mot · GE02Sk433 · 1991-01-25 00:00:00 — InnehållsförteckningI.Utgångspunkter3 1.Vänsterpartiets skatteprinciper3 2.Skatteomläggningen4 2.1Skattepakten mellan socialdemokraterna ochfolkpartiet4 2.2Myter om skatteomläggningen4 3.Fördelningspolitiska frågor5 3.1Allmänna synpunkter5 3.2Skatteomläggningens konsekvenser för kvinnorna7II.Skattepolitiska beslut 4.Inkomstbeskattning8 4.1Nya skiktgränser från 19928 4.2Slopade grundavdrag över 180 000 kr.8 4.3Beskattning av förmånsbil9 5.Företagsbeskattning9 5.1Skatteutjämningsreserven10 5.2En allmän översyn av företagsbeskattningen10 5.3Särskild skatt på finansiella företag11 5.4Avdragsrätt för konferenser etc.12 6.Socialavgifter13 7.Skatt på egendom och kapital15 7.1Särskild skatt på fastighetshandel15 7.2Tak för ränteavdrag15 7.3Förmögenhetsskatt16 7.4Stämpelskatt16 7.5Slopad fastighetsskatt i allmännyttan16 8.Indirekt beskattning16 8.1Matmomsen17 8.2Moms på kollektivtrafik17 8.3Beskattning av fastighetsarbeten17 8.4Energi och miljöskatter18 8.5Differentierad moms och punktskatter19 8.6Beskattning av alkohol och tobak19 8.7Reklamskatten20 9.Pensionärernas skatteförhållanden20 9.1Marginalproblemet20 9.2Skatteomläggningen20 10.Sverige och EG21 10.1EG och skatterna21 10.2Vänsterpartiets överväganden23Hemställan24I. skatteprinciperVänsterpartiet verkar för en rättvis skattepolitik. Detinnebär ett skattesystem som utgår från principen om skattefter bärkraft. I motion till /90:Sk81redovisade förslag för hur skattesystemetborde reformeras. står fast vid deprinciper som redovisades i den motionen.Vänsterpartiet arbetar för att den skattepolitik somredovisades i Sk81 skall få ett sådant opinionssstöd attvänsterpartiets alternativ kan vinna majoritet i riksdagen.För närvarande finns få tecken som tyder på att detta skallkunna bli verklighet redan under innevarande riksmöte.Därtill fordras troligen ett eller flera mellanliggande val såatt opinionen kan avspegla sig i valresultat och mandat.Då skattealternativ fått avslag av denmajoritet som råder till nästa val upprepar vi inte samtligaförslag i denna motion. Vi redovisar i stället grundläggandeprinciper för hur vill reformeraskattesystemet, samt lägger förslag inom områden, där detär särskilt motiverat med omedelbara förändringar.Vänsterpartiets skatteprinciper som de redovisades imotion 1989/90:Sk81 är följande:Skattesystemet har två grundläggande uppgifter.1 Skatterna skall finansiera de offentligautgifterna.2 Skatterna skall utjämna skillnader i inkomster ochförmögenhet.Skatteintäkterna ger samhället medel att finansiera denoffentliga sektorns skydd och service samt resurser tilllångsiktiga investeringar. Skattemedlen ger också samhälletmöjlighet att föra över pengar till personer och hushåll medlåga inkomster.Vpk menar att en reform för ett rättvist skattesystemskall utgå från följande principer:-- Ökad skatt på produktionen. Frågan om skatt påföretagens nyttjande av produktionsresurser bör prövasvidare.-- Nya finansieringsformer för kommunsektorn, sänktaoch utjämnade kommunalskatter. Detta förutsätter enbättre skatteutjämning, och ökade statsbidragtill kommunsektorn, liksom en breddad skattebas förkommunerna.-- Mindre skatt på arbete, progressiva inkomstskatter, ettriktmärke bör vara att normala inkomster inte träffas av enhögre marginaleffekt än . För verkligahöginkomsttagare kan ett marginalskattetak på ca 70 %vara rimligt.-- Ökad skatt på kapital. skall rätten tillskatteavdrag för ränteutgifter avskaffas. Detta förutsätterett nytt system för boendefinansiering. Sparande gynnasgenom att ränteavdrag ej medges. Kapitalinkomsterbeskattas efter progressiv skala.-- Skattesystemet bör grundas på reala principer. En realkapitalbeskattning gör att skalan kan höjas och sparandetkan skyddas mot inflation.-- Differentierade indirekta skatter. Lägre skatt påbasvaror och slopad moms på mat. De indirekta skatternakan då breddas och omfatta fler tjänster och varor.-- Skatten på energi utformas efter miljöpolitiska mål.Energiskatterna utgör en del av den samlade skattebasen,medan miljöavgifter viks för satsningar inom miljöområdet.2. Skatteomläggningen 2.1 mellan socialdemokraterna ochfolkpartietUnder 1991 träder det nya skattesystemet i kraft. Dennaskatteomläggning utgår från en politisk uppgörelse mellanregeringen och . stödde ej dennaöverenskommelse.Möjligheten fanns för regeringen att söka nå enuppgörelse med utifrån de riktlinjer somvänsterpartiet redovisade i sin skattepolitiska motion.Vänsterpartiet konstaterar att den socialdemokratiskaregeringen valde att i stället lägga om skattesystemet utifrånen skattepolitisk pakt med folkpartiet.Det är mening att skatteomläggningenbör rivas upp och justeras i enlighet med de riktlinjer somvänsterpartiet redovisat. Det är föresats attdetta skall bli verklighet under kommande riksmöten så attskattesystemet kan utformas efter principen om skatt efterbärkraft.Som påpekats ovan kan det ta tid att genomdriva ettfördelningspolitiskt riktigt skattesystem. Vissa ändringar irättvis riktning är emellertid särskilt viktiga. I denna motionär vår framställning koncentrerad till några sådana punkter.Att minska marginaleffekterna för inkomsttagare i lågaeller normala inkomstlägen var och är riktigt. Att skaparakare och mer enhetliga regler som minskar möjligheternatill skatteundandragande är vettigt. Att sänka skatten påarbete och öka skatten på kapital är utmärkt.Men det är inte rimligt att gå från en ytterlighet till enannan. Det var inte nödvändigt att gå från imarginalskatt för låginkomsttagare som tjänar 100 000 kr.om året, till i marginalskatt för dem som tjänar100 . i månaden.Folkpartiet förlorade valet på sin skattepolitik.Trots detta drev socialdemokraterna igenom folkpartietsskatteförslag. Det är möjligt att den socialdemokratiskaledningen trodde att man genom skatteuppgörelsen skulleskapa en fast allians med , allt i syfte att tryggaregeringsmakten. Alla eventuella sådana planer spräcktesdock när skattereformen var i hamn. skrevistället kontrakt med moderaterna.2.2 Myter om skatteomläggningenDet hävdas ibland att genomskatteomläggningen fått ett rakt och enhetligt skattesystemdär de flesta skatter tas ut . Men talet om detenhetliga skattesystemet på är i mångt och mycket enmyt.Inkomstbeskattningen blir för de flestainkomsttagare om kommunalskatterna sammantaget råkarvara . Skillnaderna mellan högsta och lägstakommunalskatt varierar i i själva verket med mellan 6 och7 kr.Kapitalbeskattningen sägs bli . I verkligheten finnsen rad undantag, beskattningen är lägre t.ex. förallemansfonder, pensionsfonder och reavinstbeskattning,dessutom finns specialregler som sänker skattesatsen föraktier. Allt detta gör att det är lika riktigt att tala om 30 %i kapitalbeskattning som undantaget i stället för regeln.Företagsbeskattningen sägs vara . Genominförandet av den särskilda skatteutjämningsreserven liggerdet effektiva genomsnittliga skatteuttaget på ca 20 %.Vänsterpartiet menar att skattereformen bör rivas upp --så att skattesystemet kan läggas om i den riktning somvänsterpartiet redovisat.Vänsterpartiet förespråkar en strikt kapitalbeskattningpå . vill ha en företagsbeskattning på utan särskild skatteutjämningsreserv, så attföretagsskatten verkligen blir . Även det är eninternationellt sett låg inkomstbeskattning av företag.Vänsterpartiet menar att det är rimligt att ha eninkomstbeskattning som ger högre marginaleffekter än för höginkomsttagare. har föreslagit60 % vid en årsinkomst på . kan diskutera justeringar av de avoss föreslagna skiktgränserna, men som högsta gräns ger sneda fördelningseffekter.3. Fördelningspolitiska frågor 3.1 Allmänna synpunkterVänsterpartiet ser skattepolitiken i ettfördelningspolitiskt perspektiv. vill fördelainkomster och resurser bland annat enligt följande:FrånKapitalHöginkomsttagarePrivat konsumtionKonsumtionTillArbeteLåginkomsttagareGemensam konsumtionInvesteringarDet har gjorts gällande att socialdemokraternas ochfolkpartiets skatteomläggning är fördelningspolitisktneutral. Det finns till och med de som hävdar attomläggningen betyder att låginkomsttagare vinner medanhöginkomsttagare förlorar. Så är inte fallet.Den ''rena'' marginalskattesänkningen ger den somtjänar ca . en skattesänkning på ca . Densom tjänar det dubbla, det vill säga , får enskattesänkning på det tredubbla, det vill säga ca 30 000 kr.Detta är en orättvis jämförelse enligt skatteomläggningensförespråkare. Den ''formella'' orättvisan skall uppvägas avandra åtgärder enligt socialdemokraterna och folkpartiet.I början på 80-talet gjorde socialdemokraterna ochfolkpartiet också upp om marginalskattesänkningar. Dåliksom nu skulle vinsterna för de bäst ställda motverkasgenom andra åtgärder, avdragsbegränsningar etc. Till en delfungerade detta, men slutomdömet kan utläsas ur denstatliga långtidsutredningen (LU). ''Inkomstfördelningen före och efter skatt reduceradespåtagligt . Skattesystemetsomfördelande förmåga minskade. En bidragande orsak tilldetta kan ha varit skattereformen 1983--1985...'' och LUfortsätter: ''Sammantaget hade skatter och transfereringaren något mindre omfördelande effekt 1987 än 1982.'' (LUsid 364. )På samma sätt kommer det att gå . Vänsterpartietpåstår inte att alla kommer att förlora på skattereformen.Vi vet att många kommer att vinna privatekonomiskt påden sänkta inkomstbeskattningen, medan andra förlorar.Vänsterpartiets kritik gäller i stället bl.a. atthöginkomsttagarna kommer att vinna mest påomläggningen, medan man finner de flesta förlorarna blandlåginkomsttagarna.Detta påtalades redan under utredningsarbetet ochredovisades i bilagor till betänkandet från utredningen omreformerad beskattning (RINK). ''Hushåll med hög bruttoinkomst per konsumtionsenhetökar sin disponibla inkomst mest.'' (RINK bilaga 8 sid 4)I de flesta fördelningspolitiska studierna avskatteomläggningen har skattebetalarna delats in i 10 s.k.deciler. De med de lägsta inkomsterna placeras i decil 1 ochde högsta inkomsterna återfinns i decil 10.Regeringsföreträdare brukar av olika skäl hävda att fullhänsyn ej skall tas till utfallet för decil 1. Om såväl decil 1som 10 räknas bort finner man trots det attskatteomläggningen slår ojämnt.Vid en jämförelse mellan medelinkomsttagare ochhöginkomsttagare i regeringens proposition 1989/90:100framgår följande. Medelinkomsttagarna i decil 5 beräknasöka sin disponibla inkomst , medanhöginkomsttagarna i decil 9 ökar sin disponibla inkomstmed . Således bättre till de bäst ställdas fördel. (/90:110 sid 636, tab 9.12)Regeringen hävdar att skatteomläggningen får ettgodtagbart fördelningspolitiskt utfall genom attinkomstomfördelningen från de sänkta marginalskatternamotverkas av en ökad kapitalbeskattning. Det är korrekt attden breddade kapitalbeskattningen motverkarskattereformens sneda fördelningseffekter, men somframgår ovan räcker inte detta för att skapafördelningspolitisk neutralitet. Målet kan inte hellerbegränsas till ett nollsummespel. Efter 80-taletsomfördelning behöver en rättvis skattereform, somomfördelar skatteuttaget från låginkomsttagare tillhöginkomsttagare.Regeringen överväger dessutom att lägga förslag omsänkt kapitalbeskattning. Detta framgick bl.a. vidskatteutskottets utfrågningar i samband medskatteomläggningen. På en fråga från moderaternasrepresentant om regeringen hade beredskap att snabbtsänka skatterna på kapital, svarade finansminister . ''Jag kan alltså mycket väl tänka mig att vi inom en intealltför avlägsen framtid får vara beredda att se överkapitalbeskattningen i ett internationellt sammanhang. ''(1989/90:SkU30 bilagor sid 289)I klartext, som ett led i EG-integrationen planerarregeringen att sänka kapitalbeskattningen. Om detta sker,kommer talet om att fördelningskraven i skattesystemettillgodoses genom en ökad kapitalbeskattning att förlora änmer i trovärdighet.3.2 Skatteomläggningens konsekvenser för kvinnornaMerparten av kvinnorna kommer att förlora påskatteomläggningen. Det finns från regeringens sida enförhoppning om att skatteomläggningen kommer att ledatill ett ökat arbetsutbud från kvinnornas sida, från deltid tillheltid.Denna förhoppning visar brist på kunskaper om vilkafaktorer som styr kvinnors lönearbete. För det första harkvinnorna ofta så låga löner, att även ett heltidsarbete liggerunder gränsen där skattelättnaderna får påtaglig effekt. Detextra grundavdrag som införts ger för många enbartkompensation för de skattehöjningar som gjorts i syfte attfinansiera skatteomläggningenSänkta marginalskatter är inte ett kvinnokrav. De flestakvinnor föredrar en daglig arbetstidsförkortning. Enutökning av arbetstiden ställer bl.a. följande krav påsamhället.Utbyggd barnomsorg. Mångadeltidsarbetande löser sin barnomsorg själva, genomatt pussla ihop arbetstiderna.Bättre kollektivtrafik. Detär främst kvinnor som åker kollektivt till arbetet.Heltidstjänster. En stor del av tjänsterna inom denoffentliga sektorn är inrättade som deltidstjänster ochdet är knappast praktiskt möjligt att utöka sin arbetstid.Det kan visa sig att ''Århundradets skattereform'' ocksåblir ''Århundradets kvinnofälla''.Regeringen har tillsatt en särskild kommitté för att göraen fördelningspolitisk utvärdering av skattereformen. Ipropositionen 1989/90:110 fanns inga särskildaöverväganden om hur skatteomläggningen skulle påverkakvinnornas ekonomiska situation. I propositionen omjämställdhetspolitiken inför 1990-talet fastslogs en rad krav.Bl.a. skall statliga utredningar i ökad utsträckning analyserasina förslag ur jämställdhetsperspektiv. Så har ej skett iskatteutredningarna och inte heller i regeringensproposition /90:110 om reformeradinkomstbeskattning.Den kommitté som skall utvärdera defördelningspolitiska konsekvenserna avskatteomläggningen bör därför ges direktiv om att särskiltbeakta skatteomläggningens resultat förinkomstfördelningen mellan könen.II. Skattepolitiska beslut våren 1991Vänsterpartiet kräver att skatteomläggningen rivs uppoch justeras i enlighet med de principer som redovisatsovan. verkar i alla fora för att stärkaopinionen för en sådan rättvis skattereform. Det ärvänsterpartiets föresats att skapa ett så brett stöd för enrättvis skattereform att en majoritet i kan beslutaom en skattepolitik byggd på principen skatt efter bärkraft.Under innevarande finns ingen sådanmajoritet. mellan ochsocialdemokraterna kommer att bestå fram till dess en aktivopinion för en rättvis skattepolitik avspeglat sig i val.Vänsterpartiet upprepar därför inte i denna motionsamtliga krav som redovisade i sinskattepolitiska motion 1990/91:Sk81. Dessa krav ärbehandlade och avvisade av ochi några fall så sent som hösten 1990.Inom några områden är det dock uppenbart attskattereformen bör justeras för att inteuppenbara skevheter skall bestå, främst på detfördelningspolitiska området. Nedan redovisarvänsterpartiet förslag till beslut som bör fattaunder våren 1991.4. Inkomstbeskattning 4.1 Nya skiktgränser för 1992En skattepolitik byggd på principen skatt efter bärkraftkräver en progressiv inkomstbeskattning. För närvarandefinns endast en skiktgräns vid statlig skatt och 170 000kr. i beskattningsbar inkomst. i taxerad inkomst vid ett grundavdrag på 10 000 kr.Vänsterpartiet föreslår att den statliga inkomstskatten höjs vid inkomstgränsen . Den statliga inkomstskatten över dennagräns sätts till . Marginalskatten blir då vid en kommunalskatt på 30 %.Inkomstförstärkningen av den förhöjda marginalskattenkan för /92 beräknas till ca 2,5 mdr kr.4.2 Slopade grundavdrag över 180 000 kr.Grundavdragets syfte är att lindra skattebelastningen förmycket låga inkomster. Detta avspeglas också i beslutet attlåta grundavdraget höjas inom vissa lägre inkomstskikt.Vänsterpartiet föreslår i enlighet med detta synsätt attinte något grundavdrag medges för taxerade inkomster över180 . För att det slopade grundavdraget över 180 000kr. inte skall ge upphov till en alltför hård tröskeleffektkrävs en avtrappning av grundavdraget. Vänsterpartietföreslår att grundavdraget trappas av från en inkomst på . för att vara 0 vid en inkomst på 180 000 kr.Att slopa grundavdraget för inkomster över 180 000 kr.ger påtagliga skatteinkomster. Dessa kan beräknas till enhelårseffekt på 9.6 mdr , eller 4.8 mdr /92.Inkomstförstärkningen kommer främst att falla ut ikommunsektorn och bidrar till att stabilisera den mycketansträngda ekonomiska situationen för kommunerna. Pågrund av den fördröjning som finns i överföringen avskatteintäkter från staten till kommunerna faller dock inteinkomsterna ut till kommuenrna.Staten bör därför förskottera de skatteintäkter som detslopade grundavdraget skapar i den kommunalaskattebasen redan under /92, dvs med 4.8mdr.Inkomstförstärkning skall ses som ett ''ekonomisktstödpaket till kommunsektorn''. I andra motioner harvänsterpartiet angivit de områden som skall finansieras urdet kommunala stödpaketet, det vill säga bl.a. tillsjukvården för en övergång till tjänstgöring var tredje helg2 mdr, för satsningar inom 1 mdr, för utbyggdbarnomsorg 1.1 mdr, till kommunala bostadstillägg 0.6 mdr.4.3 Beskattning av förmånsbilBeskattningen av förmånsbil/tjänstebil är en uppenbarbrist i skattesystemet. lyckades ochSAAB genom påtryckningsarbete dessutom ändra deföreslagna reglerna så att deras s.k prestige-bilar gynnadesgentemot andra alternativ.Utformingen av tjänstebilsbeskattningen gör attpersoner som har denna förmån i princip kan köra bil gratisför privatändamål. Förmånen utgår främst till personer iarbetsledande ställning, dvs oftast till höginkomsttagare.Idag finns det ca 200 000 tjänstebilar i trafik. En mycket stordel av dessa är koncentrerade till storstadsregionerna.Områden där trafik och miljöproblemen är särskiltpåtagliga.Hösten 1990 föreslog att skullebegära förslag från regeringen i syfte att minska ellereliminera de skattefria förmånerna vid innehav avtjänstebil.Skatteutskottets majoritet avslog kravet och angavföljande skäl: ''Det finns enligt utskottet inte någonanledning att göra ändringar i de beslut som fattatså sent som '' (1990/91:SkU10 sid 171).Resonemanget är ohållbart. Att ett felaktigt beslutfattats är inget motiv för att låta skevheterna bestå.I en reklambroschyr från ett bilföretag anges följande:''Sänkningen av marginalskatten till har gjort att förmånsbil blir billigare netto att köra1991 jämfört med .'' Påståendet är tyvärr korrekt.Vänsterpartiet föreslår återigen att hosregeringen begär förslag i syfte att minska eller eliminera deskattefria förmånerna i samband med innehav av s.k.förmånsbil/tjänstebil. Åtgärden kommer att ge ökadeskatteintäkter. Det främsta skälet är dock de positivamiljöeffekter som nås genom ett minskat privat gratisnyttjande av tjänstebilarna.5. FöretagsbeskattningenFör att trygga en stabil ekonomisk utveckling och fullsysselsättning krävs att industri och andra näringar kanskapa vinster, som ger utrymme för investeringar ochkonsumtion.I motion om den ekonomiska politikenpå medellång sikt , uttrycks detta påföljande sätt. ''Integrationen i världsekonomin gör attvinstläget i inte i längden kan avvika påtagligt fråndet i omvärlden. En för låg vinstnivå leder till attinvesteringar istället söker sig utomlands. ''Om inte vinstläget påtagligt bör avvika, gäller det ocksåden svenska företagsbeskattningen. Svenska företag harlänge haft en mycket förmånlig beskattning. Den formellaskatten före skatteomläggningen var dryga . Genom enrad reserveringsmöjligheter låg dock det effektivagenomsnittliga skatteuttaget på ca 20 %.Allmänt sett är skatteuttaget högre på mindre företag,exempelvis familjeföretag, jämfört med störrebörsnoterade bolag. I utredningen om reformeradföretagsbeskattning, URF, undersöktes den effektivaskattebelastningen t.ex. för börsföretag inomindustrisektorn. Man fann då att den för dessa företagkunde beräknas till strax . (URF bilaga F sid 484ff)Få om ens några industriländer har en lika försiktigföretagsbeskattning som . menardärför att det genomsnittliga skatteuttaget frånföretagssektorn bör ökas, och detta främst genom attskatteuttaget ökas på de större börsnoterade bolagen.Detta bör ge regeringen till känna.5.1 SkatteutjämningsreservenGenom skatteomläggningen sänktes skattesatsen till , och många reserveringsmöjligheter avskaffades. Dettaborde gett ökade skatteintäkter, inkomster som skullekunnat bidraga till finansieringen av sänkt inkomstskatt. Såhar dock ej skett. Genom införandet av en nyreserveringsform, den s.k. skatteutjämningsreservenSURV, får företagen ett oförändrat skatteuttag på ca 20 %.Redan med en skattesats på har troligenVästeuropas lägsta företagsskatt. Att ytterligare sänkaföretagsbeskattningen genom det tekniskt krångligaSURVsystemet är inte motiverat. SURV-systemet lederäven till inlåsningar och snedvridningar av närings- ochindustriella satsningar. Genom SURV-systemet ges enskattesubvention till kapital som återinvesteras inomsamma företag, gentemot nya satsningar i andra branscheroch företag.Vänsterpartiet menar att möjligheten till skattefrireservering via skatteutjämningsreserv bör avskaffas. Ettavskaffande av SURV skulle vid oförändrad skattesats geen inkomstförstärkning som kan beräknas till ca7 mdr. Detta bör ge regeringen till känna.5.2 En allmän översyn av företagsbeskattningenDen totala skattebelastningen på produktionen utgörsinte enbart av inkomstbeskattningen. Även andra skatteroch avgifter påverkar kostnadsläget, liksom vinst- ochlöneutrymme, samt investeringar och sysselsättning.Till dessa områden hör bl.a. energiskatterna. Företagenkan kvitta sin kostnad för utgående moms mot ingåendemoms. Genom beslutet att införa moms på energi ochreducera andra energiskatter gynnades således särskiltenergikrävande produktion. yrkade därföravslag på förslaget om att införa moms på energi. Enmiljöinriktad beskattning av energianvändandet iproduktionen kan dock tillgodoses via styrandepunktskatter och miljöavgifter, om dessa utformas på etteffektivare sätt.Även socialavgifterna kan delvis räknas in i det samladeskatteuttaget. I grunden utgör arbetsgivaravgifternaavgifter för sociala förmåner, men till en del kan de ses somen lönebaserad skatt.Vänsterpartiet menar att det är en defensiv industri- ochnäringspolitisk strategi att söka trygga den ekonomiskatillväxten genom låg bolagsbeskattning eller andraskattesubventioner. Detta är lika felaktigt som att byggaden ekonomiska tillväxten på ett lågt löneläge, eller attsatsa på superdevalveringar. Resultatet av en sådan politikblir låg produktivitetstillväxt och inlåsningseffekter.Företagsbeskattningen fungerar indirekt som enprogressiv inkomstbeskattning. Det är nödvändigt attupprätthålla ett tillfredsställande vinstläge för att tryggainvesteringar och sysselsättning. Det finns dock inget somsäger att vinsterna måste berika en ägargrupp eller ökaklyftorna i samhället. Därför behövs en omfördelandeskattepolitik på företagsskatteområdet som bidrar till attutjämna skillnader i inkomst och förmögenhet.Vänsterpartiet föreslår att en företagsskatteutredningtillsätts med uppgift att se över det totala skatteuttaget frånproduktion. Så att företagsbeskattningen utformas efter ensamlad fördelnings- och näringspolitisk bedömning.I utredningen skall ingå att lägga förslag omfastighetsskatt på industrifastigheter. hartidigare aktualiserat att industrifastigheter skall beläggasmed fastighetsskatt enligt de regler som gäller för andrafastigheter. En sådan skatt skulle ge intäkter på ca 2 mdr.Detta är bl.a. motiverat av likformighetsskäl. Idaguppstår svåra gränsdragningsproblem genom attkontorsfastigheter beläggs med skatt medanindustrifastigheter undgår sådan. klassades t.ex.Ericssons nya huvudkontor i somindustrifastighet, trots att en uppenbart mer rimligbedömning hade varit att klassa byggnaden somkontorsfastighet. Sådana gränsdragningsproblem skaparuppenbara risker för godtycke och orättmätigakonkurrensfördelar.5.3 Särskild skatt på finansiella företagGenom skatteomläggningen faller nästan samtliga varoroch tjänster under momsplikten. Det finns endast ett fåtalundantag. Till undantagen hör finansiella tjänster. I''momsutredningen'' (KIS) övervägde man att införa momspå finansiella tjänster.