mot · GE02N32 · 1991-03-06 00:00:00 — Detta vägnät gesen särställning i det framtida planeringsarbetet. Ett sådantsynsätt innebär en risk för att möjligheterna till utvecklingoch tillväxt, i alla delar av landet, minskas. Det blir heltenkelt mindre resurser kvar för det övriga vägnätet.Bakom förslaget kan vi skönja sammakoncentrationsinriktade synsätt som låg bakom det s kortklassificeringssystemet, där vissa orter utpekades somointressanta att satsa på. Detta synsätt kan vi inteacceptera.Regeringen bör mot den bakgrunden återkomma tillriksdagen med mer preciserade förslag angående detframtida planeringssystemet för vägnätet i dess helhet. I detfall förslaget inte vinner bifall måstepropositionen kompletteras med ytterligare vägar utöver deredan utpekade. Enligt vår mening är en s k inlandsväg,med sträckning --, och en s ksydsvensk inlandsled mellan och också avnationell betydelse. Båda dessa leder skulle vara av storbetydelse för en positiv regional utveckling. Den exaktasträckningen av dessa vägar bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag om. Även E 18 och E 75 bör inräknas bland de vägar som är av nationellbetydelse.En betydande andel av det statliga vägnätet består avgrusvägar. Framför allt länsvägnätet har svag bärighet ochstor andel utan beläggning. Det är angeläget att snabbaförbättringar kan åstadkommas. hartidigare, som ett led i regionalpolitiken, krävt att ett tioårigtupprustningsprogram för beläggning och förstärkning avgrusvägnätet skall utarbetas. Det bör ankomma påvägverket att utarbeta ett sådant program. Vi har tidigare idenna motion föreslagit att skall anslåsför 1991/92 för att kunna inleda detta upprustningsprogram.Det eftersatta underhållet av det statliga vägnätet,främst länsvägarna, har växt till ett stort problem i densvenska trafikpolitiken. Vi löper nu en uppenbar risk attkapitalförstöringen av gjorda investeringar i infrastrukturblir ohjälpligt stor. i denna motion föreslår vidärför att anslaget för drift och underhåll av statliga vägartillförs ytterligare utöver regeringens förslag.I propositionen föreslås att såväl det politiska som detekonomiska ansvaret för bidrag till byggande, drift ochunderhåll av de statskommunala vägarna och bidrag tillbyggande och drift av enskilda vägar bör föras över påkommunerna. ser en stor fara i en sådanansvarsöverflyttning. Att lägga över ansvaret påkommunerna innebär en klar risk för att staten såsmåningom drar bort sitt ekonomiska engagemang för dessavägar. Följden av detta blir att bidragen minskar och kanskehelt slopas. Under innevarande budgetår uppgår bidragentill . avvisar därför förslagetatt ansvaret för de statskommunala och enskilda vägarnaskall överföras till kommunerna.Satsning på järnvägarJärnvägen har eftersatts.Investeringarna har varit helt otillräckliga. Jämfört medandra länder, t ex och , ligger långt eftermed investeringar. I görs stora satsningar påjärnvägens infrastruktur. Bl a bygger man nu upp etteuropeiskt snabbtågsnät. Det är nu hög tid även för Sverigeatt göra omfattande investeringar för att järnvägen skakunna ta över mycket av såväl gods- som persontransporter.Investeringarna måste göras på så sätt att ett heltäckande,effektivt och konkurrenskraftigt järnvägsnät för helaSverige byggs upp.Det nuvarande jänvägsnätet har en uppbyggnad som imånga fall stämmer dåligt överens med dagenssamhällsstruktur. Orsaken till detta är framförallt att detsvenska järnvägsnätet byggdes ut under slutet av 1800-taletoch , då hade en annanboendestruktur. Det krävs omfattande nyinvesteringar fören anpassning till dagens samhällsstruktur och för att klarade nya snabbtågens krav.Det märkliga är att regeringen i propositionenkonstaterar att deras föreslagna satsning på järnvägsnätet ärotillräcklig och att vissa utbyggnader borde tidigareläggas.Därefter hänvisar man till de prioriterade projekt somtidigare presenterats i propositionen, som skulle finansierasvia infrastrukturfonden. Problemet är, som vi tidigarekonstaterat, att de reella resurser som fonden har ochföreslås tillföras är helt otillräckliga och dessutom osäkra.Det trafikpolitiska beslutet innebar att regeringenföreslog en investeringsram på . Redan vid riksdagsbehandlingen framhöll attinvesteringsramen borde ligga flerdubbelt högre för att denönskvärda utbyggnaden och moderniseringen skulle kunnaske fram . anser att 40 miljarderkronor bör anslås för investeringar i järnvägsnätet under1990talet. Denna nivå överensstämmer med det förslag tillny- och ombyggnader av bannätet som SJ föreslagit församma period.I propositionen konstaterar regeringen helt riktigt attVästkustbanan är en mycket viktig länk i det svenskatransportnätet vidare mot kontinenten och att en fullständigutbyggnad bör komma till inom rimlig tid. anser attdet ännu tydligare måste klargöras att en snabb utbyggnadär nödvändig. Vi anser att utbyggnaden av banor skall skeså snabbt som det planerings- och byggnadstekniskt ärmöjligt. Det är bl a viktigt att förbindelsen till gesmycket hög prioritet. En utbyggd Bohusbana kantillsammans med järnvägen via skapa erforderligkapacitet för dessa transporter.När det gäller , anser att den inteendast får ses som en angelägenhet för ochMälarregionen. Givetvis är en sådan bana av stor betydelseför de nämnda områdena men den bör i första hand ses somen del av stomnätsutbyggnaden.Centern anser att den anslagsnivå som regeringenföreslår -- -- för nyinvesteringar istomjärnvägar /92 är klart otillräcklig.Centern har föreslagit att framställan om 2,5miljarder ska bifallas. De investeringar som banverketföreslår i stomnätsplanen bör sättasigång. Vi bedömer, att ett betydande antal av banverketsföreslagna projekt för perioden --1998 bör kunnatidigareläggas.Det gäller bl a följande projekt där urvalsprincipen harvarit att tidigareläggningen skall främja ett eller flera avföljande syften:Medverka till att främja sysselsättningenunder den förestående lågkonjunkturen. Därvid har någraprojekt som ligger utanför storstadsområdena särskilt lyftsfram:Underlätta för snabba godstransporter så atttransportsystemet inte hindrar den ekonomiskatillväxtenUnderlätta introduktion av snabbare tåg. Detär genom snabbhet och komfort som tåget kan tatransportmarknadsandelar från privatbilismen och flyget.Mot denna bakgrund vill vi bl a tidigarelägga följandeprojekt i stomplan:1. Hela sträckan --bör vara upprustadså att snabbtåg kan sättas in senast under /94.Investeringar för tidigareläggs.2. Upprustningen av påskyndas.Investeringar för tidigareläggs. Tunneln genomHallandsåsen bör få dubbelspår.3. Upprustningen av Kust-till-kust-banan bör omfattaockså anslutningen till . Ca bör satsas pådetta.4. Upprustning av Ostkustbanan för snabbare tåg påhela sträckan till samt andra kapacitetshöjandeåtgärder för sammanlagt bör tidigareläggas.5. Hela Dalabanan från till bör gessnabbtågsstandard senast under /94. Ca 135milj kr bör tidigareläggas.6. För att klara restiden --snabbare(helst under ) bör satsningar för 135 milj krtidigareläggas.7. För att snabbt öka kapacitet och framkomlighet påstambanan bör investeringar på 50 milj krtidigareläggas.8. För att öka godskapaciteten genom Bergslagen börinvesteringar på ca av fram till 1993.9. Sträckningen --bör klargöras.Centern anser att de svenska och norska järnvägsnäten börkopplas samman genom en ny bana mellan ochHalden. Besluts- och planeringsprocessen bör nu påskyndasoch investeras t o m 1993.10. Snabbtågstrafik till bör inledas senast /94, vilket kräver att investeringar för 50 miljkr tidigareläggs.11. För att möjliggöra snabbare tågtrafik mellanStockholm och /(den s k ) börinvesteringar för tidigareläggas. På detta sättåstadkoms ett värdefullt tillskott till stomnätsutbyggnaden.12. Investeringar på sträckan --bör tidigareläggas för att höja kapacitet ochhastighet.13. bör få ett bemyndigande att inom ramen470 milj kr tidigarelägga smärre arbeten som medverkar tillatt höja kapacitet och snabbhet samt förbättrar säkerheten(särskilt skyddet vid vägkorsningar). Regional- ochsysselsättningspolitiska hänsyn bör tas vid fördelningen.Enligt mening måste upprustas.Den bör även fortsättningsvis ingå i det statligaansvarsområdet. I en särskild kommittémotion presenterarvi förslag om detta. De medel vi vill ställa till banverketsförfogande enligt ovan bör kunna användas för att inleda ensådan upprustning.Ifråga om stomnätets omfattning anser att såvälBohusbanan som sträckan --bör ingå idetta.InlandsbananInlandsbanan bör enligt mening behållas,upprustas och permanentas. Den bör även fortsättningsvisingå i det statliga ansvarsområdet. Banan har betydelse förbåde godsoch persontransporter för norra inland.Inlandsbanan måste sättas in i ett långsiktigtutvecklingsperspektiv för dessa delar av landet.En upprustning av banan skulle kunna göra den till enviktig pulsåder för industritransporter, transporter avenergiråvara och andra råvaror, för turism o s v. Om ocksåstandarden för persontransporter förbättras och istort sett uppnår Inter-City-standard, kommer banan att fåen helt annan roll för tillgängligheten till inland.Centern anser att , som en del i den viktigainfrastrukturen, har en stor potential för att stimulerautveckling och tillväxt.LuftfartFlygtrafiken har sin främsta betydelse på längre sträckor.Genom snabbtåg kommer järnvägen att blikonkurrenskraftig på många av dagens flyglinjer.Flygtrafiken måste dessutom klara stränga miljökrav för attbegränsa miljöskadorna. Detta kan bl a ske genomutveckling av motorer och drivmedel som leder tillminskade utsläpp och lägre bullernivåer. måsteverka för att miljöavgifter på flygtrafiken också införsinternationellt.Det som i propositionen uttrycks omluftfartsinvesteringar kan i stort sett ställa sigbakom. Vi är dock tveksamma till prognoserna ipropositionen om luftfarttrafikens förväntade utveckling.Det har i många sammanhang visat sig olyckligt attextrapolera utvecklingstrender utan att göra enhelhetsbedömning.Vi tror att den planerade utvecklingen avsnabbtågsförbindelser och de allt tyngre vägandemiljöaspekterna kommer att dämpa utvecklingen förflygtrafiken. Det är mer sannolikt att vi ganska snartkommer att nå en brytningspunkt där nackdelarna vägeröver fördelarna för en fortsatt tillväxt i flygtrafiken.Storstädernas trafiksystemStäderna är till stor del byggda långt innan bilismenväxte fram. Bilismen tar mycket plats, vilket skapar svåraträngselproblem i stadstrafik. Av miljöskäl måste bl akväveoxidutsläppen från biltrafiken reduceras mycketkraftigt. Det är rimligt att biltrafiken reduceras kraftigast iområden, där effekterna av de miljöstörande utsläppen ärsom störst. Där finns också befolkningsunderlag för attsnabbt förstärka en fungerande kollektivtrafik.Modern teknik för miljövänlig trafik måste utvecklas.Den moderna datatekniken kan utvecklas till att styra småvagnar av personbilsstorlek (exempelvis Sky Cab) på ett lättoch billigt spår, s k spårtaxi. anser att nödvändigaresurser för utveckling och forskning kring ny teknik måsteanvisas.Centerpartiet har länge krävt att betydande satsningarskall göras för att initiera produktion och utnyttjande avmiljövänliga alternativa drivmedel, t ex etanol.Energiuppgörelsen innebär att möjligheter nu skapas för enomfattande inhemsk produktion av drivmedelsetanol, somersätter dieseldrivna bussar, genom att ekonomiska resurserfrigörs för byggande av två stora etanolanläggningar.En förutsättning för detta är att attraktiva resealternativoch leder byggs upp. Utbyggnaden av kollektivtrafiken kanbara till en viss del finansieras med kommunalaskattemedel. Nya finansieringsformer måste tas fram.Infrastrukturfonden föreslås i propositionen kunna utgöraett sådant tillskott. anser att också införande avmiljö-/områdesavgifter för biltrafiken i citykärnor ochinnerstäder skulle kunna utgöra ett viktigt tillskott.Intäkterna bör kanaliseras till respektivekollektivtrafikhuvudman för utbyggnad av modernmiljövänlig kollektivtrafik.StockholmsregionenRegeringen utgår i propositionen från trafikuppgörelsenmellan s, m, och fp i , gällande perioden --2005. Uppgörelsen innebär bl a en viss satsning påkollektivtrafik, vilket vi från sida anser är positivt,men på en otillräcklig nivå. De satsningar som ändå finnsmed i paketet innebär en framgång för , sedanlänge, konsekvent förda politik. Trafikuppgörelsensotillräckliga satsning på miljövänliga transporter förvärrarStockholms miljö- och trafikproblem. Risken äröverhängande för stora skador i miljön på ,och genom de planer på nyamotorleder som finns.Centern har kämpat för miljön iStockholmsregionen. Det var på centerinitiativ somlandstinget genomförde utredningar om miljöavgifter påbiltrafiken. Enligt mening borde trafikuppgörelsenha utformats så att motorvägarna lämnats utanför, enstorsatsning gjorts på spårbunden kollektivtrafik ochmiljöavgifter påförts innerstadsbilism. De intäkter somskulle kunna erhållas från miljöavgifter borde användas tillutbyggnad av kollektivtrafik och infartsparkeringar.Att Djurgårdsleden (Österleden) och Ekeröleden(Västerleden) nu ska byggas innebär svåra konsekvenserför miljön. Kostnaderna för motorvägar är enligtöverenskommelsen ca . Om dessaresurser istället används till dels upprustning av vägnätetoch järnvägarna i regionen, dels till utbyggnad avspårvagnar, förortståg, upprustning av tunnelbanan erhållsen attraktivare kollektivtrafik och en totalt sett bättretrafikmiljö.Vi anser också att den beslutade spårvägslinjenGullmarsplan--bör byggas ut till en ringlinje runt helainnerstaden. Bussarna i innerstaden bör i stor utsträckningersättas med spårvagnar och handikappanpassadeservicelinjer. Tvärspårvägar bör byggas såväl norr somsöder om . Båttrafiken bör byggas ut, bl a genomutökad båtpendling. Snabbtågslinjer måste byggas utmellan --, och Uppsala.Snabbtågstrafik bör också byggas ut runt . behövs mellan , och Kappelskärför att på så sätt styra över godstrafik från Stockholmsskärgårdsleder till järnväg. Genom att satsa på järnväg kanockså nya miljöstörande flygplatser undvikas och den tungagodstrafiken med lastbil i tätbebyggda områden minimeras.Stora delar av är glesbyggd. Därsaknas förutsättningar att bygga upp en turtätkollektivtrafik. Bilen är här det naturliga och riktigakommunikationsmedlet. Bilen fyller också en viktigfunktion för transporter. Många yrkesutövare behöver bilenför att kunna sköta sitt jobb. Utrymmet för bilar i stadenkommer dock alltid att vara begränsat.GöteborgsregionenTrafiken i regionen är i första hand ett miljöproblem ochinte ett trafikproblem. Med miljöproblem menar viluftföroreningar, vägarnas förfulande av natur och stadsbildoch de barriäreffekter trafikleder ger upphov till. I vidarebemärkelse räknar vi även in trafikolyckorna. kani stort sett ställa sig bakom de i propositionen föreslagnainvesteringarna, vilka baseras på denprincipöverenskommelse om insatser för trafik och miljösom gjorts i regionen. Vi vill dock poängtera att av de olikaprojekten bör kollektivtrafiken prioriteras. En upprustningoch utbyggnad av kollektivtrafiken måste kommaigång, även innan vägarna ytterligare byggs ut. kaninte heller acceptera förslaget om ny sträckning av österom . En sådan ny motorväg minskar bara trafikeninnanför ''ringleden'' . Risken äruppenbar att den nya bara blir ett kapacitetstillskottpå vägsidan, vilket leder till ökad bilism. Förslaget börutredas ytterligare och sättas i samband med starkt ökadkollektivtrafik.En måttlig minskning av biltrafiken (10--) skulle i stort sett lösa de kapacitetsproblem som finnspå vissa hårt belastade sträckor, t ex Tingstadstunneln. Vimenar därför att en satsning på utbyggd kollektivtrafik iGöteborg även är en bra vägpolitik.Den järnvägssatsning som förespråkar skulle geGöteborg och godautvecklingsmöjligheter till en bättre pendeltågstrafiksamtidigt som snabbtåg kan införas till orter på flera håll ilandet såsom , /,/, och vidare tillOslo. Ett sådant snabbtågsnät ger också förutsättningar attavlasta inrikesflyg till förmån för internationelltrafik vilket är viktigt för hela bl.a. med tankepå ett ökat Europasamarbete. En sådan satsning som härbeskrivs gör således nytta både i och istora delar av det övriga landet.MalmöregionenDe i propositionen föreslagna trafikåtgärderna iMalmöregionen baseras på en överenskommelse som delokala intressenterna slutit om trafiken inomMalmöregionen. ställer sig positiv till det programför inomregional kollektivtrafik som ingår iöverenskommelsen. Vi anser dock att en rejälare satsningpå pendeltågstrafik bör göras än den som ingår iprogrammet.Centern avvisar en bro över . De enormatrafikanläggningar som man skulle tvingas bygga skulleutgöra ett enormt ingrepp i miljön. En bro skulle ökabilismen och därmed de negativa miljöeffekterna i Skåne.Redan idag har delar av en situation där detmiljöfarliga avfallet är tio gånger större än vad naturenlångsiktigt tål. marker är bland de mest försurade ilandet och av bottnarär redan syrefria och döda p g a övergödsling. Vägtrafikenskväveutsläpp är en av de viktigaste orsakerna till dettaförhållande.Trovärdigheten i att man med enbart broavgifter skullekunna finansiera en bro är inte stor. Mycket talar föratt de tidigare kostnadsberäkningarna enbart varglädjekalkyler. Beräkningar har gjorts som görgällande att kostnaderna för ett brobygge kan komma attöverstiga Öresundsdelegationens beräkningar med mellan20 och 40 miljarder kr.Priskänsligheten i personbilstrafiken är vidarebetydande. Studier visar att antalet bilar skulle öka från ca5 000 vid en hög avgift till ca 30 000 viden låg avgift. Detta innebär att -- om en bro över Öresundinte får kosta skattebetalarna någonting -- kan ingamiljömässiga hänsyn tas.I har gränser öppnats som länge varit stängda,vilket gör att både nya marknader och nya transportvägaröppnats. Detta ger också möjligheter till nya färjelinjer ochen mer omfattande färjetrafik , inte minst frånTrelleborg. Mot denna bakgrund anser att en broöver inte är någon lösning på behovet av effektivatransporter till och från övriga . Exempelvis är dengodstrafik som bl a SJ har till och från kontinenten, viafärjor, så omfattande att en bro endast skulle få marginellbetydelse.VI. Utveckling av statens affärsdrivande verksamhetAffärsverkens organisationStaten bör även fortsättningsvis i huvudsak äga ochansvara för tele-, storkrafts-, järnvägs- och vägnät (de s knaturliga monopolen). Staten har ett speciellt ansvar för attupprätthålla en likvärdig standard över hela landet och görainvesteringar i dessa nät.En försäljning av delar av infrastrukturen, t ex vägareller järnvägar, skulle kunna medföra ett svårkontrolleratregelsystem. Dessutom kräver infrastruktur andra hänsynän rent företagsekonomiska. Därför måste statsmakterna taett övergripande ansvar för investeringar i infrastruktur.Sälj statliga företagStatens främsta uppgift inom näringspolitiken är att angeriktlinjer och ramar för näringslivets verksamhet. Statligtägande får inte bli ett självändamål. I vissa fall och vidsärskilda tillfällen kan dock statligt ägande vara motiveratför att klara viss teknikutveckling, omstrukturera olikabranscher och medverka till en positiv regional utveckling.Genom försäljning av statliga företag, som centerpartietföreslagit, åstadkoms ett spritt ägande och ges människormöjlighet till ett ökat aktiesparande. Vid tidigareförsäljning av statliga företag har intresset varit stort attförvärva aktier.Vi har i en motion tillsammans med folkpartietliberalerna och lagt förslag om hur enförsäljning av statliga företag kan göras. Enligt våruppfattning bör influtna medel användas till investeringar iinfrastruktur. Därmed byts ett passivt statligt ägande tillaktivt byggande av landet.TeleområdetTillgång till teletjänster är en viktig förutsättning förföretagande i glesbygd. delar regeringensuppfattning att det i första hand skall vara telefontjänstersom betraktas som grundläggande teletjänster. Staten skallansvara för dessa grundläggande tjänster, vari också skallingå att staten möjliggör och underlättar en snabb tekniskutveckling av tjänster.Centern anser även att tjänster för text- ochdatakommunikation skall ingå i den grundläggandeteletjänsten och vara ett statligt ansvar. Detta är bl a viktigtför att skapa bättre förutsättningar för företagande iglesbygd.Text- och datakommunikationTelenätet uppfyller inte till alla delar de krav somde nya text- och datakommunikationerna ställer. Televerketkan inte heller lämna några garantier för att sådanakommunikationer fungerar överallt i hela landet. Ihuvudsak är det glesbygdsregionerna som har de sämstaförutsättningarna för datakommunikation. Det går inte attbortse från att företagsamheten i stora glesbygdsregionerkommer att vara handikappade i jämförelse med andradelar av landet. Detta skall ställas mot att en totaldigitalisering av telenätet inte beräknas vara slutförd förrän1999.Televerket säger sig vara berett att snabbt bygga utkapacitet när företag efterfrågar datakommunikation.Detta erbjudande från har dock denbegränsningen att företagen kan tvingas bära betydandekostnader för denna utbyggnad genom högaanslutningsavgifter.Enligt vår uppfattning måste alla företag få tillgång tilldatakommunikation på lika villkor.Förändrad företagsformI propositionen föreslås att senast den 1 juli1992 skall ges en förändrad företagsform. De alternativ somanges är en utvecklad affärsverksform elleraktiebolagsform. Regeringen avser att återkomma medförslag.Centern anser att det nu inte längre finns anledning atttveka om en förändring av associationsform tillaktiebolag. Frågan har diskuterats ochberetts och allt talar för en bolagisering av verksamheten.Vi anser att bör ha övergåtttill aktiebolag.Vi anser också, till skillnad från regeringen, att fråganom en börsintroduktion bör prövas. Det är dock viktigt attpåpeka att även i fortsättningen bör ha statensom huvudägare. Denna verksamhetsform förutsätter attstaten tar ansvar för regionala och sociala mål.Regeringen bör återkomma till med förslagom hur detta ansvar skall regleras mellan staten ochteleverket som bolag. Detta bör även innefatta hur fråganom konkurrensneutralitet vid utnyttjande av telenätet skalluppnås.PostenI propositionen understryks att en fungerandepostverksamhet är en väsentlig del av en fungerandeinfrastruktur. Från sida har vi också vidupprepade tillfällen framhållit nödvändigheten av attpostservicen bevaras och utvecklas i landets alla delar.Vi vill i detta sammanhang understryka att posten har ettgrundläggande ansvar för att en fungerandebetalningsförmedling finns i hela landet. Detta kräver enbättre samordning mellan posten och olika banker för attgarantera en basservice lokalt.En viktig del för en fungerande postservice i hela landetär också lantbrevbäringen. anser attlantbrevbäringen därför bör byggas ut för att förbättraservicen för de hushåll i områden som saknar enfungerande lantbrevbäring. Ett närmare samarbete mellanposten, lanthandeln och annan service på landsbygden kanockså bidra till att stärka och bibehålla en nödvändig lokalservice.VattenfallI propositionen föreslås att statens vattenfallsverksrörelse, med undantag av storkraftnätet ochutlandsförbindelserna överförs till ett helstatligt aktiebolag.Riksgäldslån och statslån skall tills vidare stå kvar. Ansvaretför elkraftsteknisk forskning skall överföras till den nyanäringspolitiska myndigheten.Centern anser att har en alltför dominerandeställning på den svenska energimarknaden. Bolaget svararför över hälften av landets elproduktion och är prisledandepå elmarknaden. Detta har lett till en bristande konkurrensoch samhällsekonomiska förluster. Det är därför bra attregeringen nu lämnar förslag för ökad konkurrens påområdet. Förslagen är dock inte tillräckligt långtgående ochriskerar att istället förstärka dominerandeställning. Regeringen anför att ''dominans påelmarknaden inte bör öka''. anser att Vattenfallsdominans måste minska rejält för att en verkligt fungerandeelmarknad skall kunna uppnås.Avkastningskravet på har varit för lågt, vilketockså lett till att konkurrenter haft svårt att komma in påmarknaden.