mot · GF02N17 · 1991-11-26 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:69 Privatisering av statligt ägda företag m.m. I propositionen begär regeringen ett bemyndigande omatt få sälja statens aktier i 35 aktiebolag eller delar av dessa.I dem ingår också vissa statliga verk som avses privatiserasefter det bolagsbildning skett.Inledningsvis vill vi framhålla att det givetvis inte kanvara en princip och för alltid gällande att nuvarande företagoch verk med statligt ägande så förblir oföränderligt. Men åandra sidan kan det ju då heller inte vara så att det riktigaoch rätta är att med ett beslut delegera rätten att utanmotiv i det enskilda fallet privatisera verken och företagen.Som nämns i propositionen var den grundläggande idénför statligt ägande att staten skulle ha inflytande påindustrier som grundade sig på landets basresurser. Därtillkan då också läggas den stora roll de statliga företagen haftoch har för vissa delar av landet. Hur skulle t.ex.Norrbotten ha sett ut om inte de statliga företagenfunnits?Oavsett vad som kan sägas om t.ex. domänverket ochdess skötsel så är det obestridligt att just det statliga ägandeti flera avseenden haft stor betydelse. Visst kan man tänkasig att en utförsäljning av statlig skog kan ske, det har ocksåskett, men då måste ju självfallet särskilda skäl till dettafinnas. Utöver arronderingsskäl kan ju rentregionalpolitiska skäl finnas för att människor ute iglesbygden får möjlighet att köpa skogsmark för att skaffasig kombinationssysselsättning. Sådana förändringar fårman ju inte genom att bolagisera, privatisera och säljaaktier.Vidare kan nämnas att ()haft en mycket stor betydelse för den svenska gruvnäringen.Det torde vara nödvändigt, om vi skall ha engruvnäring, att staten här tar ett ägaransvar.Det finns säkert flera än här nämnda skäl att skyndalångsamt och noga överväga vad man i varje enskilt fall börgöra eller inte göra. Det går inte enligt vår mening att baraha en ledstjärna, nämligen privatisering genomaktiemarknaden.Om man nu med staten menar folket, så kan ju inte detmotivet att folket skall ha inflytande över samt bestämmaöver vårt lands basresurser ha mist sin aktualitet. Nubehöver detta inte vara liktydigt med nuvarande statligaägarstruktur, tvärtom kan inflytandet och bestämmandetske i andra former. Här kan nämnas löntagarstyrda företag,ekonomiska föreningar både i producent- ochkonsumentregi samt även andra konstellationer. Möjligenkan man påstå att man sprider ägandet genom aktier, mendenna ägandeform koncentrerar bestämmandet till några fåpersoner.När det gäller vissa statliga verk och företag ser vi ingaskäl eller motiv för en annan ägarstruktur. Med denverksamhet och de uppgifter som t.ex. statensvattenfallsverk har och med tanke på de inkomster statenhär får, finns det ingen anledning att företa en privatiseringoch försäljning. Ännu starkare blir skälen till ett fortsattstatligt ägande, om man i förlängningen kan skönja ettutländskt ägande. Det måste vara i nationens intresse att enså viktig aktör för landets energiförsörjning förblir statligtägd.Om man skall förändra ägandet av statliga verk ochföretag bör nog sådana förslag grundas på helt andravärderingar än att de s.k. marknadskrafterna skall få verkafritt. Det innebär att förändringar i statligt ägande dels börmotiveras i det enskilda fallet, dels att bör fåpröva och ta ställning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1991/92:69 omprivatisering av statligt ägda företag m.m.