ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T351 · 1991-01-25 00:00:00 — har vi nåtts av besked att fleravägarbetare dödats då de utövat sitt yrke på vägar som inteavstängts för biltrafik vid vägarbetets utförande. Ävenallvarliga tillbud har inträffat. Olyckorna har inträffat trotsatt varningsmarkeringar uppsatts enligt gällandebestämmelser, hastighetsbegränsningar utfärdats ochavspärrningar placerats ut. Vägarbetare har samma rätt tillsäkerhet till liv och lem på sitt arbete som alla andrayrkesutövare har.Enligt vår mening måste flera och kraftfullare åtgärdervidtas vid vägarbete för att garantera säkerheten förverksam personal.För att snabbt och effektivt kunna vidta nödvändigasäkerhetsåtgärder måste ansvarig arbetsledning ges rättenatt avgöra vilka metoder som lämpligast bör användas vidolika arbetens utförande. Det finns funktionell utrustningatt tillgå för att exempelvis bringa ner hastigheterna påpasserande fordon, men dessa portabla ''vägbulor'' får inteutnyttjas enligt gällande förordning, inte ens om skyltningvarnar för att de är utplacerade. Utveckling av ny materielför effektiv varning och effektivt skydd av personalen måsteprioriteras inom vägverket.Förändringar i gällande förordningar måste genomförasså att dels avgörandet kan göras på respektive arbetsplats,dels så att lämplig och effektiv utrustning får användas. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om säkerheten för personal vidvägarbete.
mot · GE02T352 · 1991-01-25 00:00:00 — vägar är sämst i hela landet. Inget län har iförhållande till transportflödet större mängd riksvägar medotillfredsställande standard. Inget län i landet har heller såstor väglängd med låg standard vad gäller Europavägar.Länsstyrelsen i anser att det behövs cirka 4miljarder kronor för att klara de trafikpolitiska målen ochdessutom krävs tillunderhåll för att hålla dagens standard.När det gäller riksvägplanen bör i första hand E 3prioriteras, eftersom det är E 3 som är det största problemetnär det gäller vägnätet i . Såväl miljö-,framkomlighets-, trafiksäkerhets- som regionalpolitiskaskäl talar för att bristerna på detta vägnät måsteåtgärdas.Ett så kallat E 3-projekt har initierats av ett 25-talkommuner belägna längs . Bakgrunden till detta massivaengagemang är den ringa medelstilldelningen till E 3 i nugällande flerårsplan för utbyggnad av landets Europa- ochriksvägar.Investeringar på Europavägarna kräver avsevärdamedel. Enbart åtgärderna på genom länetkostnadsberäknas till 1,1 miljard. i Sörmlandhar bedömt läget så att investeringarna på och E 4 skallläggas för sig i prioriteringen. Det bedöms inte meningsfulltatt ta med dessa stora objekt tillsammans med övrigariksvägsobjekt i länet. Europavägarna måste ses ur ettnationellt perspektiv och tas in i en planering på nationellnivå.Ett särskilt observandum är att är detenda länet i landet som genomkorsas av de två störstaEuropavägarna.För att få en bättre miljö och ökad trafiksäkerhet fordrasbl.a att förbifarterna vid flera tätoret byggs ut. Somexempel kan nämnas förbättringar vid , ,, m.fl platser. Nya ochförbättrade förbifarter skulle kosta ca 360 miljoner kronor.Riksvägarna i länet har mycket låg standard. Inte mindreän tre fjärdedelar av riksvägnätet uppfyller intenormalstandardkraven avseende vägbredd, bärighet.För att kunna utveckla orter som inte ligger längs debåda Europavägarna är det av stor vikt att även övrigariksvägar, i första hand 52, 53 och 57, rustas upp. Såvältrafiksäkerhetsskäl som regionalpolitiska skäl talar fördetta.Brobeståndet i är äldre änriksgenomsnittet. Ett sjuttiotal av broarna är äldre än 40 åroch många är i mycket dåligt skick. Det är därför mycketangeläget att reinvesteringarna hålls på sådan nivå attytterligare inskränkningar och avstängningar inte behövergöras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vägutbyggnaden iSödermanlands län.
mot · GE02T354 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering av regionkontor för Enligt till regeringen angåendeförändrad planeringsprocess och organisation föreslås enförändrad regionindelning. Detta skulle innebära attVästsverige blir en region.Det är i detta sammanhang viktigt att omorganisationeninte rycks loss från helheten med finansieringsdelen och nyplaneringsmodell utan att allt detta ses i ett sammanhang.Det är också viktigt att själva indelningen och valet avhuvudorter prövas noga. Det finns dock skäl för attVärmland bör höra till den västsvenska regionen.När det gäller placering av regionkontoret bör förstaförutsättningen vara att inte lägga det i storstadenGöteborg. Detta bl a av ekonomiska, regionalpolitiska,arbetsmarknadsmässiga och transportekonomiska skäl.Enligt vår uppfattning bör ett regionkontor förläggas tillFyrstadsområdet och då till . Det finns flera skälför detta.Fyrstad är centralt beläget i regionen vilketsparar transportsträckor vid tjänsteresorDefyra kommunerna i har enat sig om att Vänersborgär en lämplig lokaliseringsortOmrådet har brakommunikationer, differentierat näringsliv och ennystartad högskolaOmrådet har aldrig fått del av destatliga utlokaliseringar som tidigare skettVägverketslänsorganisation finns nu i med ca 100anställda Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attvid förestående förändrade regionindelninglokalisera regionkontoret för den västsvenska regionen tillVänersborg.
mot · GE02T355 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid byggande av nya trafikleder skapas ofta besvärandestörningar i form av buller och avgaser för bebyggelse somhamnar i närheten av den nya leden.Bebyggelsen måste eventuellt anpassas ochbullerdämpande åtgärder vidtas utöver de bullerplank ochvallar som samhället bekostar. Exempelvis måste isolerandefönster sättas in. Dessutom sjunker komforten och ävenmarknadsvärdet av fastigheten.Det är därför på sin plats att de boende (fastighetsägareoch hyresgäster) kompenseras för den olägenhet som dennya trafikleden innebär. Den samhällsskada som leden dåmedför kommer konkret att belasta kalkylen för vägbyggetoch inte bara vara en fiktiv siffra som kan bortses från.Ovanstående gäller även t.ex. flygfält vid ny- ochutbyggnad, byte av flygplan (JAS), utökning av trafiken etc. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten utredning tillsätts för att fastställa ersättningsnivå förmiljöstörningar enligt vad som anförts i motionen.
mot · GE02T356 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett väl utbyggt vägnät är en förutsättning för att mångaområden i vårt land även skall vara bebyggdaoch kunna utvecklas. Även de människor som bor iglesbygd skall givetvis ha tillgång till vägförbindelser avsådan karaktär att de kan behålla sitt boende, utöva sinyrkesverksamhet och kunna nå serviceinrättningar av skildaslag.Älvsborgs län är till betydande delar ren glesbygd. Detallmänna vägnätet i länet omfattar , av vilka ca165 mil är grusvägar, som till stora delar är högtrafikerade.Länet har därmed den största andelen grusvägar avbefintliga allmänna vägar i landet. För avvägnätet gäller därtill bärighetsrestriktioner undertjällossningsperioder, vilket är ett stort problem särskilt förskogsbruket, när det gäller att klara virkestransporterna.Skogsindustrin måste kunna få fram sin råvara och riskenför att kvarliggande virke skadas av t ex insekter äravsevärd.Älvsborgs län har därtill i jämförelse med andra län andel vägar med enkel beläggning av s k YIG-typ. Ensådan beläggning skall normalt kunna klara en tioårsperiodmen för gäller ett genomsnitt på ca 5 årberoende på kraftig trafikbelastning men också på dåligvägstandard. Dessa vägar kräver mycket högaunderhållskostnader, vilket utgör en påtaglig risk för att derivs upp för att återgå till grusväg.Vägnätet i är i betydande omfattning ibehov av en ordentligt upprustning. Skälen härtill ärmånga. Den egna bilen är en nödvändighet för många avdem som bor i glesbygd. Dåliga vägar medför ett ökatslitage på bilarna. Bensinkostnaderna ökar.Säkerhetsriskerna är påtagliga inte minst när det gällerskolskjutsarna. Varutransporterna fungerar sämre.Det är av stor samhällsekonomisk betydelse, attvägnätet underhålls ordentligt. Underlåtenhet i dettaavseende medför avsevärt större kostnader föratt återställa standarden. Därtill kommer kostnaderna förskador av skilda slag, som blir följden av dåligtvägunderhåll. Skälen för bristerna i underhåll av vägarna ärständigt desamma -- anslagen är för små, trots att bilismenbetalar in miljardbelopp till statskassan för att bilägarnaskall ha rätt använda vägarna. Men endast en del av dessamedel används till att upprätthålla vägbeståndet.Det är inget orimligt krav att en ökad andel av vadbilisterna betalar in i skatt till staten kommer vägväsendettill del. För krävs i ett första skede ökadeinsatser om för att andelen belagdavägar skall komma i nivå med vad som redan gäller för södraSverige i övrigt. Detta skulle kunna ske med en förstärkningpå ochdärefter en långsiktig uppföljning under 1990-talet.Vägförhållandena i är av en sådanbeskaffenhet, att kraftfulla åtgärder är en nödvändighet.Det ankommer på regeringen att se till att fördelningen avmedel blir sådan, att den nuvarande resursförstörelsenstoppas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att förbättravägförhållandena i .
mot · GE02T358 · 1991-01-25 00:00:00 — kommun har 400--500 industriföretag. För attden positiva utvecklingen i denna industritäta bygd skallkunna fortgå krävs ett vägnät, som är anpassat till detransportvolymer, som produktion och service kräver.Bristerna i infrastrukturen förstärker de risker i framtidensom ändå finns för bygdens industriföretag. Kommunen äri stort behov av ett totalt förbättrat landsvägsnät för attnäringslivet skall klara sina transporter.Avsaknaden av järnväg som alternativ accentuerarvikten av att framför allt får tillräckligstandard för gods- och persontransporter. --är ett av vårt lands mest industritätaområden. Goda och snabba kommunikationer i allaväderstreck är en nödvändighet för att bygden skall kunnabehålla sin ställning som ett industritätt och expansivtområde.Vi skall begränsa vår motion till ett vägavsnitt, sombehöver åtgärdas med särskilt stor skyndsamhet -- riksväg26, som har en genomfart genom Gislavedscentrala delar.I direkt anslutning till vägen ligger meddrygt 1 000 elever. Ytterligare två skolor ligger i vägensomedelbara närhet.Vid bullermätningar låg nivåerna så högt attdrygt 200 personer var mycket störda (mer än 40 dBinomhus). Drygt 300 personer var vid våt vägbana utsattaför buller, som klassas som sanitär olägenhet (över ).Sedan dess har trafikintensiteten fortsatt att öka. Påvägsträckan har 2--3 personer trafikskadats . Entredjedel har varit svåra personskador och även dödsfall harinträffat.Många transporter med farligt gods går genomsamhället. Kommunens grundvattentäkt är också belägenutmed vägsträckan. Ett utsläpp av olja eller kemikalierskulle därför kunna bli förödande för vattenförsörjningen ibåde och tätorter.I flerårsplan beräknas förbifarten förbiGislaved (Rv 26) kunna påbörjas först . Vägprojektethar uppskjutits gång på gång.Länsstyrelsen i har inte accepteratvägverkets flerårsplan för byggande av riksvägar 1991--2000. En av förutsättningarna för att skullegodta flerårsplanen var att förbi kanöppnas för trafik 1994. Enligt vägplanen skall projektetpåbörjas först . Flerårsplanen har därför, vad avserdelarna i , hänskjutits till regeringen förfastställelseprövning.Folkpartiet liberalerna har i en särskild partimotion ominfrastruktur redovisat nödvändigheten av en mångdubbelsatsning på vägar och järnvägar under de kommande tioåren. Finansiering sker på ett sätt som redovisas i engemensam flerpartimotion (m, c och fp). Härvid möjliggörsen helt annan nivå på förverkligande av förslagom riksvägslänkar där också ingår.Vi vill här peka på vikten av både fråntrafiksäkerhetssynpunkt och för att underlätta industrinsverksamhet. En ytterligare fördröjning är helt oacceptabelvarför krav bör hörsammas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av en mångdubblingav väginvesteringarna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av en satsning på riksväg26.
mot · GE02T359 · 1991-01-25 00:00:00 — i har i sin planering satt högprioritet för utbyggnaden av den olycksdrabbade sträckanav mellan och , ett vägavsnitt där det pålastbil fraktas farligt gods per timme.Särskilt på våra Europavägar är en hög och jämnstandard viktig för att undvika trafikstockningar ochnedbringa antalet trafikolyckor.Dagens sträckning av mellan och Arbogautgör en s.k. flaskhals som medför att i övrigtgoda standard ej kommer till sin fulla rätt.I flerårsplan för riksvägar 1991--2000 föreslåsatt den aktuella sträckan av byggs ut först . Ensådan prioritering måste anses oförsvarbar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snar utbyggnad av Europaväg18 på sträckan --.
mot · GE02T363 · 1991-01-25 00:00:00 — Idén om Bergslagsdiagonalen bygger påbetongpolitikernas dröm om ekonomisk tillväxt genomständigt ökad massbilism. Detta är tänkt att bli ''en nybetydelsefull riksväg'' från tillSydvästsverige.I en rad ''transportvisioner'' och s k studier försökerolika länsstyrelser leda i bevis att satsningar på nyasupervägar och ''stamvägar'' skulle varasamhällsekonomiskt lönsamma. Men studierna omlönsamheten är inte bara oseriösa, de är på flera punkterdirekt lögnaktiga. Uppgifterna bland annat omvägförkortningar, trafiksäkerhet och miljövinster bygger påorealistiska hypoteser.Till de grövre inslagen i propagandan omsamhällsekonomin hör följande inslag i rapporten omvägsträckan E4--Falun:Bergslagsdiagonalen visar sig utifrån utfördastudier vara samhällsekonomiskt lönsam. Lönsamhetenförefaller dessutom vara betydligt högre än för andraaktuella, stora vägprojekt, t ex E6 i ...Exemplet E6 i , en del i det , är synnerligen malplacerat då mantalar samhällsekonomi och lönsamhet. Motorvägsbyggetsom skövlat värdefulla naturområden och jordbruksmark ärdet dyraste i den svenska vägbyggnadshistorien. Det finnsdessutom en vetenskaplig rapport som bekräftar attprojektplanen för E6 varit helt orealistisk och att den grovtunderskattade de verkliga kostnaderna. I åretsbudgetproposition anslås 120 milj.kr. enbart tillräntekostnader för ett enda år, 1992.1987 presenterade regionalekonomiska enheten iKopparbergs län sin ''Transportvision'', där det heter:För att bättre nyttja det centrala läget och därmed ökasamverkan med andra regioner bedöms utveckling av deövergripande vägsystemet vara särskilt verkningsfull.Det mest verkningsfulla planerare och politiska instanserpå alla nivåer kan göra är att rädda hotadejärnvägssträckor, utveckla snabbare och bekvämaretågtransporter samt se till att tågen stannar på stationernalängs banan. Det går inte att satsa mångmiljardbelopp pånya vägar och tro att gods- och persontrafiken enspå stomjärnvägsnätet skall kunna fortleva.Nya vägar och motorvägar alstrar ny trafik. Trängseln påvägarna går inte att asfaltera bort. Privatbilism och tungatransporter på landsväg måste minskas och transporterföras över till räls och miljövänliga sjötransporter om miljönskall kunna räddas och energiresurser sparas. I dagens lägenär miljömedvetandet ökat och energifrågan är hetare ännågonsin går det inte att lösa transportproblemen med ettförlegat system.Att satsa på Bergslagsdiagonalen är lika konservativtsom att fortsätta tro på . Investeringarnabehövs till den miljövänliga tågtrafiken så somvänsterpartiet föreslår i sina övergripande trafikmotioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att Bergslagsdiagonalen inte skallfå byggas.
mot · GE02T364 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering av regionkontor i samband med omorganisation har i en rapport till regeringen visat på hur enlämplig omorganisation skall kunna ske. Det innebär att ettantal regionstyrelser skall få ansvaret för planering ochgenomförande av vägbyggande i olika delar av landet. Detinnebär också en omfördelning av vägförvaltningarnasresurser, varför det finns all anledning att redan nu läggasynpunkter på regionstyrelsernas sammansättning ochregionkontorets placering i den mellersta regionen.Regionkontorens placering bör prövas både utifrånrationella skäl men också utifrån krav på regional balans.En lokalisering av de regionala kontoren till expansiva orteroch en samtidig utarmning av organisationen ute i länen ärinte acceptabel.Det är positivt att den centrala organisationen minskar,men regionkontoren får inte bli för stora, så att de får enalltför dominerande roll i förhållande till länensorganisationer. Länsstyrelserna måste ges reellamöjligheter att påverka.Minskning av nuvarande vägförvaltningar får inteinnebära en kompetensförsämring i länen. Det måstetydligt klargöras på vilket sätt länsstyrelserna skall hatillgång till nödvändig kompetens inte minst med tanke påderas nya roll.Regionerna framstår i vissa fall som alltför stora ochsvårhanterliga. måste framhållas vikten avsamarbete även över regiongränserna. Vi föreslår därför attden mellersta regionen skall bestå av X-, Y- och Z-län. Viföreslår också att regionkontoret i mellersta regionen skalllokaliseras till , där det redan finns ett stortförvaltningskontor och styrelse förordatSundsvallsområdet där ingår. Det finnsdessutom starka regionala skäl att prioritera dåregeringen för inte så länge sedan placerade in det istödområdet. Därtill kan anföras kommunsgoda möjligheter att bistå en etablering av ett regionkontori kommunen.Det är mycket viktigt att regionstyrelserna är allsidigtsammansatta. Regionstyrelserna bör bestå av personer medkompetens, och som förmår att se till olika regiondelarsbehov. Länsstyrelserna bör ha möjlighet att utse var sinrepresentant. Därutöver bör även post- och televerk harepresentanter liksom högskolorna, som bör utse forskaremed en inriktning som har betydelse för den framtidautvecklingen av infrastrukturen påkommunikationsområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommande lokalisering av enregionstyrelse inom till iSundsvallsområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionstyrelsernassammansättning.
mot · GE02T365 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering av regionkontor till I det påbörjade arbetet för att effektiviserastatsförvaltningen har turen nu kommit till vägverket.På regeringens uppdrag har gjort ett förslagtill omorganisation, vilket skulle innebära besparingar på300 milj.kr.Ett inslag i omorganisationen är att ersätta de 24vägförvaltningarna i länen med ett mindre antalregionkontor, 6--7 st. län skulle då komma atttillhöra den sydöstra regionen där nämnts somhuvudort.Det är olyckligt för ett län som , med mycket fåstatliga arbetstillfällen, att genom denna typ avregionbildning berövas ett antal tjänster. Men ännuolyckligare är det att arbetet troligen inte kan bedrivas sårationellt som är önskvärt med de långa kontaktvägar somnu blir fallet. Från t.ex. till är det ca 23mil och till norra över 30 mil.Eftersom vägplanering, projektering, vägekonomi,bidragsgivning till statskommunal och enskild väghållningsamt tillståndsgivning för län skulle skötas frånJönköping kommer troligen restider och ofullständiglokalkännedom att minska effektiviteten i arbetet.Jag vill därför ifrågasätta den föreslagnaregionindelningen och inte minst det faktum att huvudortenföreslås bli förlagd nästan längst ut på ena kanten.Rimligare vore med en mindre region i sydost, t.ex. förKalmar län, och . I en sådan regionskulle utgöra en naturlig huvudort. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionindelning isydöstra ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör bli huvudort i ensydostregion.
mot · GE02T366 · 1991-01-25 00:00:00 — I planering för vägbyggen finns byggande avRv 32 förbi med föreslagen byggstart 1992.För kommun är det synnerligen angeläget attvägbygget kommer igång -- helst redanhösten 1991. kommuns fullmäktige har beslutatfinansiera byggandet av den norra etappen av vägen genomförskottering av erforderliga ca 20 milj.kr.Statens återbetalning av byggkostnaden föreslås skeenligt ett avtal, som förelagts i förunderskrift. Avtalstexten anger, att återbetalning förväntasske i den takt som riksvägsplan för åren 1991--2000 anger,dock tidigast när medel för objektet finns tillgängliga.Regeringen skall godkänna kommuns förskottering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen bör godkännaförslag till avtal om kommuns förskottering av norradelen av bygge av Rv 32 förbi .
mot · GE02T367 · 1991-01-25 00:00:00 — Statsbidrag till utbyggnad av spårvagnsbanvallar i Statsbidrag till av spårbundenkollektivtrafik kan fås via de länsanslag som fördelas genomlänsstyrelsens försorg.Ett problem med de nuvarande förhållandena är attnödvändiga miljöinvesteringar i spårbunden kollektivtrafiktvingas konkurrera med -- också nödvändiga --väginvesteringar.Ett andra problem som är mycket olyckligt är att olikadelar av ett län, stora och små kommuner, kommer imotsättning till varandra när det gäller fördelning avvägpengar.Så har t ex i i flera årtvingats flytta fram investeringar i utbyggnad av spårvägeneftersom prioriterat andra trafikobjekt i andradelar av länet.Satsningar på spårbunden kollektivtrafik skulle förmånga av landets större kommuner innebära storaförbättringar av miljön. Därför bör de inte ställas imotsättning till satsningar av trafiksäkerhetsskäl, t ex påombyggnad av vägar.Stockholm, och har genom olikainitiativ fått pengar till utbyggnad av miljövänligkollektivtrafik. Vår uppfattning är att den utbyggnad avspårvägen som planerats i ocksåbör ingå i en samlad statlig satsning på miljövänligkollektivtrafik.Kostnaderna för en spårvägsutbyggnad i ärberäknade till sammanlagt . De fördelar sigpå för banvallar, spår och ledningar, 20miljoner kr för ombyggnad av verkstadslokaler, 60 miljonerkr för renovering av befintliga spårvagnar och 99 miljonerkr för inköp av nya spårvagnar.Norrköpings kommun beräknar att statsbidraget, genomlänsanslaget till vägar, stannar vid något under 40 miljonerkronor. Även om kommunen avser att täcka betydande delav kostnaderna för spårvägsutbyggnaden, är ett särskiltstatsbidrag nödvändigt för att den skall komma till stånd.För , som har en tätbebyggd stadskärna,skulle en utbyggnad av den spårbundna kollektivtrafikenutan tvekan vara den viktigaste miljöinvestering som kangöras.Det särskilda statsbidraget bör vara , dvshalva investeringskostnaden för banvallen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilt anslag på 40 000 000 kr.till utbyggnaden av spårvägen i .