ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk375 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt föreskrifter gäller från årsskiftetnya regler för förmånsbeskattning av tidningar ochtidskrifter. Enligt dessa regler skall skatt betalas av den somfår tidningen hemsänd till sin bostad, medan tidningar somgår till arbetsplatsen icke föranleder förmånsbeskattning.Denna uppdelning framstår som både ologisk ochorationell. Om en arbetsgivare anser att en anställd bör hatillgång till en viss tidning eller tidskrift sker detta efter enbedömning av tidningens värde för vederbörandes tjänst.Det är uppenbart att det för många företag och anställda ärväsentligt att kunna följa den aktuella utvecklingen inäringslivet och i den egna branschen. Tekniska ochekonomiska facktidskrifter utgör en viktig källa till aktuellkunskap inom olika ämnesområden.I flertalet fall sänds dessa tidningar och tidskrifter tillföretaget och föranleder följaktligen ingenförmånsbeskattning. Om företaget i stället görbedömningen att det är ändamålsenligt att tidningen sändstill den anställdes bostad skall den anställde betala skatt för''förmånen'' att få tidningen till bostaden. Detta är interimligt.I och med att tidningen sänds till bostaden kan denanställde utnyttja tiden på bästa sätt, t.ex. genom att läsatidningen på resan till sin arbetsplats. Om det rör sig om entidning som utkommer och/eller söndag tar denanställde del av tidningen på sin fritid och behöver inte anslåarbetstid för att läsa dessa tidningar.Att i detta läge förmånsbeskatta tidningar och tidskriftersom sänds till den anställdes bostad är ologiskt ochmotverkar syftet att rationalisera tidningsläsandet. Med deföreskrifter som infört kommer mångaanställda att begära att tidningar och tidskrifter konsekventskall sändas till arbetsplatsen, oavsett att detta från rationellsynpunkt är olämpligt.Mot denna bakgrund föreslås att riksskatteverketsföreskrifter ändras, så att någon förmånsbeskattning ejaktualiseras i de fall tidningar och tidskrifter sänds till denanställdes bostad. bör göra ett uttalande meddenna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förmånsbeskattning av tidningaroch tidskrifter.
mot · GE02Sk376 · 1991-01-25 00:00:00 — Turistnäringen i vårt land måste utvecklas. Detta av fleraskäl. Framför allt genererar turismen i alla sina formerpengar och sysselsättning i landet.Reser svenskar till utlandet försvinner pengar ochbytesbalansen försämras. Vårt turistbalansunderskott ärförödande stort. Införandet av turistmoms och breddningav momsen liksom höjd drivmedelsbeskattning är starktnegativa faktorer för den svenska turistnäringen.Enorm resurs i SverigeVi måste ta vara på våra befintliga resurser i långt högregrad än . Övernattningskapaciteten i vårt land ärenorm om vi räknar in de ca 700 000 fritidshus och s.k.överskottshus på landsbygden som finns i vårt land.Finge turistorganisationer, turistbyråer ochstugförmedlare marknadsföra ett par hundra tusen stugortill turister från in- och utlandet skulle det vara mycketpositivt för landets ekonomi.Räkna med slitage och risktagningEn förutsättning för att fritidshusägarna skall hyra ut äratt ''man inte skall behöva skatta bort hyresinkomsten''. Deskattefria intäktsbeloppen har varit betydelsefulla. serkalkylen sämre ut för stugägarna. Benägenheten att ej hyraut -- eller hyra ut svart -- kan öka. Stugägaren måste räknamed ett visst slitage -- och en risktagning -- som ej äravdragbar.Skälen för ett högre belopp för skattefri hyresintäkt ärstarka. Vi är övertygade om att skatteutskott villinstämma i detta och finner anledning att föreslå riksdagenen positiv ändring. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar höja beloppsgränsen för skattefrihyresintäkt vid uthyrning av fritidshus.
mot · GE02Sk377 · 1991-01-25 00:00:00 — För småhusfastigheter har tomträttsavgälderna, i varjefall inom storstadsområdena stigit till nivåer som för mångahushåll är svåra att klara av. harfastighetsbeskattningen ökat kraftigt till följd av densenaste fastighetstaxeringen. Kostnaderna för energi ochvatten har också ökat kraftigt. De sammanlagda effekternaav de olika höjningarna riskerar att innebära sådanaboendekostnader, att många egnahemsägare med lågainkomster får svårt att bo kvar.Med stigande markpriser har de bägge primära syftenamed tomträttsinstitutet blivit närmast oförenliga. Lågatomträttsavgälder innebär att samhället, i regel kommunen,inte får del av markvärdesstegringen. Höga avgälderinnebär å andra sidan höga boendekostnader.Småhusavgälderna innebär för enbetydande inkomstkälla. En permanent sänkning avavgälderna innebär inte att boendekostnaderna hålls nereför all framtid. Småhus med tomträtt har sålts till ungefärsamma pris som friköpta småhus.Den fråga som upprört flest tomträttshavare äremellertid den att man betalar fastighetsskatt på den hyr. räknas markvärdet inte in iförmögenheten. Skälen för denna ordning är svårförklarad.När nu avgälderna höjs har protesterna ökat i motsvarandegrad.Situationen vållar således stor irritation och är mycketsvårbegriplig för många tomträttsinnehavare.Av ovanstående skäl är behovet av en översyn avgällande regler och effekter stort. Det bör ankomma påregeringen att efter en sådan översyn föreslå eventuellaförändringar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fastighetsskatten och tomträtten.
mot · GE02Sk378 · 1991-01-25 00:00:00 — Skatteavdrag för underhåll av kulturhistoriskt värdefulla byggnader De förändrade regler för beskattningen av byggnadersom följt av skatteomläggningen har hårt drabbat dem somäger och bebor kulturhistoriskt värdefulla byggnader.Byggnaderna är oftast av avsevärd ålder och utgör en ytterstbetydelsefull del av det svenska kulturarvet. Åtgärder föratt behålla dem i gott skick och hindra förstörelse kräverregelbundna och ofta mycket dyrbara reparationer. I mångafall kan ägaren frestas till att vidta åtgärder som inte står iöverensstämmelse med adekvat behandling av gamlabyggnader. Det kan gälla materialval eller förenkladetillvägagångssätt som visserligen ställer sig billigare mensom medför förstörelse av skyddsvärd egendom.Ur kulturhistorisk synpunkt är ett sådant förfarandeförkastligt men ofta saknar ägaren ekonomiska möjligheteratt reparera och underhålla på ett önskvärt sätt.Regeringen tillsatte en utredning meduppgift att utreda förvaltningen av vissa kulturmiljöer.Strävan bör enligt direktiven vara att samordnagemensamma behov hos de olika intressenterna och finnalösningar som kan bygga på samverkan och gemensamtansvarstagande från dem som förvaltar det byggdakulturarvet. Vi ser fram emot ett förslag som kan bidra tillatt underlätta förvaltningen av enligt direktiven främstherrgårdar och industriminnen men anser att redan nu börkommande förslag kompletteras med lättnader påbeskattningsområdet för alla byggnader av stortkulturhistoriskt värde.Vi anser därför att vid beskattningen av kulturhistorisktvärdefulla byggnader sådana underhållskostnader somdirekt kan relateras till byggnadens kulturhistoriska värdebör vara avdragsgilla vid beskattningen. Det bör åliggariksantikvarieämbetet eller den RAÄ utser att fastställa omen byggnad och planerat underhåll av densamma ärförenligt med sådan rätt till avdrag för underhållet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till avdrag för underhåll vidbeskattningen av kulturhistoriskt värdefulla byggnader.
mot · GE02Sk379 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid fastighetstaxering av jordbruksfastigheter användsen mycket begränsad försäljningsstatistik för att fastställaaktuell prisnivå på jordbruksfastigheter.S.k. släktförvärv ingår inte i statistiken. Derepresenterar oftast en noggrann och korrekt bedömning avett rimligt avkastningsvärde på fastigheten. Dennabedömning är gjord för att åstadkomma rättvisa mellansyskon vid t ex arvsskifte och ge möjlighet för den somövertar driften att kunna fullfölja förvaltandet avjordbruksfastigheten på rimliga ekonomiska villkor.Vid en mer omfattande försäljning avjordbruksfastigheter är det troligt att prisnivån skulle närmasig denna nivå.Det är därför principiellt felaktigt att inte medtaga dessasläktförvärv vid fastställandet av prisnivån påjordbruksfastigheter. Släktförvärven borde i stället vara dengrund på vilken prisbedömningarna vilar. Enstakaförsäljningar till höga priser borde tillräknas lågt värde istatistiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur prisnivån påjordbruksfastigheter i samband med fastighetstaxering börfastställas.
mot · GE02Sk380 · 1991-01-25 00:00:00 — Skattereformen har inneburit förenklingar ochskärpningar av reglerna för avdrag avseende ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i har främst motiverats av att tidigare reglervarit alltför generösa. Avdraget avses täcka merkostnaderför kost och småutgifter. Avdrag medges även för faktisklogikostnad alternativt enligt schablon.Vid tjänsteresa i utlandet behålls i allt väsentligtnuvarande regler för avdrag för ökade levnadskostnader.Detta innebär bl a att avdrag medges för faktisk logikostnadoch för merkostnader i övrigt med belopp motsvarande detraktamenten som arbetsgivaren lämnat under förutsättningatt dessa inte överstiger belopp som får anses motsvarastörsta normala ökning för kost och småutgifter under ettdygn i respektive förrättningsland. De avsedda beloppenhar fastställts av riksskatteverket.Enligt vår mening innebär reglerna förutlandstraktamenten att tjänsteresa i utlandet ifortsättningen blir mer generöst behandlad frånskattesynpunkt än motsvarande tjänsteresa inom Sverige.En sådan ordning rimmar illa med strävan efter ökadlikformighet och neutralitet i skattesystemet.Reglerna kan också komma att medverka till attytterligare öka företagens konferens- ochutbildningsverksamhet utanför vårt lands gränser. En sådanutveckling skulle leda till ökade svårigheter för svenskakonferensanläggningar.Av ovanstående skäl bör en förnyad och fördjupadprövning göras av reglerna för avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i utlandet i syfte att skapaökad likformighet och neutralitet med reglerna förtjänsteresa i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa i utlandet.
mot · GE02Sk381 · 1991-01-25 00:00:00 — I de fall en försäkringstagare till en pensionsförsäkringinte har efterlevande minderåriga barn eller make/makaövergår de rättigheter som är förknippade medförsäkringen till försäkringskollektivet. Detta gäller nyarepensionsförsäkringar.De nya reglerna har motiverats med krav på en rättvisbeskattning. De utgör emellertid en betydandeinskränkning i enskilda människors äganderätt.Lagstiftningen bör därför ändras, så att ävenförsäkringstagare till pensionsförsäkringar utanminderåriga barn eller make/maka skall ha rätt att insättaförmånstagare med motsvarande rättigheter som för de nunämnda kategorierna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätten att insätta förmånstagaretill pensionsförsäkringar.
mot · GE02Sk382 · 1991-01-25 00:00:00 — Omställningen av det svenska jordbruket syftar till attproduktionen av livsmedel skall minska. Mångalantbrukare kommer därför att driva sina gårdar extensivt.Intäkterna och därmed inkomsterna sjunker. Mångaföretag kommer att gå med förlust.Detta gör att åtskilliga lantbrukare tvingas ut på denöppna arbetsmarknaden för att på detta sätt få en rimliginkomst.I beslutet av den stora s.k. skattereformen ingick som endel borttagandet av den s.k. kvittningsrätten, d.v.s. rättenatt kvitta inkomst av tjänst mot underskott avnäringsverksamhet.Denna rätt har inneburit att många jordbrukkunnat leva vidare trots att verksamheten gått med förlust.Många gårdar har rustats upp och betydande investeringarhar gjorts i glesbygden genom att kvittningsrätten funnits.Bosättningen på landsbygden främjas genom att familjerkunnat leva kvar på gårdar som annars skulle ha övergivits.För enskilda lantbrukare är borttagandet avkvittningsrätten förödande ur ekonomisk synvinkel. Detvingas i hägn av omställningen av jordbruket ta annatarbete för sin försörjning, men kommer ändå att äventyrasin ekonomi i de fall jordbruket går med förlust, eftersomarbetsinkomsten inte kan kvittas mot underskottet.För landbygdens del innebär detta att bygderna avfolkasi rask takt. Underhållet av lantbrukets byggnader uteblir imånga fall, och många fina gamla mangårdsbyggnaderförfaller. Kulturarvet förödes.Borttagandet av kvittningsrätten är i sig olyckligt ochskadligt, men att ta bort den som jordbruketsomställning genomförs är ett dubbelt slag mot bönderna.Kvittningsrätten måste återinföras omgående för attgöra det möjligt för de lantbrukare som också arbetarutanför sin egen gård att leva på en rimlig ekonomisk nivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att besluta återinförakvittningsrätten mellan inkomst av tjänst och underskott avnäringsverksamhet.
mot · GE02Sk383 · 1991-01-25 00:00:00 — En s.k. egenavgiftsfond för konstnärliga yrkesutövare I regeringsförklaringen betonas kulturensbetydelse för samhällsutvecklingen. Ett uttryck härför varde 300 extra miljoner som regeringen beslutade att tillförakulturbudgeten. I förklaringen betonades också att dekonstnärliga yrkesutövarnas ekonomiska situation måstestärkas och kulturministern tillsatte därför på sommaren1989 en utredning med generaldirektören somenmansutredare för att få ett aktuellt underlag för hur nyastödåtgärder lämpligen bör utformas.I utredningen ''Konstnärens villkor'' framförde enrad olika förslag, som syftar till att förbättra de konstnärligayrkesutövarnas svåra ekonomiska situation.Till de verkligt besvärliga frågorna för de konstnärligayrkesutövarna hör skatte- och avgiftsproblematiken. Tillskillnad från de flesta löntagare i vårt land kan inteförfattarna och konstnärerna glädja sig åt den nugenomförda skattereformen eftersommarginalskatteeffekten i de flesta fall uteblir på grund avderas låga inkomster, som fortfarande tyngs av de socialaavgifterna.För att skapa en rimligare ekonomisk situation för dennautsatta grupp föreslog utredningen att en särskild''egenavgiftsfond'' skulle tillskapas. Denna fond skulle liggautanför skattesystemet och möjlighet skulle finnas att efteransökan återbetala erlagda egenavgifter upp till en inkomstpå . På så sätt skulle denna låginkomstgruppåtminstone skattemässigt jämställas med andralåglönegrupper i samhället. En översyn av utredningensförslag -- med syftet att konkretisera en sådanstödordning -- bör göras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ''egenavgiftsfond'' förkonstnärer.
mot · GE02Sk384 · 1991-01-25 00:00:00 — Från näringspolitisk synpunkt är det viktigt att denojämlikhet i framtida konkurrensstyrka som beror av attsakförsäkringsbolagen nu går in i ett nytt system till följd avskatteomläggningen rättas till. I en motion, Sk33, yrkande3l, inlämnad l990, angav vi från moderat håll en metod föratt lösa det uppkomna problemet, nämligen attvärderegleringsreserven skulle få samma status somutjämningsfonden. Någon förändring skedde emellertidinte vid slutbehandlingen under höstriksdagen varför viåterkommer till frågan.De stora sakförsäkringsbolagens egenkapital hadeföljande storlekar vid utgången av l989.Eget kapital, mkrTrygg-Hansa5 700Skandia645Folksam109Länsförsäkringar551Wasa118Som synes har egenkapital en särklassigstorlek, vilket förklaras av att bolaget gick över frånömsesidigt bolag till aktiebolag l989. Det innebar bl.a. attde obeskattade reserver som då fanns i flera olika formerfick överföras till beskattat eget kapital utan att bolagetbetalade en krona skatt. Detta skedde genom helt lagligatransaktioner. Den reella effekten är emellertid att när mannu går in i ett nytt regelverk för skatter och avsättningarkommer att få helt andra möjligheter tillskattefria avsättningar -- till säkerhetsreserven och tillSURV -- än övriga sakförsäkringsbolag. Det innebär i nästasteg större möjlighet till nysatsningar och förbättradpremiekonkurrens.Från samhällsekonomisk synpunkt är det en klar fördelatt bolag med skilda ägarformer tillåts verka sida vid sida påden svenska försäkringsmarknaden. Mångfald och öppenkonkurrens på likvärdiga villkor är en grundläggandeförutsättning för att marknaden skall fungera effektivt. Riskfinns nu att vi kommer att få en monopolliknande situationinom svensk försäkring med två jättestorabank/försäkringskonglomerat på marknaden om man intemot dessa kan ställa konkurrenskraftiga alternativ.Ett sådant konkurenskraftigt alternativ är det kundägdaalternativet som representeras av bolagen , Folksamoch . Dessa bolag måste få sammastartförutsättningar som de stora aktiebolagen. Det voreorimligt om man till följd av den nu genomfördaskatteomläggninen ''bakvägen'' avskaffar det kundägdaalternativet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att de ömsesidigaskadeförsäkringsbolagen utan avskattning får överförahälften av de obeskattade reserverna till beskattat egetkapital.
mot · GE02Sk385 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattningen av arv och gåva Arvs- och gåvobeskattningen i är internationelltsett mycket hög. Den skapar många problem, bland annat isamband med generationsskiften i familjeföretag.Beskattningen måste enligt vår mening så snart som möjligtanpassas till den nivå som gäller för övriga nordiska länder.I proposition 1990/91:54 föreslogs en förändring i uttagetav arvs- och gåvoskatt som innebar en viss anpassning tillprisutvecklingen. Detta var otillräckligt. Enligt vår meningbör skattesatserna i respektive skatteskalor sänkas med femprocentenheter som ett första steg på vägen mot anpassningtill övriga nordiska länder.De justeringar av grundavdragen vid arvsbeskattningensom gjordes är också otillräckliga.Grundavdragen bör höjas och knytas till prisutvecklingen.För make eller motsvarande mottagare bör grundavdragetfastställas till 12 basbelopp, för annan mottagare i klass I tillfyra basbelopp och för mottagare i klass II och III till ettbasbelopp. Det så kallade 18-årsavdraget bör sättas till etthalvt basbelopp. Grundavdraget vid gåvobeskattningen börfastställas till ett halvt basbelopp.I den proposition som behandlades föreslogs ocksåförändringar i reglerna om värdering avföretagsförmögenhet vid arvs- och gåvobeskattningen.Reglerna justerades med anledning av den beslutadeskatteomläggningen, men innebar inte någon ändring i sak.För att underlätta vid generationsskiften finns starka skälatt besluta om att de särskilda reduktionsreglerna ifortsättningen skall få tillämpas också vid successiva gåvor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GE02Sk386 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo233 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lägesavgifter för kontorslokaler.
mot · GE02Sk387 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo310 hemställs1. att beslutar sänka skogsvårdsavgiften från0,till 0,den 1juli 1991,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ytterligare sänkning avskogsvårdsavgiften i samband med att den nyafastighetstaxeringen genomförs.
mot · GE02Sk389 · 1991-01-25 00:00:00 — En särskild miljöavgift som skall tillfalla Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N448 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall erlägga enmiljöavgift som skall tillfalla .
mot · GE02Sk390 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattningen av små företag, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N322 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om företagsbeskattningen förmindre företag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade skatteregler försparande på riskkapitalmarknaden,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om småföretagen ochförmögenhetsskatten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den allmänna inriktningen avkapitalbeskattningen för att stimulera riskkapital.
mot · GE02Sk391 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi221 hemställs1. att hos regeringen begär förslag om attskatten på arbetande kapital i små och medelstora företagsnarast skall avskaffas,2. att hos regeringen begär förslag som innebäratt generationsskiften underlättas genom sänkning av arvs-och gåvobeskattningen,3. att beslutar att den faktiska kostnaden förbilresor i tjänsten skall vara avdragsgill,4. att hos regeringen begär nytt förslag ombeskattning av bilförmån som utgår från de faktiskaförhållandena,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bensinpriset bör sänkas,6. att beslutar att den tidigare reduktionen avmervärdeskatten på serverings- och hotelltjänster skallåterinföras,7. att beslutar att kvittning skall kunna skemellan underskott i en näringsverksamhet mot överskott ien annan näringsverksamhet samt mellan underskott avnäringsverksamhet mot inkomst av tjänst,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de s.k. spärreglerna förfåmansföretagen slopas,9. att hos regeringen begär förslag om att 16-årsgränsen för beskattning av eget barn i fåmansföretagslopas,10. att hos regeringen begär utredning ochförslag rörande införandet av nyetableringskonton ienlighet med vad i motionen anförts,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reserveringsreglerna börförbättras för egenföretagare.