mot · GE02Ub696 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningBakgrundSverige är på väg att halka efter omvärlden när det gällertillgången på högskoleutbildad arbetskraft. Redan nu ärandelen högskoleutbildade lägre än i flera för Sverigeviktiga konkurrentländer. Detta som många avdessa länder nu ökar dimensioneringen till högreutbildning.Allt pekar mot att vi går mot ett samhälle där kunskapkommer att få en allt större vikt som produktionsfaktor. Detbetyder att humankapitalets betydelse för produktionen avvaror och tjänster växer i förhållande till den betydelsemaskiner och annat realkapital har. Sysselsättningenstyngdpunkt kommer att förskjutas från den direkta fysiskahanteringen av varor över mot sysselsättning inomkunskapsyrken.En sådan tyngdpunktsförskjutning har redan skettgenom en omfattande strukturomvandling . återfinns vart femte arbete inom den s kkunskapssektorn, d.v.s inom tjänsteproduktion ochhögteknologisk tillverkning. På dessa har dennasektors andel fördubblats.Kunskapssektorn står också för en stor del av densvenska arbetsmarknadens dynamik. Kunskapensbetydelse för utveckling och förändring inom både offentligoch privat sektor är oomtvistad. Som drivkraft i denregionala utvecklingen har kunskap, genom utbildning ochforskning, en central roll. En regions ekonomiska, socialaoch kulturella utveckling avgörs långsiktigt av den regionalainfrastrukturens kapacitet. Kunskap ochkompetensutveckling är utan tvivel ett av de effektivastemedlen för att öka denna kapacitet och därigenomåstadkomma en livskraftig infrastruktur. För Sverigesmöjligheter till fortsatt framgång på världsmarknaden ärdet viktigaste konkurrensmedlet att ha ett så stortkunskapsinnehåll som möjligt i produktionen av varor ochtjänster.Av de skäl som anförts ovan anser att en offensivsatsning på kunskaps- och kompetensuppbyggnad tveklösttillhör de viktigaste och mest strategiska uppgifterna införframtiden. Vi kan inte acceptera den passiva politik somregeringen företräder när det gäller högre utbildning.Den nuvarande utvecklingenSverige har i stort sett haft ett oförändrat antal platserinom högskolan . harefterfrågan på högskoleutbildning ökat kraftigt vilketinneburit att alltfler behöriga sökande har utestängts frånhögskolan. Det är till och med så att andelenhögskoleutbildade per årskull har sjunkit under senare år.Enligt SCB har av dagens 40-åringareftergymnasial utbildning medan andelen bland 30-åringarna ligger strax över 20 procent.Den avstannande tillväxten av högskoleutbildade är detlångsiktiga resultatet av en oförändraddimensionering av högskoleutbildningen. En bit in på nästaårtionde kommer fler högskoleutbildade att gå i pension ände som utexamineras från högskolan. Det innebär attandelen högskoleutbildade som är i yrkesverksam ålderkommer att minska.Redan idag har vi inom flera områden brist påhögskoleutbildad arbetskraft. Det gäller framförallt inomyrken som undervisning, vård/omsorg och ekonomi/teknik.Det ökande internationella utbytet kräver också en störresatsning på språkutbildning. Enligt en prognos som SCB hargjort kommer vi totalt sett att få ett underskott påhögskoleutbildade en bit in . Förutsättningarnaför prognosen var ändå så försiktiga att man utgick från attbehovet av högskoleutbildade endast kommer att öka frånen andel av de yrkesverksamma på till 32procent år 2015.Bedömningar inför framtidenDet finns, utöver SCB, flera exempel på bedömningarsom visar på ett mycket stort behov av högskoleutbildade iframtiden. I långtidsutredningens scenario för år 2000konstaterar man att en fördubbling avutbildningskapaciteten för civilingenjörer fram är ett nödvändigt villkor för en gynnsamindustriell utveckling i . I en studie som LennartOhlsson och har gjort åt ,''Tillväxtens drivkrafter'', konstateras att utbudet avcivilingenjörer och andra högutbildade tekniker och avforskarutbildade naturvetare och tekniker måste ökakraftigt om de önskade produktionsmålen skall kunnaförverkligas. Samma förhållande gäller för yrkesarbetare imoderna industrier samt specialutbildade inom data ochekonomi.Hudson Institutes rapport ''Workforce 2000...'' förutspår en kraftig omstrukturering och enkontinuerlig tillväxt av den amerikanska ekonomin samt enökning av servicenäringarna på bekostnad avtillverkningsindustrin. Ekonomin blir enligt rapportenalltmer beroende av humankapitalet och en ökad satsningpå utbildning, både kvalitativt och kvantitativt,rekommenderas. Man menar att utbildningskravenkommer att växa dramatiskt fram . Från 22procent med längre akademisk utbildning till 30procent . Jämförelsevis har vi i Sverigeendast med en högskoleutbildning om minst treår.OECDs årliga arbetsmarknadsöversikt ''EmploymentOutlook'' tog upp frågan om utbildningsnivåninom olika industrigrenar. Där visar man att det finns storavariationer mellan länder och branscher. Den högstautbildningsnivån finns inom de snabbt växandenäringsgrenarna, vilket tas som intäkt för betydelsen avhögskoleutbildad arbetskraft för ekonomisk tillväxt.OECD menar att en utbyggnad av utbildningssystemetkrävs för att säkra fortsatt tillväxt.Den slutsats som rimligen kan dras utifrån vad dessaolika bedömare tror om framtiden är att tillgången påhögskoleutbildad arbetskraft kommer att vara avgörandeför vårt lands framtida utveckling.Centerns förslagRedan under föregående väckte ettantal parti- och kommittémotioner där vi lyfte fram dengrundläggande högskoleutbildningens stora betydelse förden framtida välståndsutvecklingen i vårt land. Centernansåg att den treårsbudget för grundläggandehögskoleutbildning som presenterades förra budgetåret varalltför svag. menade att den var både kortsiktig ochdåligt underbyggd. Verkligheten har visat att kritiken varbefogad. Vi anser det därför högst angeläget att rätta tilluppenbara brister och även aktualisera frågan om en meroffensiv satsning på högskolan.Förändringar krävs på flera viktiga områden. Somframgått ovan måste en kraftig ökning av antaletutbildningsplatser till. Det är inte rimligt att tiotusentalsungdomar hindras från att studera på högskolan.Den snabba försämringen av arbetsmarknadsläget gör attalternativet till en högskoleutbildning för många ungdomarkan vara arbetslöshet. Det måste vara en bättre investeringför både individ och samhälle att låta människor få enhögskoleutbildning än att de ska behöva bli föremål fördyrbara arbetsmarknadsåtgärder.Centern anser att det som ett första steg kan vara rimligtatt öka antalet utbildningsplatser med 6 000. Dennabedömning delas av bl a UHÄ, TCO, SFS och SULF sompå senare år föreslagit en utökning av antalet platser påhögskolan motsvarande minst denna nivå. I första handmåste en utökning till inom lärarutbildning, vård- ochomsorgsutbildning och utbildning inom ekonomi ochteknik.Det bör därför ankomma på regeringen att i sambandmed kompletteringspropositionen återkomma till riksdagenmed ett förslag till ökad dimensionering av dengrundläggande högskoleutbildningen i enlighet medmotionens förslag. Förslaget bör förutom ett ökat totalantaläven innehålla förslag till fördelning på de olikaundervisningssektorerna.Tillgänglighet -- en fri sektorInnan linjesystemet infördes över helahögskoleområdet, i och med högskolereformen 1977, fannsdet en fri sektor där alla utbildningar var ospärrade, d.v.salla behöriga sökanden fick tillträde till utbildningen. Denomfattade i första hand det filosofiska fakultetsområdet.Förutom universitetens utbildningar fanns flera andraformer av högre utbildning som exempelvishandelshögskolor, tekniska högskolor, lärarseminarier ochsocialhögskolor. I och med reformen 1977 sammanfördesalla dessa utbildningar under begreppethögskoleutbildning.Ett viktigt motiv man hade för att spärra allautbildningar, vilket innebar en totaldimensionering avhögskolan, var att antalet studerande på de filosofiskafakulteterna ökade kraftigt. anser, mot bakgrundav vad som tidigare i denna motion anförts om behovet aven ökad andel med högskoleutbildning, att spärrarna tillden högre utbildningen måste omprövas.Grundprincipen bör vara att högskolan skall varatillgänglig för alla som har intresse och behörighet attbedriva högre studier. Antalet utbildningsplatser skulle dåbestämmas av i första hand individernas önskemål. Förvissa utbildningar som är särskilt kostsamma eller därsamhället har ett övergripande ansvar för att se till attdimensioneringen svarar mot behoven krävs dock beslut pånationell nivå.Motiven för att skapa en fri sektor är många. Förutomsjälvklara motiv som ett ökande behov avhögskoleutbildade och minskande ungdomskullar såmotiveras en sådan sektor av att det troligen är det bästainstrumentet för att anpassa utbildningsvolymen tillarbetsmarknadens behov. Detta bekräftas i både UHÄsrapport 1989:17 och långtidsutredningen . Dessutomskulle en fri sektor vara ett av medlen för att komma tillrättamed både den sociala och könsmässiga snedrekryteringentill högskolan.Regionala högskolor -- en resurs i regionalpolitikenDet är av stor betydelse för en utvecklad infrastrukturöver hela landet att de mindre och medelstora högskolornastärks. Dessa högskolor har betydelsefulla uppgifter förkompetens- och kunskapsspridning i samarbete mednäringsliv och det övriga samhället i de regioner där deverkar. Detta bekräftas bl a i en amerikansk analys därprofessor , Department of , slår fast att samhällsekonomiskt,företagsekonomiskt och pedagogiskt effektivhögskoleproduktion endast kan uppnås om vanlighögskoleutbildning, vetenskap och forskarutbildningutvecklas inom samma miljö, d.v.s i synergi med varandra.En kraftig utbyggnad av de mindre och medelstorahögskolorna behövs med bl a fasta forskningsresurser ochbättre möjligheter till profilering. börhögskolorna i , , ochSundsvall/i samverkan med omkringliggandehögskolor utvecklas till fyra nya universitet.En intressant form av samverkan mellan högskolor ärutvecklingen av s k nätverksuniversitet. Det innebär att tvåeller flera högskolor utformar sina utbildnings- ochforskningsprofiler på ett sådant sätt att de tillsammans kanerbjuda ett brett utbud som närmast är att likställa med ettfullständigt universitet. Samverkansdiskussionerna mellanhögskolorna i , och /hardenna inriktning och bör därför uppmuntras.Enligt mening är det också nödvändigt attlokalisera högskoleutbildning till ytterligare orter. Det blirsärskilt aktuellt i ett läge där platsantalet i högskolan byggsut i enlighet med vad vi angivit ovan. Högskoleutbildningeni södra delen av bör bli en självständighögskoleenhet. /bör delas itvå fristående enheter. Därutöver bör högskolenheterupprättas i och Skellefteå.När det gäller att skapa förutsättningar för fastaforskningsresurser vid de mindre och medelstorahögskolorna är det värt att uppmärksamma en positivmöjlighet som anges i budgetpropositionen. Under anslagetE 11 s. 199 framgår det att forskarutbildning är möjlig attanordna även vid andra högskoleenheter än den egna ochatt en fakultetsnämnd kan ansvara för forskarutbildningäven om sådan genomförs utanför det egnafakultetsområdet.Vid en uppbyggnad av forskningsverksamheten på deregionala högskolorna krävs resurser för handledning av deforskarstuderande bl a genom inrättande av nyaprofessurer. Detta motiveras ytterligare av de allmännaförstärkningar som krävs för forskarutbildningen. Centernanser att ett successivt inrättande av nya professurer börplaneras.I övrigt hänvisas till den partimotion (1989/90:Fi11) omforskning och högre utbildning som väckte vidföregående . I den redovisar vi bl a enetableringsmodell för uppbyggnad av fastaforskningsresurser vid alla högskolor.Nya resurser för lokaler, inredning och utrustningI inledningen till denna motion har vi pekat på det storabehov som föreligger av en kraftig ökning av antaletutbildningsplatser inom den högre utbildningen. Dennautökning ställer nya krav på resurser för lokaler, inredningoch utrustning.Utöver utökningen av grundutbildningen inomhögskolan syftar högskolepolitik till en fortsattförstärkning av de regionala högskolorna -- med bl.a. fastaforskningsresurser -- och en successiv satsning på fyra nyauniversitet. Även detta kommer att kräva nya investeringari lokaler, inredning och utrustning.Dessa nya behov skall ses tillsammans med detuppdämda behov av sådana resurser som föreligger redanmed dagens verksamhet. Som uttryck för detta kan nämnasden skrivelse som den akademiska rektorskonferensentillställde regeringen . Redan dåuppskattades högskolans akuta behov av medel förutrustning, inredning och mindre ombyggnadsarbeten till500--600 milj.kr. per år.I mitten av 1980-talet (1986/87--1988/89) var de s.k.bankmedlen ett välkommet bidrag till de, i övrigt, heltotillräckliga resurser som regeringen varit beredd att ställatill högskoleväsendets förfogande för anskaffning avutrustning. Detta tillskott står inte längre till förfogande.Därför är det nu hög tid att finna nya möjligheter tillfinansiering av såväl utrustning som lokaler och inredning.I en särskild partimotion från omframtidsinvesteringar i infrastrukturen -- som finansieras viautförsäljning av statliga företag -- redovisas 1 miljard kronortill investeringar i lokaler, inredning och utrustning förhögre utbildning och forskning. Vi anser att dessa resurserbör användas på följande sätt.För det första bör 500 milj.kr. anvisas under ett nyttanslag benämnt Utrustning m.m. för högskolan, /92. Anslaget som bör disponeras av UHÄskall användas till ersättningsanskaffning av inredning,utrustning för grundutbildning och basutrustning förforskning. UHÄ bör sedan fördela medlen på anslagen förgrundutbildning och fakulteter för resp. högskoleenhet.Vidare bör UHÄ års budgetproposition lämnaförslag till fördelning av motsvarande belopp påifrågavarande anslag.Resterande 500 milj.kr. bör disponeras av regeringen föratt i första hand finansiera de ökade lokalkostnader m.m.som blir följden av de förslag till förstärkningar avhögskolan som redovisas i denna motion. Vidare bör etapp2 av om- och tillbyggnaden av somriksdagen tidigare ansett mycket angelägen avarbetsmiljöskäl, men som regeringen av ekonomiska skälinte ansett sig kunna föra upp på sitt förslag tillinvesteringsplan för treårsperioden /92--1993/94,finansieras på detta sätt.Vetenskaplig grundkursDet är mycket betydelsefullt att studenten tidigtbibringas kunskaper och färdigheter i att praktiseravetenskapliga metoder och arbetssätt. En förutsättning förakademiska studier är att man besitter någon kunskap ikällkritik och har förståelse för vetenskapens komplexitet.Centern anser att dessa krav inte tillfullo tillgodoses idagens högskola bl.a. därför att många utbildningslinjerofta är snävt yrkesinriktade. Gör vi dessutom eninternationell utblick finner vi att flertalet av de länder somstår på jämförbar utvecklingsnivå med har en heltannan vetenskaplig bredd än den vi har. En vetenskapliggrundkurs har flera syften. Den skall dels vara ett redskapför fortsatta studier, dels stimulera till kritiskt tänkande ochett tvärvetenskapligt synsätt och dels till viss del fyllabehovet av humaniora inom högskolan.Huvudinnehållet i kursen bör vara densamma för allhögskoleutbildning, men en mindre del kan behövaanpassas efter utbildningstillhörighet och de enskildahögskolornas lokala förutsättningar.LinjesystemetBland motiven till att högskolereformen 1977genomfördes var att man genom inrättande av ettlinjesystem inom den förutvarande fria sektorn skulle ökagenomströmmningshastigheten och att genom en meryrkesinriktad utbildning anpassa sig till arbetsmarknadensbehov. I takt med den allt snabbare och mer komplexasamhällsutvecklingen har det visat sig att arbetsmarknadenbörjat ställa andra krav på dem som genomgått högreutbildning än dem som kunnat uppfyllas av de stelbentorganiserade utbildningslinjerna.Ett viktigt steg för att anpassa utbildningssystemet till ensnabbt föränderlig värld är att öka flexibiliteten istudieorganisationen. Linjesystemet måste luckras uppinom alla utbildningsområden. Ett system medrekomenderade studiegångar och ett friare ämnesval inom iförsta hand utbildningar för administrativa, ekonomiskaoch sociala yrken, kultur- och informationsyrken samt delarav utbildningen för tekniska yrken skulle skapaförutsättningar för att bättre anpassa utbildningens innehålltill både samhällets och individens skiftande behov.Ett viktigt steg i riktning mot ett friare system är attkraftigt öka utbudet av fristående kurser. Detta är också välmotiverat för att tillgodose det ökande kravet på fort- ochvidareutbildning för redan yrkesverksamma. För att uppnåen hög kvalitet på de fristående kurserna anser attresurserna per årsstudieplats måste ges ett rejält tillskott.Också ökade insatser för studievägledning behövs i ettsystem med friare ämnesval.UppdragsutbildningFör att högskolan även i fortsättningen skall vara fri ochobunden måste rågången mellan vanlig högskoleutbildningoch uppdragsutbildning göras mycket tydlig. Det innebärinte att högskolan skall avskärma sig från omvärlden.Kontakterna mellan högskola och näringsliv är mycketvärdefull och därför bör etablering av s.k. forskarbyar ochliknande stimuleras.Uppdragsutbildningens primära uppgift måste vara attfungera som ett komplement till högskolans reguljära utbudav fort- och vidareutbildning. Uppdragsutbildning får intetillkomma som en följd av att högskolan inte klarar av attsjälv tillgodose behovet av högre utbildning.Centern anser att en viktig princip måste vara attanslagen till den grundläggande högskoleutbildningen ihuvudsak skall balansera gentemot det behov av bådelängre och kortare utbildning som finns. En annan viktigprincip är att uppdragsutbildning aldrig får stjäla resurserfrån den reguljära utbildningen. Vi anser därför att alluppdragsutbildning skall särredovisas i förhållande till övrigverksamhet. Det är angeläget att det översynsarbete somUHÄ har inlett snabbt kan leda fram till resultat.Fort- och vidareutbildningMed kunskapssamhällets fortsatta tillväxt har ocksåbehovet av fort- och vidareutbildning tilltagit.Förändringarna i arbetslivet kännetecknas bl.a. avomställningar i produktionen och snabbare omsättning avkunskaper. Detta, samt behovet av bredare kompetenserhos arbetskraften, ökar behovet av fortoch vidareutbildninginom de flesta samhällssektorer. Av dessa skäl anser centernatt det är ytterligare motiverat att kraftigt öka utbudet avfristående kurser.UtbildningskvalitetFör att högskoleutbildning skall ha ett bestående värdeför både individen och samhället är det viktigt attkvalitetskravet betonas. En analys av utbildningens kvalitetskall utgå från de mål som är fastställda för utbildningen ochsom definieras utifrån kunskapsbehov för kommandeverksamhet ute i samhället. Genom resursmässigurholkning, ringa pedagogisk utveckling, ett stelbentlinjesystem och minskat intresse för fördjupningsstudier högre utbildningens kvalitet dock försämrats undersenare år.Begreppet utbildningskvalitet omfattar flera olikaområden inom högskolan. I boken ''Mot en internationelltkonkurrenskraftig akademisk utbildning'' (1990) hävdar att bland de viktigaste kvaliteterna i ettutbildningssystem är dess förmåga att ta emot alla somsöker utbildning men också dess förmåga att anpassa sigefter den vetenskapliga utvecklingen, dess flexibilitet. Hantar också upp ytterligare några begrepp som kvalitet påutbildningsprocessen, t.ex. ämnesinriktning ochundervisningsformer, kvalitet på det sätt somundervisningsprocessen genomförs och kvalitet på depersoner, lärare och forskare, som genomför processen.Syftet med de olika förslag som förs fram i denna motionär också först och främst att förbättra utbildningskvalitetenpå den högre utbildningen. Exempel på sådana förslag äruppbyggnad av fasta forskningsresurser på alla högskolor,upprustning av lokaler och utrustning, vetenskapliggrundkurs, en flexibel studieorganisation med friareämnesval o.s.v.Det krävs också en pedagogisk utveckling inom helahögskolan för att förbättra undervisningen. Forskningenges ofta prioritet framför undervisningsuppgifterna. En avorsakerna är att undervisningsinsatser sällan ger någotpåtagligt meritvärde t.ex. vid tjänstetillsättning.Pedagogiska meriter måste få en ordentlig uppvärdering iförhållande till forskning och annan verksamhet ochsamtidigt måste en ordentlig satsning göras på pedagogiskutbildning av lärare inom högskolan. En sådan utbildningbör också bli ett behörighetskrav för lärartjänst inomhögskolan.Det finns också behov av ett samlande forum förundervisningsfrågor -- ett pedagogiskt råd eller liknande --vid varje högskoleenhet. Resurser måste till för att sådanaråd skall kunna tillskapas. Det finns också anledning attförstärka de pedagogiska utvecklingsenheternas roll och attförbättra deras resurser på de högskolor som redan harsådana. Vi anser också att det behövs ett samlatmåldokument för undervisningen vid en högskola.Kursutvärderingarna är ett viktigt instrument för att gestudenternas syn på utbildningen och dra nytta av deraserfarenheter. De är också ett medel för att stimulerastudenterna till ställningstagande till sin utbildning och dessinnehåll.JämställdhetDen bristande jämställdhet mellan män och kvinnor somfortfarande präglar de flesta samhällsområden är ettpåtagligt faktum också på högskolan. Inomgrundutbildningen är könsfördelningen jämn som helhetsett, men ojämnheten är stor om man ser till olikautbildningslinjer. Inom forskarutbildningen är skillnadernastora. Endast en mindre andel av dem som genomgårforskarutbildning är kvinnor.Förhållandet att kvinnorna blir allt mer sällsynta juhögre upp i den akademiska karriären man når är givetvishelt oacceptabelt. Det innebär att den akademiska världenär starkt mansdominerad vilket kan ha betydelse för bådeutbildningens och forskningens inriktning. Denkönsmässiga snedfördelningen innebär också att för vårtland viktiga begåvningsresurser inte tas tillvara.Att åstadkomma bättre jämställdhet inom högskolanmåste därför vara en viktig uppgift för statsmakterna.InternationaliseringVetenskapen är till sin karaktär internationell. Enintensiv samverkan mellan de svenska högskolorna ochannan svensk vetenskaplig verksamhet och liknandeinstitutioner i vår omvärld är därför av allra störstabetydelse. Detta behov av omfattande internationellakontakter gäller såväl forskare som studenter inomgrundutbildningen.Att nu sannolikt kommer att få möjlighet attdelta i EGs ERASMUS-projekt innebär ett viktigt framstegför internationaliseringen. Det betyder att svenskastudenter kommer att få stor frihet att välja studieort inomhela det område som omfattas av ERASMUS-projektet.Detta får inte innebära att det internationella utbytetstannar vid EG. måste eftersträva att bygga upp ettsystem med bilaterala avtal som underlättar studentutbytemed exempelvis , , och länder iTredje världen.Det nordiska utbytet bl a genomstudentutbytesprogrammet NORDPLUS är av särskilt storbetydelse för oss. Vi närmar oss nu en situation där detråder full frihet för nordiska studerande att bedriva studiervid vilken nordisk läroanstalt som helst. ärdessvärre informationen om studier i andra nordiska länderofta bristfällig. bör i och verka för en förbättrad information.Ett viktigt syfte med internationaliseringsåtgärder inomhögskolan måste vara att internationalisera självautbildningen och dess innehåll. Målet bör vara att fåstudenten att se sin utbildning, dess funktion och betydelsei ett internationellt perspektiv. Studenterna måste fåkunskaper om globala förhållanden och internationellaskeenden. Det kan bl a ske genom ett utökat användande avutländsk facklitteratur. Denna bör hämtas från flera olikaspråkområden så att den anglosaxiska idétraditionen inteblir allenarådande som ofta är fallet. Detta kräver attlitteratur från smala språkområden översätts till svenska istörre omfattning . Ytterligare ett sätt attinternationalisera utbildningen är att införa en vetenskapliggrundkurs med den inriktning som vi redovisat för tidigarei denna motion.Centern har varit tveksam till Sverigesdeltagande i EGs forskningsprojekt på fusionsområdet. Vianser det inte troligt att fusionskraften, om denöverhuvudtaget visar sig realiserbar, kan bli en ekologisktgodtagbar energikälla.