mot · GE02L215 · 1991-01-25 00:00:00 — Behovet av nya företagsformer Strukturomvandlingen i näringslivet har under detsenaste decenniet varit betydande. Denna har inneburit enförändring från traditionell företagsstruktur till ökade inslagav forsknings- och kunskapsintensiv industri. Främst hardock den privata tjänsteproducerande delen av svensktnäringsliv svarat för expansionen.Vi ser också början till en motsvarande utveckling inomden offentliga sektorn. Verksamheter som helt ellerdelvis bedrivits i regi övergår i skilda former avprivat entreprenadverksamhet.Icke förty ökar betydelsen av de nya industri- ochföretagsgrenarna. De teknik- och forskningsprogramkombinerat med en offensiv industripolitik, som initieradesav de centerledda regeringarna ochbörjan av 80-talet, har spelat en viktig roll för dennaförnyelse.De nya industrigrenarnaDen högteknologiska s.k. forskningsintensiva industrinhar sin geografiska tyngdpunkt i , ,och . Den sysselsätter ca100 000 personer och tillväxten under det senaste decenniethar varit ca 40 %.Den kan väntas stå för en fortsatt snabb produktions-och sysselsättningstillväxt . Ökningen väntasske dels genom expansion bland befintliga stora företag,dels genom produktionsdifferentiering hos företag som nuhar sin inriktning mot mer traditionell verkstadsproduktion.Den starkaste dynamiken bedöms dock ligga hos nya,mindre och medelstora företag.Den kunskapsintensiva industrin, som täckerverkstadsproduktionen, har betydligt större regionalspridning. Totalt finns där ca 230 000 anställda. Samtidigtsom sysselsättningen inom övriga delar av industrin under70- och 80-talen minskat med 130--150 000 anställda, hardenna sektor visat ökad sysselsättning -- framförallt undersenare år. Sektorns starka ställning baseras i hög grad på ettbetydande teknikkunnande med stark profilering avprodukter av hög kvalitet som riktas till priskänsligamarknader.Den kunskapsintensiva industrin bedöms ha betydandeexpansionsmöjligheter på en växande internationellmarknad, inte minst genom ett närmande till EG. Bådeinom den FOU- och den kunskapsintensiva industrin liggerden strategiska och långsiktiga förnyelsen av svensktnäringsliv.Utvecklingsdrag för tjänstesektornDen privata tjänstesektorns roll och betydelse i detsvenska näringslivet ökar -- även om stora variationer finnsmellan olika branscher. Det gemensamma för denna del avsvenskt näringsliv är att den domineras av småföretagande.Tjänsteföretagen som erbjuder s.k. hushållsinriktadetjänster sysselsätter ca 420 000 personer. Det är enbetydande hemmamarknadsbaserad sektor Detaljhandelnväntas få en fortsatt svag sysselsättningsutveckling medandäremot företag med verksamhet inom kultur, fritid samtprivat barnomsorg, hälso- och sjukvård beräknas öka.Exempel som här kan nämnas är programproduktionsbolagför etermedia, personaldrivna daghem och vårdcentraler.Den del av tjänstesektorn som inriktas mot företag ochmyndigheter omfattar ca. 330 000 anställda. Här ingårpartihandeln med knappt 200 000 anställda och den s.k.uppdragsverksamheten med 130 000 anställda. Bådanäringsgrenarna har en positiv tillväxt. Den starkasteökningen förväntas ske inom uppdragsverksamheten somunder 90-talet kan öka med ca 60 000 yrkesverksamma.Uppdragssektorn är en utpräglad småföretagssektormed stark koncentration till storstadsregionerna. På senareår kan dock skönjas en ökad etablering också i mindre orter.Detta gäller t.ex. teknisk uppdragsverksamhet,datacentraler, systemering, programmering samt kameralaoch ekonomiska tjänster.Företag med tjänster som riktar sig både till företag ochhushåll sysselsätter ca 670 000 personer. Denna gruppomfattar flera olika näringsgrenar. Här finns transport,televerksamhet och finansiella tjänster men ocksåstagnerande branscher som reparation och näringar medhantverksmässig inriktning. Andra expanderande sektorerutgörs av hotell, restauranger, fritids- och turistverksamhet.Det senare med möjlighet att bli en växande exportnäring.Behovet av nya företagsformerBetecknande särskilt för de snabbväxande branschernainom svenskt näringsliv är deras starka kunskapsintensitet.Personalens kompetens, snarare än företagens kapital,avgör ofta företagens konkurrensmöjligheter.Till skillnad från den traditionella industrisektorn spelarkunskapsinnehållet en större avgörande roll som substansoch produktionsfaktor i dessa företag. Mer än i andraföretag utgör summan av de enskilda medarbetarnaskunskap och kompetens en grundläggande förutsättning förföretagens konkurrenskraft och utvecklingsförmåga.Även om det också i dessa företag krävs kapital är dessroll mindre. Detta särdrag för den framtidsinriktade delenav svenskt näringsliv och den nya synen på relationenmellan olika produktionsfaktorer åsidosätterindustrisamhällets gamla doktrin om motsättningen mellanarbete och kapital.Bristande förståelse för och insikt om det nyanäringslivets speciella betingelser riskerar att hämmatillväxten och utvecklingen av kunskapsintensiva företag.Förnyelsen i svenskt näringsliv går alldeles för långsamtjämfört med våra vanligaste konkurrentländer. Någraorsaker till detta är en i vissa stycken otidsenlig lagstiftninginom associationsrätten, och avsaknad av externriskkapitalmarknad för utvecklingsbolag som stimulerar tilllångsiktigt risktagande.Eftersom betydande delar av svensk FOU- ochkunskapsintensiv industri kommit att finansieras och ägasav storföretag, har de också ägar-, lönsamhets- ochproduktionsmässigt kommit att behandlas som traditionellaproducerande dotterföretag. Flertalet av dessa företag drivsi aktiebolagsform och åsätts därmed helt följdriktigt de kravpå avkastning som gäller enligt aktiebolagslagensintentioner.Erfarenhetsmässigt får härvid många FOU- ochkunskapsintensiva företag alltför tidigt för högaavkastningskrav. Skälet till detta är att dessa företag oftastvärderas till ett för högt värde. Anläggningarövervärderas -- trots att det i denna typ av företag ärhumankapitalet som utgör den viktigaste tillgången,kompetensen och konkurrensfördelen. Denna resurs, somde anställda representerar, går å andra sidan inte att värderasom tillgångar i företaget efter aktiebolags- ochbokföringslagens regler. Kunskapskapitalet utgör endast entillgång så länge det finns i företaget. När en medarbetareslutar sin anställning försvinner också delar av substansenoch värdet i företaget.Den bristande förståelsen eller insikten om detta är denvanligaste orsaken till att många kunskapsintensiva ochframtidsinriktade företag visar dålig lönsamhet ellerhämmas i sin utvecklingskraft.Därför finns starka skäl att söka nya former för attstimulera FOU- och kunskapsintensiv företagsamhet iförsta hand bland fristående små och medelstora företag.Personalen i kunskapsföretaget -- som utgör det reellavärdet i företaget -- måste på ett annat sätt än itraditionella tillverkningsföretag knytas till företagetsverksamhet. Den enskildes identifikation med företagetmåste i en FOU- och kunskapsintensiv verksamhet varamycket starkare än vad som gäller i ett normalttillverkningsföretag för att verksamheten skall kunna bliframgångsrik.Kapitalassociation -- vanligen aktiebolagsformen -- harför många av dessa företag visat sig olämplig eller direktvarit ett hinder för utveckling. För denna typ av företagfinns inte en ändamålsenlig associationsform, vilket isin tur påverkar dessa företag negativt, sett utifrånvärderings- och skattefrågor. Därför måste en nyföretagsform, företrädesvis byggd på personassociation,utvecklas.Redan idag finns den ekonomiska föreningen eller denkooperativa företagsformen som personassociation. Dessfördelar jämfört med aktiebolaget har på flera områdenvisat sig betydande. I den ekonomiska föreningen knytsföretaget till de enskilda ägarna -- inte i förhållande tillgjord kapitalinsats utan till individen. I den ekonomiskaföreningen blir de verksamma i företaget delägare genomenskilt medlemskap där varje medlemskap har sammaröstvärde. Genom den ekonomiska föreningen kan deanställda bättre än i aktiebolagsformen garanteras enrelevant avkastning i förhållande till sin tillfördakompetens. Problemet med den ekonomiska föreningen isin nuvarande form är dock att den inte kan förenamedlemskap med externt delägarskap genom kapitalinsats.Att locka externt riskvilligt kapital genom s.k.företagsandelar har visat sig vara svårt.Även om föreningslagen reviderades sedanledde denna översyn i huvudsak till en anpassning av lagentill de behov som den etablerade kooperationen i Sverigehade.Enligt vår uppfattning har den ekonomiska föreningensom personassociation i grunden betydande fördelar, somskulle passa väl in för att lösa de nya problemkomplex kringägarfrågor, vinstdelning, kapitaluppbyggnad och värderingav substans som 90-talets kunskapsintensiva företag stårinför. lämnar den också, i likhet med andraassociationsformer, en rad frågor olösta. Förutom deproblem som redan nämnts om externriskkapitalförsörjning måste det enskildamedlemskapet/delägarskapet i personassociationen få enfriare roll gentemot övriga delägare än vad som är falletför den ekonomiska föreningen. Det kan gälla såväl frågorom inträde/utträde ur företaget somvinstdelning/avkastning och skattefrågor.Antingen måste den nuvarande lagen om ekonomiskaföreningar revideras eller också måste en ny företagsformutvecklas byggd på personassociationens utgångspunkter.Mot bakgrund av vad som ovan sagts finns starka skäl föratt nya företagsformer skapas och utvecklas som på ettbättre sätt tillgodoser de framväxande informations- ochkunskapsföretagens speciella behov och förutsättningar.Utveckla det personliga engagemangetParallellt med diskussionerna om den offentliga sektornsroll och möjligheter att expandera har en privattjänstesektor börjat att utvecklas inom områden som hittillsi huvudsak legat i offentlig regi. Ökade krav på att lösasocialvård, barnomsorg och äldreomsorg kommer troligeninte att helt kunna fyllas inom ramen för kommunernas ochlandstingens egen verksamhet. Stora krav kommer därföratt ställas på en omorientering för att dessa åtaganden skakunna lösas. Dessa verksamheter, mer än kanske inomandra områden, baseras på humankapitalets centrala roll iverksamheten. Det kan gälla daghem, vårdcentraler,äldreomsorg och fritidsanläggningar. Också här kanpersonassociationen spela en viktig roll i förnyelsen av denoffentliga sektorn.Den ekonomiska föreningen bör därför utvecklas somett värdefullt komplement till offentlig verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att en utredningtillsätts med uppdrag att skyndsamt föreslå regler för nyaföretagsformer.