skall granska företagensverksamhet.Centern föreslår att anslås under tvåår för utveckling och integrering av miljöfrågorna i dengrundläggande högskoleutbildningen. För utbildning ochforskning inom avfallsområdet föreslås 1 miljon kronor.Vidare föreslås inrättande av miljö- ochhälsoskyddsutbildning i Sydostsverige och attdimensioneringen totalt ökas med ytterligare 60 platser.Centern föreslår 50 miljoner för att utveckla kommunalapilotprojekt för att återföra näringsämnen i avloppsvattnettill marken. Förslag bör utarbetas som ger kommunernaansvar och resurser att avgöra om man skall investera i''traditionella reningsverk'' för att hindra kväveläckage elleri naturens egen reningsprocess genom anläggande avvåtmarker.Trafiken är central i miljöpolitiken. prioriterarsatsningar på järnvägar och kollektivtrafik och avvisarinvesteringar på nya motorvägar och Öresundsbroprojekt.Sverige skall verka för att införa internationellamiljöavgifter på flyget. Etanol som drivmedel ochmiljöklassade personbilar stimulerar utvecklingen motmiljövänlig trafik. föreslår att miljöklassningenkompletteras med en elitklass för att utveckla framtidensbil. Beskattningen av tjänstebilar bör göras miljöstyrd.Stimulansbidraget för rening av kväveoxidutsläpp på äldrebilar bör höjas till /fordon. Likaså börskrotningspremien höjas till för bilar avårsmodell eller äldre.Det krävs en ny syn på jordbruket. Det måste bli encentral kraft i miljöarbetet, på vägen mot biosamhället.Centern har föreslagit en bioråvarukommission för attutarbeta en plan för att öka användningen ochproduktionen av material med biologiskt ursprung.Regeringen bör redovisa förslag på hur miljöavgifternainom jordbruket skall användas för att förbättra miljöninom sektorn.Naturens resurser skall förvaltas. angernaturresurslagstiftningen huvudsakligen hur de skallexploateras. Lagen bör omarbetas och bli mer entydig ochprecis. För inköp av mark för naturvård föreslår 60miljoner kronor. Ytterligare anslås tillnaturvårdsobjekt och avsätts för attstärka värnet om hotade arter. Inför omvandlingen avdomänverket bör skyddsvärd mark överföras tillnaturvårdsfonden.Vattnet är vårt viktigaste livsmedel. Den utredning somtillsatts om grundvattnets betydelse fördricksvattenförsörjningen borde vidgas till att omfatta helaspektrumet av frågor som rör detta område.Vår miljövisionVi anser att frisk natur, med ren luft och rent vatten, ärdet naturliga tillståndet, dit vi ska nå med klara miljömåloch genomtänkta åtgärder. vägrar att semiljöförstöring som något man måste leva med.Alternativet är att både ta miljöansvar i och förebyggaskador inför framtiden.Slut kretsloppenVi människor måste bli lika smarta som naturen. I detekologiska systemet går allt runt i kretsloppet. Nyckeln tillett uthålligt samhälle ligger i att skapa slutna kretsloppockså i industrisamhället. Med ''ren produktion'' ochresurssnål teknik kan produktionen ökas utan att miljönpåverkas. Det ger en uthållig tillväxt. Allt avfall skaantingen återföras till naturens kretslopp eller till nyanvändning. Avfallsfrågan är central för att miljöpolitikenska lyckas. Ett framgångsrikt miljöarbete kommer attkunna mätas genom att avfall och utsläpp minskar. Förcentern är det slutna kretsloppet förebilden församhällsbyggandet. I propositionen är bristerna i dettatänkande påfallande.Hushållande samhällsstrukturMiljöhänsynen måste ingå i all planering. Produktion,boende, transporter och service kan då vävas samman till enlokal mångsidighet, som begränsar föroreningar och avfall.I ett decentraliserat samhälle utvecklas livsmönster som ärhushållande, eftersom konsekvenser och eget ansvar ärnära förknippade med varandra.Livsstil för överlevnadMiljöansvaret stimuleras när besluten decentraliserasoch man ser samband mellan beslut och handlande.Miljöavgifter, panter och märkning är några medel för atthjälpa den enskilde att ta ett personligt ansvar och göra ettbra miljöval.Vi har tidigare i en motion till under januariutvecklat de fyra miljöprinciperna: slut kretsloppen, skapahushållande samhällstruktur, stimulera livsstil föröverlevnad och utveckla ren produktion.De mål som sätts upp för miljöarbetet ska utgå frånmänniskans och naturens toleransgränser. De ska varasolidariska i förhållande till människor i andra länder ochmed kommande generationer. Vi har i en motion tillriksdagen föreslagit att miljömålen ska ges en särskildställning i form av en miljötraktat.Vad har hänt sedan sistefter FNs miljökonferensI senaste , skriver att har världenförlorat skog. Öknarna har ökat med ca120 miljoner ha och erövrat mer ny mark än hela åkerjordeni . förlorade världen matjordmotsvarande totala åkerjord. harbefolkningen ökat med 1,6 miljarder. Tusentals växter ochdjur, som var våra medvarelser på planeten, harupphört att existera.Denna världsvida miljöförstöring har pågått trots deåtaganden om att rädda miljön, som världens länder enadesom i , vid . Ett av skälen tilldetta misslyckande, skriver , är att även omregeringarna har uttryckt oro för miljöförstöringen, har fåav dem varit villiga att genomföra de grundläggandeförändringar som krävs för att vända efter förra riksdagsbeslutet om miljönDet är den socialdemokratiska regeringenlade fram sin förra miljöproposition. skrev i enmotion med anledning av propositionen, att ''propositionenger inte de signaler som behövs för att förändra samhället imiljövänlig riktning, samt att regeringens förslag är enminiminivå i miljöpolitiken''. lyckades dengången på 17 punkter förstärka miljöarbetet.Av årets miljöproposition framgår tydligt attmiljöfrågorna har fått stå tillbaka för andra intressen.Regeringen ökar inte miljöfrågornas betydelse förekonomiska och näringspolitiska beslut. Det finns ingengrundläggande vilja att omsorgen om miljön verkligen skagenomsyra samhället. Återigen saknas förmåga att ta uppnya miljöproblem. Viktiga områden som bioteknikensutveckling och sambandet krig och miljö saknas i huvudsaki propositionen. De förslag som läggs innebärdetaljförändringar men i många fall står man på sammafläck som man gjorde 1988. Vid en jämförelse med 1988 årsbeslut finner man t ex attkoldioxidhalten har tillåtits ökaöver det utsläppstak som nivå skulle innebära, pågrund av passiv energioch trafikpolitikkällsortering harinförts endast i begränsad utsträckningkväveoxidutsläppen inte har minskat enligt regeringensegen målsättningförslag om miljöundervisning kommerförst i denna proposition.Regeringen har haft omfattande underlag förpropositionen från statliga utredningar, miljödelegationeroch inte minst genom aktionsplanerna påolika områden. Trots detta underlag har regeringen inteförmått presentera en miljöpolitik som skaparförutsättningar för en god livsmiljö. Det är vår förhoppning,att i likhet med miljöbeslut ska kunnaskärpa de miljöpolitiska ambitionerna. föreslår idenna motion följande åtgärder utöver regeringensförslag.ProblemområdenVäxthuseffektenDet övergripande miljömålet är atttemperaturstegringen begränsas till en takt som människanoch naturen kan anpassa sig till. Det innebär enligtnuvarande bedömning att temperaturändringen får varahögst 0,C per decennium, d v s högst C per århundrade.En sådan begränsning av temperaturökningen krävermycket långtgående åtgärder både när det gäller att minskautsläppen av koldioxid och andra växthusgaser.För det första måste alla industriländer inse att enfortsatt ökad användning av fossila bränslen måsteupphöra. Världens energiförsörjning är till baseradpå fossila bränslen, från biobränslen, frånkärnkraft och från vattenkraft. Koldioxidutsläppen ivarje utvecklat industriland måste plana ut före år 2000.Detta kan till stor del uppnås genom effektivareenergianvändning.För det andra måste avvecklingen av CFC, s k freoner,genomföras i enlighet med de överenskommelser somträffades i i juni 1990.För det tredje måste skogsskövlingen upphöra ochnyplantering av skog ta fart. Det är dessutom en viktigåtgärd för att bevara biologisk mångfald. För att lösaproblemet med regnskogarna behöver utvecklingsländermed sådana naturresurser ekonomiskt stöd.Det finns de som tror, att en acceptabel utveckling avväxthuseffekten förutsätter ökad användning av kärnkraft.Så är inte fallet. Energihushållning ger en minskning avkoldioxidutsläppen som är sju gånger större änmotsvarande investering i ny kärnkraft. Det visar en nyligengjord utredning från . Kärnkraften förorsakardessutom utsläpp av växthusgaser vid brytning, anrikningav bränslet och vid förvaring av det utbrända bränslet. Tilldetta kommer alla övriga miljö- och säkerhetsproblem somkärnkraften medför.I miljöbeslutet uttalade bl a medanledning av motion att ''regeringen bör klarläggaenergianvändningens effekter på koldioxidhalten iatmosfären och utarbeta ett program för att minskautsläppen till vad naturen tål. Som ett nationellt delmål böranges att koldioxidutsläppen icke bör ökas utöver den nivåde har . ''I den överenskommelse om energipolitiken som träffatsmellan , liberalerna ochsocialdemokraterna redovisas en strategi för att minskaklimatpåverkan. I denna understryks behovet av insatserför hushållning med energi och en satsning påmiljöanpassad energiproduktion, samt åtgärder för attminska trafikens klimatpåverkan. Ett gemensamtEG/EFTA-mål bör utarbetas, för att därefter vidgas tillövriga och . Målet bör vara att de samladeutsläppen inte bör öka och att de därefter skaminska. De ekonomiska styrmedlen bör samordnas mellanländerna och stöd ges till bl a för att få nerutsläppen. Den inhemska strategin är att satsa påenergihushållning och förnybara energikällor, gynnakraftvärme framför kondenskraft och vidta åtgärder inomtrafiken (t ex etanoldrift, effektivare motorer, merkollektivtrafik och lägre hastigheter), inomavfallshanteringen och jordbruket.De uppgifter som låg till grund förenergiöverenskommelsens inriktning att begränsautsläppen utgick ifrån att koldioxidutsläppen hade ökat. Avpropositionen framgår att enligt SCBs bedömningar harkoldioxidutsläppen minskat , med undantag fören viss ökning 1988. Se bilaga.Miljöpropositionen präglas däremot av uppgivenhet. Idenna understryks svårigheterna att åstadkomma åtgärderpå trafikområdet. Energiuppgörelsen betonade tvärtomvikten av sådana åtgärder.För att begränsa växthuseffekten måste utsläppen avväxthusgaser minska med , enligt expertgruppenIPCC, Intergovernmental Panel on Climate Change. För attklara detta krävs ett målmedvetet arbete både nationelltoch internationellt.Förhandlingar om en klimatkonvention inleddes ifebruari 1991 och kommer förhoppningsvis att leda fram bindande överenskommelse 1992. Det är viktigt attSverige verkligen driver på detta arbete och inte drar på sigkritik för att vara bromsare, vilket skedde vid klimatmöteti Genève.Centern har lagt fram förslag till åtgärder föratt minska utsläppen av koldioxid. Vi anser att Sverigekraftfullt måste agera för att få till stånd ett gemensamtprogram för EFTA och EG, i enlighet medenergiuppgörelsen. En huvuduppgift måste vara att verkaför att prissättningen på energi avspeglar de verkligakostnaderna, inkl. miljöpåverkan. En koldioxidskatt börinföras även på el som är producerad genomfossilförbränning. Åtgärderna ska samordnas med övrigaländer så långt detta är möjligt. Ett arbete har inletts inomEG som syftar till införande av koldioxidavgift ochmiljöanpassad beskattning av energin.Om inte EG /92 har fattat beslut omkoldioxidavgift på fossilproducerad el bör införa ensådan avgift, om möjligt tillsammans med enskildaintresserade länder i Europa.Det uppdrag som regeringen fick med anledning avcenterns motion, att utarbeta ett program för att minskautsläppen till vad naturen tål, återstår att utföra. Vi anseratt regeringen bör återkomma till med ettsådant program.För att åstadkomma en minskning av växthuseffektenglobalt behövs ekonomiska resursöverföringar både för attstödja utvecklingsländerna och för att finansiera de mestkostnadseffektiva åtgärderna i industriländerna. En fondför detta ändamål kan byggas upp med hjälp avkoldioxidavgifter på fossila bränslen eller genom att varjeland satsar någon tiondels procent avbruttonationalprodukten. Vi återkommer med förslag omen global miljöfond samt åtgärder inom trafikområdet.Uttunning av ozonskiktetEtt ömtåligt skikt av ozon skyddar jorden mot alltförstark ultraviolett strålning från solen. Människan behöverdet här skyddet, men medverkar till att ozonskiktet blirtunnare. Går uttunningen för långt riskerar människanhudcancer och ögonskador. Växtligheten skadas och delivgivande algerna i haven hotas. Förutsättningarna för livetpå jorden kan förändras drastiskt om utvecklingen tillåtsfortsätta. Det övergripande miljömålet är att förhindra attozonskiktet tunnas ut, så att människors hälsa ellerekologiska system skadas.För att uppnå detta krävs att utsläppen av bl a CFC(klorfluorkarboner), haloner, koltetraklorid och 1,1,1-trikloretan upphör, samt att användningen av andra ämnensom påverkar ozonskiktet kraftigt begränsas.Den svenska avvecklingsplanen för CFC innebär attdessa ämnen inte ska användas efter 1995. Därmed är devärsta ozonnedbrytarna och växthusgaserna borta. Detsvenska förbudet måste kompletteras med ett förbud motimporterade varor som innehåller i förbjudnaämnen.I det fortsatta arbetet är det viktigt att se till att de ämnensom ersätter freonerna, bl.a. haloner, inte leder till nyaproblem för miljö och hälsa. Om användningen avhalogenerade ämnen (HCFC) tillåts öka i stor omfattningkommer dessa ämnen snart att negativt bidra tillväxthuseffekten och nedbrytningen av ozonskiktet.Regeringen måste noggrant följa utvecklingen och tillämpasubstitutionsprincipen, dvs. att så snart bra alternativ finnsersätta de miljöfarligare ämnena. Internationellt måsteMontrealkonventionen förstärkas, så att man inte baraåstadkommer en halvering utan en avveckling. En globalmiljöfond kommer att vara central för u-ländernasmöjligheter att klara detta.FörsurningLuftföroreningarna orsakar stora skador på hälsa ochmiljö. Människor, djur och växter blir sjuka eller dör.Byggnader och kulturminnen vittrar sönder, bilar ochmetaller förstörs av rost.Försurningen av mark och vatten leder till att sjöarutarmas på liv och näringen i marken försvinner. Metallersätts i omlopp och förgiftar grundvatten och jordar.Försurningen riskerar som en följd av industrialisering ochtrafikökning att spridas till tredje världen.MiljömålFör att komma ned till de kritiska belastningsgränsersom även känslig natur kan klara, krävs att svavelutsläppenminskas , kväveoxidutsläppen ochflyktiga organiska föreningar jämfört med 1980års nivå.När det gäller svaveldioxidmålet har en kraftigminskning skett av utsläppen och vi stödjer de åtgärder somregeringen föreslår på detta område.Regeringens kväveoxidmål som innebär minskningåren 1980--1995 kommer inte att uppnås. Riksdagenbeställde i förra miljöbeslutet, att förutsättningarna för atthalvera kväveoxidutsläppen skulle utredas. Regeringenanser emellertid, att det inte är möjligt och ställer inte hellerupp något nytt mål. Frågan är enligt vår uppfattning vadman måste göra för att inte naturen ska ta skada. Vi anserdärför att regeringen ska återkomma med ettprogram för hur kväveoxidutläppen kan minskas med 75 %.En strategi måste sedan fastställas, där åtgärder motutsläppen från flyg, last- och personbilar, arbetsredskap ochsjöfart ska vara centrala områden. Vi återkommer till dettai trafiksammanhanget.Regeringen föreslår minskning avammoniakutsläppen respektive förorganiska lättflyktiga gaser . Regeringens förslagbegränsas till att omfatta åtgärder inom jordbruket. Vianser att regeringen bör återkomma med förslag tillåtgärder också på andra samhällsområden.Sverige måste naturligtvis också driva på detinternationella arbetet mot luftföroreningar genomförstärkning av de internationella överenskommelserna:konventionen om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar samt svavel- och kväveprotokollen.Kalkning av skogsmarkI avvaktan på att utsläppen har minskat till de nivåer somnaturen tål anser vi det nödvändigt att angripaförsurningens symptom genom kalkning av t exskogsmarken. Detta skulle också ha positiva effekter på deområden som är cesiumdrabbade efterTjernobylkatastrofen. Aska från förbränning avbiobränslen bör i ökad utsträckning kunna återföras tillmarken. Den försöksverksamhet med skyddskalkning ochvitaliseringsgödsling som pågår måste tillämpas i störreskala med statligt stöd. De praktiska erfarenheter man harfrån bl a visar på en rad positiva effekter. Viföreslår, att ett treårsprogram upprättas med följandeårsanslag: för /92, för1992/93 och /94 anslås tillskyddskalkning och vitaliseringsgödsling.Kalkning av vattenMedlen för kalkning av försurade vattendrag har visat sigvara klart otillräckliga. Vi föreslår att ytterligareanslås för detta. Vi anser att dessa medel också ska kunnaanvändas till kalkningsinsatser i enskilda brunnar.Bevara fornminnena för framtidenLuftföroreningarna hotar kulturminnena. Det ärnödvändigt att kraftfulla åtgärder vidtas för att inteoersättliga kulturskatter ska gå förlorade.Riksantikvarieämbetet () har utarbetat ett programsom omfattar bl a inventeringar, insatser för konserveringsamt forsknings- och utvecklingsarbete. Regeringen anslår4 milj kr ytterligare, vilket också RAÄ har begärt. Vi anseremellertid, att man bör främja möjligheterna att göraregionala insatser och bättre kartlägga behovet av åtgärderrunt om i landet.Riksdagens kulturutskott har beslutat ta upp frågan omluftföroreningarnas effekter på kulturmiljön i hela dess viddtill hösten.Internationella försurningssekretariatetFörsurningssekretariatet bedriver på ideell basis ettvärdefullt internationellt arbete för att bilda opinion ochsprida kunskap om luftföroreningar. Vi anser attsekretariatets resurser behöver förstärkas och föreslår att 4milj kr ytterligare anslås till dess verksamhet.Hav och vattendragDen resurs som havet utgör måste bevaras. Naturligtförekommande arter ska kunna fortleva. Kväveutsläppenmåste begränsas så att syrebrist i bottenvattnen motverkas.Fisk och skaldjur skall kunna utnyttjas som föda utanhälsorisk vare sig för människor eller djur. Fiske ska kunnabedrivas uthålligt.