mot · GE02T257 · 1991-01-25 00:00:00 — Vägtrafikens och bilismens kostnader Diskussionen om vägtrafikens och bilismens kostnaderför den enskilde och samhället har varit intensiv undersenare tid. Dessa frågor har också behandlats i sambandmed den stora skattereformen. En rad förändringar hargenomförts som medfört ökade kostnader för såvälkollektivtrafik som privatbilismen.Förändringarna har motiverats av kraven på ökadlikformighet och neutralitet i beskattningen av olikatransportmedel och energislag. Förändringarna har ocksåmotiverats av miljöskäl och av fiskala skäl.I diskussionen om bilismens kostnader för den enskildehar meningarna varit starkt delade. Det gäller bland annateffekterna för kollektivtrafiken kontra privatbilismenliksom effekterna för olika grupper och regioner av olikaskatters och avgifters inverkan. Ett annat exempel ärklassificeringen från miljösynpunkt av olika drivmedel iolika skatteklasser.Riksdagen beslöt att höja reseavdragetför arbetsresor på grund av de inträffadekostnaderna. Det var en bra åtgärd.Med det geografiskt spridda boende som finns i t exNorrlands inland är det svårt att skapa en effektivkollektivtrafik. I storstadsområdena möjliggör det storabefolkningsunderlaget betydligt bättre förutsättningar fören väl utvecklad kollektivtrafik. Det är därför särskiltangeläget att kostnaderna för privatbilismen i glesbygd kanhållas på en rimlig nivå. Detta för att stimulera utvecklingeni glesbygden. En sådan åtgärd är att fordonsägarna iNorrlands inland har en reducerad fordonsskatt. Denminskade kostnaden motsvarar dock numera endast entankning av en medelstor bil.En möjlig väg att åstadkomma en förbättring för deglesbygdsboendes del i detta avseende kan vara endifferentiering av bensinskatten. Följande exempel visar ettsätt att lösa detta utan att minska statens intäkter fråndrivmedelsbeskattningen.I början av 1989 fanns ca 95 000 personbilar i trafik ägdaav personer och företag inom stödområde 1. Dettamotsvarar av det totala antalet personbilar itrafik.En teoretisk beräkning av kostnaden för staten av enpunktskattesänkning av bensinskatten med /liter i dettaområde kan ta sin utgångspunkt i den statistik som SCBredovisar om bränsleleveranser till olika kommuner inomstödområde 1. Med anledning av denna statistik kanmängden motorbensin som 1989 levererades beräknas till195 . Detta innebär att ettpunktskattebortfall i det aktuella området skulle kostastatskassan ca per år.Denna kostnad är marginell om den fördelas på denstora fordonspark som trafikerar exempelvisstorstadsområdena.Vi anser att vägtrafiken och bilismen är en av framtidensviktigaste frågor. Oavsett vi är privatbilister ellerkollektivtrafikanter, oavsett vi är näringsidkare ellerkonsumenter, har vi ett starkt intresse av hur de framtidakommunikationernas förutsättningar och utveckling ter sigför såväl den enskilde som för samhället i stort.Trots ett omfattande utredande av dessa frågor undersenare år har det varit svårt att hitta och överblickagrundfakta och underlag för en bedömning av vägtrafikensoch bilismens förutsättningar och effekter för den enskildeoch samhället.Av ovan redovisade skäl anser vi det angeläget att nugöra en samlad översyn av dessa frågor. Särskilt angelägetär det att bedöma de fördelningspolitiska effekterna för denenskilde och för olika regioner av nuvarandebeskattningsregler. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en samladsamhällsekonomisk och fördelningspolitisk översyn avvägtrafikens och bilismens kostnader, särskilt avseendeglesbygdsbilismen.