ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A241 · 1991-01-25 00:00:00 — Trots att arbetsmarknadsläget varit gott hararbetslösheten bland invandrare och flyktingar varit hög, istorleksordningen dubbelt så stor som för infödda svenskar.Detta gäller även akademikergruppen. För denna grupptillkommer att flertalet, som fått jobb, inte arbetar inom detområde de har utbildning för. När nu arbetsmarknadslägetgenerellt försämras kan vi förutse, att invandrare ochflyktingar drabbas hårdast.I invandrarakademikergruppen finner vi dem medutländsk examen, som varit länge i landet och är svenskamedborgare, men också nyanlända flyktingar. Till gruppenhör också de som har avlagt svensk högskoleexamen.Invandrarakademikerna har oavsett utländsk ellersvensk utbildning stora svårigheter på arbetsmarknaden.Arbetsgivarna har en skeptisk attityd, särskilt tillinvandrare från öst- och centraleuropeiska stater samtarabisktalande länder. Särskilt stora problem har de somvarit arbetslösa en längre tid.Av en enkät, som genomfördes avinvandrarakademikernas egen intresseorganisation ---- framgickutöver den stora felsysselsättningen att diskriminering ärmycket vanlig. Hellre väljer en arbetsgivare en lägreutbildad infödd svensk än en högutbildad invandrare ellerflykting. T o m andra generationens invandrare drabbas.Även om arbetslösheten är relativt hög ochfelsysselsättningen stor -- akademiker arbetar somsjukvårdsbiträde, städare, busschaufför och liknande -- harsituationen något förbättrats under de sista åren.Regeringen, statliga myndigheter och arbetsmarknadensparter har genomfört olika insatser.Förstärkningar av ett par insatser är särskiltangelägna. Viktigast är att öka och förbättra möjligheternatill provanställningar. Får arbetsgivaren möjlighet att följaarbetstagaren och bedöma hans/hennesförmåga ökar utsikterna till tillsvidareanställning.Rekryteringsstödet, som syftar till att underlättaanställning av långtidsarbetslösa, lämnas avtotala lönekostnaden . I ökadutsträckning måste de individuella förutsättningarna fåavgöra hur de arbetsmarknadspolitiska insatserna börutformas. 6 månader är som regel en för attbedöma en akademikers kompetens.Arbetsuppgifterna i många akademikeryrken handlar ihög grad om att kunna strukturera och bearbetainformation på rätt sätt, en förmåga som kräver att manbehärskar den miljö man befinner sig i. Att förvärva dessakunskaper tar tid, även för svenskar. Ju mer kvalificeradearbeten man börjar på, desto kan det ta innanman kan påvisa konkreta resultat. För högutbildadeinvandrare bör därför rekryteringsstödet kunna utgå vid provanställning.En annan angelägen insats är marknadsföringen avinvandrarakademikerna. Denna måste ytterligareförstärkas för att påverkan på grund av fördomar ochnegativa attityder skall få så begränsad effekt som möjligt.Särskilt angeläget är det att påverka den offentliga sektornatt anställa invandrarakademiker i kvalificeradebefattningar.Det är ett resursslöseri, att inte utnyttjainvandrarakademikernas språkliga och fackliga kompetens. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättraarbetsmarknadssituationen för invandrarakademikerna.
mot · GE02A243 · 1991-01-25 00:00:00 — Lönebidragsanställningar hos allmännyttiga organisationer I budgetpropositionen föreslås ett nytt system medflexibla lönebidrag. Vi vill här endast erinra om de farhågorför ett sådant system som framförts vid tidigareriksdagsbehandling. Vi menar att nuvarande system förlönebidrag fungerar tillfredsställande.Det är viktigt att framhålla att man inte kan bedömalönebidragets utformning utan att ta hänsyn till de berördamänniskorna och till den verksamhet som är beroende avbidraget.För många av folkrörelserna bl.a. studie- ochbildningsförbunden och vid museer och arkiv gäller att del av det ordinarie arbetet utförs av anställda medlönebidrag. som de lönebidragsanställda svararför oumbärliga arbetsinsatser kan man konstatera att dearbeten som erbjuds har visat sig vara mycket välgörandeför dem som innehar dessa tjänster. Att man här får en nylivsuppgift och en ny livskvalitet är något somofta vitsordas.Vi menar att eventuella förändringar ilönebidragssystemet inte får betyda sämre villkor för delönebidragsanställda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lönebidragsanställda hosallmännyttiga organisationer.
mot · GE02A244 · 1991-01-25 00:00:00 — Statsbidrag till anställda inom handikapprörelsen Förslaget i budgetpropositionen om flexibelt lönebidragkan säkerligen vara bra för den enskildearbetshandikappade när det gäller möjligheten att kommaut på arbetsmarknaden. Men förslaget innebär att det 90-procentiga lönebidrag, som givithandikapporganisationerna tillfälle att anställa personal,försvinner och organisationerna riskerar att försämra deekonomiska villkoren för att kunna behålla och eventuelltnyanställa personal.Kommuner och landsting står ofta för de resterande 10procenten av lönen till de lokala respektive regionalaorganisationernas lönebidragsanställda. Vi märker redannu hur kommuner och landsting fryser bidragsnivån ellerrent av sänker den. De kommer inte att vara villiga att höjabidragen till enskilda föreningar med ca för att säkra en anställds eller nyanställdstjänst. kommer detta att innebära att antaletanställda inom handikapporganisationerna minskar.Samtidigt försvinner möjligheter för handikappade attkomma ut på arbetsmarknaden.Eftersom handikapporganisationerna görbetydande sociala insatser för inte bara sina egnamedlemmar utan också för andra handikappade kommerett uteblivet stöd från kommun och/eller landsting förtäckning av merkostnaderna för de ''nya'' lönebidragen attbli kännbart för de handikappade själva men också förkommunen. I vissa handikappgrupper ärföreningsverksamheten av avgörande betydelse för dehandikappades möjligheter att klara ett liv utanförinstitutionerna. Föreningarna ger socialt stöd, uppmuntranoch lämnar information om konkreta erfarenheter, som harbetydelse för den som vill ut på arbetsmarknaden.Riksdagen bör därför ge kommuner och landstingekonomiska möjligheter att även framledes stödjahandikapporganisationerna i deras arbete. Det kanlämpligen ske i form av statsbidrag för att täcka kommunersoch landstings ökade kostnader till följd av det ändradelönebidragssystemet för handikapporganisationernaslönebidragsanställda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta ett speciellt statsbidragtill kommuner och landsting.
mot · GE02A245 · 1991-01-25 00:00:00 — Lönebidrag till anställda inom folkrörelserna Årets budget innebär att folkrörelsernas arbeteäventyras. Det gäller de nya ''flexibla'' regler för s.k.lönebidragsanställda, som föreslås avarbetsmarknadsdepartementet.I kommunerna finns det ett stort antal anställda inomkultursektorn och folkrörelserna, som skulle varit heltutslagna från arbetsmarknaden om de inte kunnat fåmeningsfullt arbete. De som fått dessa arbeten har oftastfått yrkesskador från tidigare arbeten eller har funnitharmoni i sin nya arbetsuppgift, efter att tidigare ha varitmed om pyskosociala problem på annan arbetsplats.Bidraget har utgått efter den grunden att staten genomAMS som regel svarat för av lönen. Det har sedan inte varit ovanligt attkommuner och i vissa fall landstingen fyllt upp medresterande . Föreningarna och institutionerna harsedan svarat för arbetsledning och övriga kostnader påarbetsplatsen. Även om dessa personer till följd av nedsattarbetsförmåga inte kunnat arbeta med samma kraft somföre sin ''arbetsskada'', så har de betytt mycket för sin nyaarbetsgivare. Det har även varit samhällsekonomisktlönsamt.Bidragen har haft en betydande regional betydelse.Under omställningen av arbetskraften i det s.k.Uddevallapaketet fick drygt 100 personer plats i föreningar,på och andra institutioner.I betyder det enormt mycket för olikafolkrörelser, såsom idrottsrörelsen, ,hembygdsrörelsen m.fl. För länsmuseerna arbetar i snitt entredjedel av personalen med lönebidrag. Det finns exempelpå att av personalen, , arbetar medlönebidrag. För föreningar innebär det, att det är i stort denende anställde man har. Flera gör ovärderliga insatser ibarn- och ungdomsarbetet.Det beklagliga är att den utvärdering som regeringenbeställt av AMS och statskontoret inte har inväntats eller ivart fall utsatts för remissbehandling. Det är ett uppdragsom givits av arbetsmarknadsutskottet och regeringen.I dagens läge är arbetsmarknaden hårt ansträngd ochkommunerna har i vissa fall redan börjat ifrågasätta sinabidrag . Eftersom det är uppenbart att effekternablir förödande för folkrörelserna och framför allt för demsom nu med stor säkerhet kommer att friställas, bör manavvakta den utredning som beställts och det remissarbeteoch den utvärdering som rimligen bör följa av en sågenomgripande reform. I avvaktan härpå bör gällanderegler vara oförändrade. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den avarbetsmarknadsutskottet och regeringen beställdautvärderingen bör slutföras och remissbehandlas innanriksdagen föreläggs förslag till beslut avseende lönebidrag.
mot · GE02A246 · 1991-01-25 00:00:00 — Det finns ett stort antal människor som har handikappsom gör att de långsamt försämras, t ex de med reumatism,muskeldystrofier, multipel skleros men också många medolika slag av skador som klarar sig bra men inteklarar den belastning som ett normalt åldrande innebär. Dekräver inte sjukskrivning eller ens behandling utan skullekunna klara sig med förbättrade arbetshjälpmedel och/ellerbättre anpassning av arbetsplatsen. Detta kan ändå blikostsamt för arbetsgivaren och ekonomin borde i detta fallinte vara avgörande om en sådan arbetstagare skall blitvungen att friställas. Små företag kanske inte orkar med ensådan ytterligare ekonomisk belastning. Större företagborde kunna klara av en sådan satsning på den anställde.Konsekvensen kan bli en ökad utslagning frånarbetsmarknaden av människor med funktionshinder.I bilaga tillbudgetpropositionen föreslås vissa förändringar när detgäller möjligheterna att få bidrag till arbetsplatsanpassningoch arbetshjälpmedel. Endast kostnader som överstiger skulle enligt innevarande års budget kommaifråga för ett bidrag. Regeringens förslag är att dessakostnader helt skall åvila arbetsgivaren och att bidraget ifortsättningen endast skall utgå vid nyanställning. Detta ärett hårt slag mot de handikappade. Regeringen förslag kanleda till ökad utslagning från arbetsmarknaden och t o m enökad diskriminering av de handikappade. Dessutominnebär förslaget en begränsning av funktionshindradesmöjligheter att byta arbetsuppgifter inom ett företag, att fåett mer stimulerande arbete eller rent av att få ett bättrebetalt arbete. För en icke handikappad är detta fullständigtsjälvklara rättigheter. Vid konkurrens om ett arbete blir denhandikappade en belastning för arbetsgivaren ekonomisktsett i förhållande till konkurrenterna.Att installera en handikapptoalett, att installera en hisseller lift eller att på annat sätt förändra en arbetsplats kangöra att arbetsgivaren sorterar bort den handikappadearbetssökanden.Nödvändiga medel bör därför anvisas för ev behov avarbetsplatsanpassning och arbetshjälpmedel för redananställda. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel förarbetsplatsanpassning och arbetshjälpmedel anslås förredan anställda.
mot · GE02A247 · 1991-01-25 00:00:00 — Kemikalieinspektionen och har i engemensam rapport, ''Begränsningsuppdraget'', redovisat enrad ämnen som har en särskilt skadlig inverkan på miljönoch som därför måste förbjudas. Dit hör bl.a.kvicksilver.Kemikalieinspektionen har också tagit upp frågan omkemikalieavveckling inom , vilket resulterat i ettprojekt kallat ''Risk Reduction''. Som ett första stegkommer man att arbeta fram risk-scenarion för ett antalämnen, däribland kvicksilver. Målet är att användningenska upphöra helt.I har tandvårdspersonal som anmält arbetsskadapå grund av kvicksilverexponering, genom användandet avamalgam, ofta fått höra att det är farligare att äta insjöfiskän att arbeta i kvicksilverånga på tandkliniker.Forskare har , bl.a. i samband med obduktioner,funnit att tandvårdspersonal har höga halter av kvicksilveri hypofysen. En studie av det visarockså att tandvårdspersonal löper mer än en fördubblad riskatt få en ovanlig typ av hjärntumör, malignt gliom. Enligtforskare är möjliga orsaker till denna sjukdom såvälkvicksilver som röntgen och kloroform. Alla tre faktorersom är aktuella i tandvårdspersonalens arbetsmiljö. Svåraallergiska besvär är också dokumenterade hos ett antaltandläkare, likaså klassisk kvicksilverförgiftning.Det finns alltså en potentiell förgiftningsrisk förtandvårdspersonal, som inte har uppmärksammatstillräckligt. Ofta har de forskare som slagit larm ommiljöriskerna mötts av likgiltighet. saknas påmånga kliniker utrustning som skulle hjälpa personalen attskydda sig och många är fortfarande inte medvetna omriskerna.I avvaktan på ett totalförbud mot amalgam somtandlagningsmedel måste därför frågan omarbetsmiljöriskerna uppmärksammas ocharbetarskyddsstyrelsen få i uppdrag att utfärda bättreföreskrifter, i syfte att skydda personalen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär attarbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att utfärda föreskrifteri enlighet med motionens förslag.
mot · GE02A249 · 1991-01-25 00:00:00 — De ändrade villkoren för lönebidragsanställningar I budgetpropositionen redovisararbetsmarknadsminstern ett delvis nytt system föranställningar med lönebidrag. Ändringarna bygger på attdet skall bli en mer flexibel lönesättning.Detta kan ur vissa synpunkter vara positivt men innebärockså en del problem. Vissa typer av arbetsgivare har idagen ersättningsnivå på av lönekostnaden vidanställning av arbetshandikappade. Detta gäller framföralltolika kulturinstitutioner, bl.a. museer och olika idéburnaorganisationer. Dessa arbetsgivare har oftast ingaekonomiska förutsättningar att klara en större del avlönekostnaden. Med en sänkt bidragsnivå kommer därförmånga arbetshandikappade att sägas upp och desssutomkommer kultur- och organisationslivet att få stora problem.I förra årets budgetproposition aviserade regeringen attkonsekvenserna för de verksamheter som i storutsträckning är beroende av lönebidragsanställningar skulleutredas innan några förändringar genomfördes. Riksdagenställde sig också bakom att en sådan utredning skullegenomföras.Någon utredning har inte gjorts. Ändå föreslås nusådana förändringar som kommer att få stora efekter förmånga kulturinstitutioner och för stora delar avföreningslivet.Det är angeläget att dessa effekter belyses noggrantinnan förändringar vidtas. bör därför begära hosregeringen att så sker. I avvaktan på utredningens resultatbör inga förändringar i bidragsnivån till dessa typer avarbetsgivare ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effekterna av ändrade villkor förlönebidragsanställningar.
mot · GE02A250 · 1991-01-25 00:00:00 — I finns ca 300 offentliga arbetsförmedlingar. Desysslsätter ca 6 000 människor och kostar skattebetalarna ca2 miljarder om året.Uppskattningsvis förmedlas endast 30--avalla lediga arbeten av arbetsförmedlingarna trots att dessahar monopol på verksamheten. Företagen rekryterararbetskraft genom annonser, egna kontakter m.m.En rapport från ''Arbetsgivarna och arbetsförmedlingen'' visar att 60--70procent av de företag som anmäler vakanser tillarbetsförmedlingen bara gör det för att lagen tvingar dem.Endast 70 procent av alla arbetssökande vänder sig tillarbetsförmedlingen. Bland dem som redan har ett arbeteoch vill byta, är det endast en av fyra.Det finns således ett behov av alternativ vid sidan av ochsom komplement till den offentliga arbetsförmedlingen.Detta skulle innebära en konkurrens mellanförmedlingarna som skulle gynna de arbetssökande.Fristående, även kommersiella, arbetsförmedlingarfungerar väl i andra länder.Alternativen kan utformas på många olika sätt. Deskulle förmodligen specialisera sig på yrkesgrupper ocharbeten där monopolen har svårigheter. Det kan t.ex. gällaförmedling av korttidsarbeten, anställning av specialistereller inom kulturområdet m.m.Idag är privata arbetsförmedlingar förbjudna enligt lag.Ett begränsat antal dispenser har beviljats av AMS. Sverigehar undertecknat en , nr 96, som förbjuderkonkurrens. Denna konvention sätter stopp för allförändring av den svenska arbetsförmedlingslagen.De västeuropeiska länder som tillåter kommersiellarbetsförmedling har biträtt en annan variant av 96, som stipulerar en viss offentlig övervakningav arbetsförmedlingarna.Genom att säga upp 96 kan denna inteanföras mot lagändringar i . Konventionen kan sägasupp och vinärmar oss nästa som infaller till den 17 juli1992. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att nr 96 skallsägas upp.
mot · GE02A252 · 1991-01-25 00:00:00 — mottog länsarbetsnämnden iVästmanlands län inga varsel om permittering, men 61 omuppsägning. 1991 är situationen en helt annan. Redan ijanuari har 127 varsel om permittering inkommit, och över700 om uppsägning.Ungdomarna drabbas dubbelt i dagens situation. Delslöper de, som sist anställda, störst risk att förlora jobbet,dels försvåras deras möjligheter att komma in påarbetsmarknaden.Arbetsförmedlingarna ska motverkalångtidsarbetslöshet genom snabb handläggning. Dettagoda syfte motverkas emellertid av reglerna för vissa av deåtgärder man har att ta till.För att hjälpa in en arbetslös på arbetsmarknaden finnsrekryteringsstöd och beredskapsarbeten.Rekryteringsstödet ger en arbetsgivare av lönen till en nyanställd under högst 6 månader.Detta får dock endast användas för långtidsarbetslösa.Personalen vid arbetsförmedlingarna känner att de måsteinvänta tragedin av långtidsarbetslöshet, innan de kan vidtaåtgärder.Arbetsmarknadsministern föreslår i åretsbudgetproposition en sammanläggning av ett flertal anslagför arbetsmarknadspolitiska åtgärder. En omläggning avanslagsstrukturen enligt förslaget medför en stor frihet förarbetsförmedlingen att i varje situation välja denlämpligaste åtgärden för en sökande.Resurstilldelningen till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder är under innevarande år god, menarbetsförmedlingarna har svårt att fullt ut utnyttja den delav anslaget som är avsedd för beredskapsarbeten.Kommunerna ställer sig ovilliga till att ta sin40-procentiga andel av kostnaderna för beredskapsarbeten,men tvingas istället öka anslagen för socialbidrag.Vi ser det därför som betydelsefullt omarbetsmarknadsministern tar initiativ till någon form avsamtal mellan ocharbetsmarknadsverket, för att finna former för ettsamarbete som ger fler beredskapsarbeten inomkommunerna.Istället för att skicka tillbaka de delar av anslaget förberedskapsarbeten som man inte kunnat utnyttja bordearbetsförmedlingarna få möjlighet att använda medlen förarbetsmarknadsutbildning eller rekryteringsstöd.Samtidigt bör personalen ges möjlighet att anvisa tillrekryteringsstöd något friare. Istället för att inväntalångtidsarbetslösheten, bör medlen kunna användas för attförhindra den. Med sin erfarenhet kan arbetsförmedlarnaavgöra när stor risk för långtidsarbetslöshet föreligger.Då det inte finns någon brist på tilldelningen av resurser,kommer inte detta att kräva några extra statliga insatser. Med hänvisning till ovanstående hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en friare användning avarbetsmarknadspolitiska resurser.
mot · GE02A253 · 1991-01-25 00:00:00 — I ett internationellt perspektiv är trafiksäkerheten iSverige relativt god. De trafikolyckor som trots allt inträffarmedför dock stora kostnader för samhället; för individen,både kostnader och lidanden. 1988 var ca 25 000motorfordon inblandade i polisrapporterade olyckor medpersonskador. 813 människor dödades och 22 838 skadades.I olyckorna var lastbilarna överrepresenterade: 9 av 1 000registrerade lastbilar mot 6 av 1 000 registreradepersonbilar.Transportrådet räknar med att lastbilarnas andel avgodstransportarbetet kommer att öka från . Huvuddelen av alla lastbilar, ca 230 000, användsför lokal och regional transport, främst varudistribution.50--av samtliga trafikolyckor med personskadorinträffar inom tättbebyggt område där trafikmiljön är merkomplicerad än på landsbygden.Föraregenskaperna och trafikanternas beteende är en avde viktigaste faktorerna både vad gäller orsaker till ochmöjligheterna att motverka trafikolyckor. Lastbilsförare ärde som sämst följer hastighetsreglerna. En starktbidragande orsak till detta kan vara att en stor del av förarnasom arbetar inom varudistributionen har ackord somlöneform.Arbetsmiljökommissionen anser att de viktigasteförutsättningarna för ett bra arbetsliv är ett riktarbetsinnehåll och att den enskilde har möjlighet att självpåverka sin arbetssituation. Yrkeschaufförerna, somständigt har att anpassa sig till kundens önskemål om ''just-in-time'' i kombination med trafikens egen rytm, har småmöjligheter att undvika negativ stress.Enligt en undersökning av arbetsskador 1984konstaterades att sjukskrivningstiden för lastbilsförare varmer än dubbelt så lång som för övriga arbetsskadefall.De fackliga organisationernas val av löneform kan geallvarliga negativa konsekvenser på olikasamhällsområden. Ackordslönesystemet inomvarudistributionen stämmer inte med samhällets generellasyn på trafiksäkerhetsarbetet.Trafiksäkerhetsverket, som samordnartrafiksäkerhetsarbetet, utarbetar treårigatrafiksäkerhetsprogram. Programmen innehåller bådekonkreta fysiska åtgärder och åtgärder som syftar till attförändra trafikanternas beteende. För att nå upp till defastställda målen i trafiksäkerhetsarbetet -- dvs. att kommaner till högst 600 dödade och 40 000 skadade i trafiken år2000 -- krävs mycket nytänkande och mer samordning avytterligare samhällsområden. Yrkesförarnasarbetsmiljösituation och löneform är därvid ett område somnärmare bör analyseras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ackordslönesystemets negativainverkan på trafiksäkerhetsarbetet.