ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo713 · 1991-01-25 00:00:00 — Krematoriernas utsläpp av kvicksilver Vi skall alla en gång dö. Då bli vi betraktade ur flerasynpunkter. Dör jag som ung och relativt frisk blir jag enpresumtiv organbank. Möjligheten att delar av mig levervidare som transplanterade organ blir förmodligen allttroligare, och om bara organdonationen blir frivillig ochbestämd av donatorn är väl detta förfarande inte särskiltuppseendeväckande.Men om jag dör på min ålders höst, hur skall jag dåbedömas? Vad skall t.ex. ske med min skalle? Skallen hosen medelålders svensk med normalt antalamalgamfyllningar skulle räknas som riskavfall och bliutsatt för speciell förvaring eller behandling ungefär som vibehandlar kvicksilverbatterier i sophanteringen. 1990beräknas landets krematorier släppa ut kvicksilver.Utan rening lär den siffran komma att stiga till 600 kgkvicksilver år 2020.Denna ökning beror på att vi kommer att behålla våratänder livet ut och därmed också våra fyllningar på grund avden förbättrade tandhälsan.Problemen med tekniken för rökgasrening vidkrematorierna är att fastän tekniken i praktiken redan finnsär det frågan om mycket korta koncentrerade utsläpp.Ett annat problem är kostnaden. Den kan uppgå till för en enda kyrkogårdsförvaltning.Forskare på avfallshantering och återvinning vid Lundstekniska högskola menar att man bör jämförakvicksilverutsläppen som kommer från krematorier ochfrån avfallsanläggningar.Till skillnad från avfallsanläggningar därkvicksilverutsläppen beräknas sjunka från 1984 perår till som 300--och 1992 till beräknade100--stiger istället kvicksilverhalterna irökgaserna från krematorierna om. Hotet attmänniskan blir den största kvicksilverföroreningen stiger.Det är dags att penetrera problemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att problemen medkrematoriernas kvicksilverutsläpp måste lösas.
mot · GE02Jo715 · 1991-01-25 00:00:00 — säljs i ca 3,2 miljoner bildäck. Allabildäck kommer förr eller senare att betraktas somvärdelöst skrot. Som sådant hamnar det på diverseokontrollerade upplag, somligt dumpas förmodligen i sjöaroch annat råkar antändas och brinner upp. Mindre mängderslutförvaras på kommunala soptippar eller bränns isopvärmeverken.225 000 ton räddas i årEftersom det gäller så stora volymer är insamling avbildäck ett av de bättre exemplen på återvinningens storabetydelse för miljön och de enskilda människornas ochsamhällets ekonomi. Genom att återvinna praktiskt tagetalla typer av däck, pressas skrotberget med ca per år.Eftersom bildäck är en strategiskt viktig produkt ärregummeringsindustrin ett nödvändigt led iberedskapsförsörjningen. Det gäller framför allt de tungalastbilsdäcken där vi i saknar egen tillverkning.Hur bildäcken än slutgiltigt hanteras kommer det attpåverka miljön i negativ riktning. Att få kontroll påhanteringen av uttjänta bildäck är därför ett första villkorför att miljökonsekvenserna skall kunna bedömas. För attminska sopmängden i samhället är det nödvändigt att vibörjar betrakta soporna som resurser. Det är enklast attutveckla den inställningen kring sopor som är lätturskiljbara och som inte fått den rena sopstämpeln på sigännu. Papper och glas har svenska folket förstått att vi kanåteranvända som insatsvara vid nytillverkning.Returflaskor är alla uppfostrade med. Batterier är vi pågång att lära oss samla in enbart av miljökonsekvensskäl.Vi måste lära oss att betrakta bildäcket som en resurs. Enpedagogisk genväg är ju att redan från början förse däcketmed ett slutligt skrotvärde, precis som vi gjort med bilar.För att minska den totala resursallokeringen i bildäckbör ett pantsystem kombineras med en kvalitetskontroll pådäckimport. Av såväl trafikskäl som resurs- och energiskälbör inte däck få importeras till vårt land av så låg kvalitet attde ej är regummerbara.Som konsekvens av motionens krav bör arbete initierasför att utveckla användningsområden för utslitna bildäcksom energi- och resursråvara. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pant på bildäck.
mot · GE02Jo717 · 1991-01-25 00:00:00 — Staten tar genom försorg, med vissaintervaller, prover för en långsiktig kontroll av vatten kringvåra kuster. Detta sker enligt en s.k. PMK-marinprogram.Det innefattar bl.a. 205 stationer spridda runt våra kuster,där man gör kontroller av meteorologiska och hydrologiskavariabler, tar kemiska och biologiska prover av sediment,redoxpotential, abundans, biomassa och artantal,bottenfaunaundersökningar m.m.Det anmärkningsvärda är att i själva , där finnsinga kontrollpunkter och där tas inga prover. Detta ärsynnerligen anmärkningsvärt, då , som alla vet, ärett både utsatt och hotat vatten.Det är inte försvarbart att man på detta sätt undantarÖresund från statlig kontroll genom naturvårdsverketsförsorg. Därför bör ett antal kontrollstationer flyttas överfrån övriga kustområden till . Detta skulle inte ökakostnaderna för den statliga kontrollen totalt, men man fickdå en viktig jämförelse mellan alla delar av Sveriges kuster. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kustvattenkontroll i .
mot · GE02Jo718 · 1991-01-25 00:00:00 — Strandskyddslagens bestämmelser om generelltbyggförbud från strand är felaktiga ochutgör ett allvarligt hinder för enskilda och andra att utnyttjamånga av de långa kust- och strandsträckor som finns iSverige.I en kommittémotion från moderata samlingspartietföreslås att de generella strandskyddsbestämmelserna skallersättas med en bestämmelse om att inom ickedetaljplanelagt område skall bygglov icke kunna vägras,även om det gäller strandnära lägen.Denna lösning är den bästa, varför jag i första handstöder detta förslag.Skulle emellertid inte bifalla detta förslagfinns det anledning att justera vissa regler i de nuvarandestrandskyddsbestämmelserna.Enligt naturvårdslagen (NVL) 16 § tredje stycket får,under vissa förutsättningar, medge undantagfrån strandskyddsbestämmelserna.Detta undantag kan i viss mån lindra de skadeverkningarsom de generella bestämmelserna medför. Eftersomlänsstyrelsen har god kännedom om regionala och lokalaförhållanden medför denna undantagsregel attanläggningar kan komma till stånd och byggnader uppförassom annars inte kunnat uppföras utan att någon risk för attdetta skulle leda till att värdefulla strandområden i onödanexploateras. Länsstyrelsernas höga kompetens och detövergripande ansvar för miljöfrågor i länet somlänsstyrelsen har för att inga naturvärden spolieras.Emellertid äger naturvårdverket rätt att överklagabeslut eller bestämmelser som meddelats med stöd av lagen.I naturvårdsförordningen anges i 27§ första stycket bl.a. att skall sända avskriftav beslut enligt 16§ tredje stycket NVL till . Dettainnebär att får kännedom om samtliga falldär medgett undantag frånstrandskyddsbestämmelserna.Inte så sällan överklagar naturvårdsverketlänsstyrelsernas beslut i dessa ärenden till regeringen.Exempel finns där länsstyrelse efter noggrannaöverväganden medgett smärre avsteg frånstrandskyddsbestämmelserna för att göra byggande avgolfbana möjlig. Avstegen är alltid små och äventyrar ingavärdefulla naturvärden. agerande leder iflera av dessa fall till att angelägna regionala satsningarförhindras.Motivet att alla stränder skall vara oexploaterade ochöppna för det rörliga friluftslivet är inte hållbart.Anläggandet av exempelvis en golfbana gör atttillgängligheten ökar och att strandområden som annarsvarit omöjliga att nå nu öppnas inte bara för golfarna, utanockså för allmänheten.Den ordningen att ett centralt verk kan överklaga ettregionalt statligt organs beslut, utan att enskilda ellersakägare gjort det, strider mot den ordning som i de flestaandra fall gäller för myndighetsutövning. Naturvårdsverketser ofta frågorna utifrån snäva naturvårdsintressen och kaninte, som länsstyrelserna, väga samman olika intressen i enövergripande bedömning.Naturvårdsverkets rätt att överklaga länsstyrelsensbeslut om att medge undantag frånstrandskyddsbestämmelserna måste undanröjas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att i första hand beslutar ändrastrandskyddsreglerna i enlighet med vad som i motionenanförts,2. att -- om första att-satsen inte bifalles -- riksdagenupphäver rätt att överklaga länsstyrelsesbeslut om undantag från strandskyddsbestämmelserna.
mot · GE02Jo719 · 1991-01-25 00:00:00 — Uttjänta eller kasserade produkter som innehållerkvicksilver klassas i regel som miljöfarligt avfall, enligtförordningen om kemiska produkter. Batterier,termometrar och amalgam är exempel på produkter som pågrund av kvicksilverfaran stämplas som miljöfarligt avfall.De samlas in och skickas till när de tjänat ut. Lysrörutgör dock ett undantag.I förbrukas ca l6 miljoner lysrör,kvicksilverlampor och s.k. lågenergilampor. De innehållersammanlagt l75 kg kvicksilver.Problemet är att det länge inte har funnits någon som taremot miljöfarligt avfall av detta slag. har MRT() i etablerat sigsom återvinnare av kvicksilver i lysrör och lampor.Företaget har utvecklat en speciell anläggning som göratt arbetet kan ske i en riskfri arbetsmiljö. Det krossadematerialet ska enligt MRI-systemet samlas upp i tätslutandetunnor som sedan transporteras tillåtervinningsanläggningen. Vissa lampor med inbyggdatanddon ska skickas hela.Genom en destillator kan kvicksilvret återvinnas iställetför att spridas ut i miljön. En förutsättning för att detta skabli möjligt är att ett pantsystem införs på kvicksilverlamporoch lysrör. Jag anser att regeringen bör ge naturvårdsverketi uppdrag att utarbeta ett sådant system. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till ettpantsystem för kvicksilverhaltiga lampor och lysrör.
mot · GE02Jo720 · 1991-01-25 00:00:00 — Utvecklingen av jordbruket i Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U203 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till utveckling avjordbruket,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser på miljöområdet,
mot · GE02Jo722 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den tekniska utvecklingensbetydelse för utsläppsminskningar inom transportsektorn,[att hos regeringen begär förslag om enmiljörelaterad energibeskattning i enlighet med vad som imotionen anförts,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektivareenergianvändning,2][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljömärkning avkonsumentprodukter,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om trafikbeskattningen,1]4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klimatvårdandeuppgifter inom ramen för ett framtida EG-medlemskap,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tekniköverföring till Östeuropaoch ,4]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återbeskogning i tredje världen.
mot · GE02Jo723 · 1991-01-25 00:00:00 — Allemansrätten har en säregen ställning irättsordningen. Lagstiftningen är spridd på flera lagar. Denär ofullständig och något samlat grepp har inte tagits inomlagstiftningen. Första gången ordet allemansrätt finns med ilagtext är ändringar i naturvårdslagen. Detinnebar dock inte att lagstiftaren då tog ställning till rättensinnehåll. Bestämmelsen i lagens 1 § ändrade inte dettidigare rättsläget.Allemansrätten sönderfaller i två delar, rätten tillnaturprodukter och rätten att färdas och vistas på annansmark. Båda avsnitten bygger på tämligen ålderdomligastadganden i (12 kap BrB).Man har behållit en säregen indirekt reglering, som istort sett varit oförändrad mer än ett århundrade, trots attfriluftslivets utveckling gett allemansrätten en helt annanpraktisk betydelse än tidigare.Stadgandet i (12:2:2 BrB) är skrivet för etthelt annat samhälle än dagens moderna samhälle.Människor är på ett helt annat sätt än förr mer lättrörligaidag. Många besökare från andra länder har inte denringaste kunskap om vad allemansrätten i Sverigeegentligen innebär. Exempel på hur detta kan visa sig ärmånga. Med hänvisning till allemansrätten (som man hörttalas om!) har främlingar gått in i trädgårdar eller på andraodlingar och tagit för sig! Man har slagit upp tält i klungoreller ställt upp på tomter och andra inhägnadeområden och ''bosatt'' sig där under avsevärd tid.Markägare har inte kunnat tala inkräktarna till rätta ochkänner sig maktlösa.Det nya sättet att nöjesköra med skotrar utanförgodkända leder bidrar också till att sätta allemansrätten påundantag.Sveriges närmande till EG och ökningen av antaletutländska turister och deras intresse av att utnyttja vårt landför friluftsliv medför ett ökat behov av klarare regler förallemansrättens omfattning och innehåll.Allemansrätten i -- använd på ansvarsfullt ochrätt sätt -- är värdefull och på många vis omistlig, men enligtvår mening är det nu dags att lagstifta i ämnet -- i likhet medvad som skett i . Regelsystemet skall inte utformas avdomstolarna utan lagstiftaren måste avgöra hur ettregelsystem gällande allemansrätten skall vara utformat.Lagreglerna är så obestämda att allemansrätten ofta ärberoende av sedvanor och värderingar, som kan växla iolika delar av landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagstiftninggällande allemansrätten.
mot · GE02Jo724 · 1991-01-25 00:00:00 — En av läns angelägnaste miljöfrågor, det s.k.Emå-projektet, väntar på beslut innannågra ytterligare åtgärder görs. I avvaktan på detta beslut,som förhoppningsvis kommer , vill jag föreslå atten utredning kommer till stånd om och dess framtidautveckling och utnyttjande.Emån har vid ett flertal tillfällen behandlats i riksdagen.Motioner, bl.a. från liberalerna, läggs varje årför att i naturresurslagen få ån skyddad motvattenkraftutbyggnad. Någon större utbyggnad planerasdock inte sedan dragit tillbaka sittförslag till utbyggnad.På senare år har även det s.k. kommitmed i bilden. Genom rensning och invallning skulleöversvämningarna av jordbruksmark undvikas.Riksdagsbeslut om statens bistånd till åtgärder fattades1978. En första etapp, ca. --Åsebo, av dettaprojekt utfördes med vissa efterarbeten1989. Den hårdhänta kanaliseringen av ån medförde bl.a.en stark vattengrumling och att tungmetallhaltigabottensediment rördes upp.Arbetet 1988 stoppades men fick senareåterupptas med större hänsynstagande till bl.a. fiskenslekplatser, särskilt då mal och laxarter. Emåns havsöringoch lax är en genetisk resurs av betydelse för fisket iÖstersjön.För att bevara denna resurs startade ''för bevarandet av havslaxöringar i '' 1989 ettprojekt som syftar till att havsöring och lax före detta sekelsslut åter skall kunna vandra upp i ända tillVetlandatrakten, ca. , såsom de kunde i början avseklet.Grundförutsättningarna för detta fiskprojekt ärframförallt två:Den ursprungliga, vilt lekande, storväxtastammen av havsöring i (och delvis också lax även omden är uppblandad) finns i år.Förutsättningarna för vildlek och yngeluppväxt i är goda, även uppströmsnuvarande vandringshinder. Dessa naturtillgångar gör attvild reproduktion bör prioriteras före andra former (odling,utsättning osv. ).De fem berörda kommunerna (, ,, , ) har alla förklarat sig positivatill att stödja projektet. En gemensam arbetsgrupp harbildats som skall se till att projektet fullföljs. De förstakontakterna med , som har de fyra förstavandringshindren, är tagna. Ett antal laxtrappor och andraanordningar behöver byggas på sju ställen och den totalakostnaden har uppskattats till drygt 7 milj.kr.Några pengar skall inte äskas här och . Jag vill iställetyrka att en större och mer omfattande utredning görs omhur den rika naturtillgången skall behandlas iframtiden. Hur skall man bäst ta tillvara ett fisk-, djur- ochväxtliv som redan är försvunnet på andra håll men som iEmån endast behöver naturlig hjälp för att fortsätta attutvecklas? Hur kan man förena ett fortsatt jordbruk meddagens miljökrav inom ett känsligt område? Är det intedags att, i samband med den nya jordbrukspolitiken, seöver om man kan koppla samman stödet för det öppnalandskapet med ?Kan fisketurism bli en ny näringsgren med internationelldragningskraft? Dessa och andra frågor bör utredas innannågra nya åtgärdsbeslut om fattas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning omEmån och den framtida utvecklingen inom dessvattenområde.
mot · GE02Jo725 · 1991-01-25 00:00:00 — Höjd skrotningspremie för bilar beslöt trafiksäkerhetsverket att av miljöskälbibehålla de sänkta hastighetsbegränsningarna istorstadsområdena.Det är angeläget att uppnå minskade utsläpp frånvägtrafiken. Men sänkta hastigheter är av tre skäl fel väg attgå:1. Sänkta hastigheter ger en så liten förändring avvägtrafikens utsläpp att denna förändring ej är mätbar.2. Trafiken på vägarna ökar genom att varje vägsträckatar att köra jämfört med tidigare. Detta ökarutsläpp och vägslitage.3. Den ökade trafiken kan leda till ett ökat antal olyckor.För att uppnå snabba resultat bör i ställetbilskrotningsersättningen höjas. Därigenom kanfordonsbeståndet snabbt förnyas och katalysatorrenadebilar få en dominerande andel, för att helt ta över.Detta är en snabb väg till en reell förbättring. Dennaförbättring kan ske bara på några månader.En annan positiv effekt skulle bli att olika skrotbilar somidag står och rostar runt om i naturen skulle försvinna.I första hand bör bilskrotningsersättningarna höjas förbilar . I bilskrotningsfonden finns mångamilj.kr. som kan finansiera en höjd bilskrotningsersättningtill förslagsvis . måste dock bilskrotningsfirmornaförhindras att höja sina avgifter.Dock bör skrotningen av gamla bilar ske med vissurskillning för att spara modeller och märken som kanberika beståndet av veteranbilar. Dessa är också kultur. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjd bilskrotningsersättning.
mot · GE02Jo728 · 1991-01-25 00:00:00 — Pantsystem för miljöfarliga ämnen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk625 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att snabbt utvecklaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken,2. att beslutar att miljöavgifterna som tas ut påjordbruket skall återföras i form av arealbidrag i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt ett gränsvärde på kadmium/ton fosfor bör införasför handelsgödsel,4. att beslutar att en miljöfond inrättas ienlighet med vad som anförts i motionen,. att beslutar att en avfallsfond inrättas ienlighet med vad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag om en totalavveckling av nickel-kadmiumbatterier,7. att hos regeringen begär förslag tillpantsystem på bildäck,8. att hos regeringen begär förslag tillpantsystem på förbrukade katalysatorer från vägfordon,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett pantsystem omgående börinföras på smörjoljor och att en lämplig pant vore 700kr./kubikmeter,10. att hos regeringen begär förslag tillpantsystem på kvicksilverhaltiga varor i enlighet med vadsom anförts i motionen,11. att hos regeringen begär förslag till ettsystem med överlåtbara köplicenser förhandelsgödselkväve i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Jo729 · 1991-01-25 00:00:00 — Kontroll av efterlevnaden av konventioner på miljöområdet Internationella konventioner har kommit att spela en alltviktigare roll inom många av samhällslivets områden, ävensådana som tidigare uppfattades som typiskt nationella ochinterna. Detta beror delvis på insikt om attfrågeställningarna inte gör halt vid geografiska gränser, likalitet som vid gränserna mellan olika fackområden. Detberor också på en ökad strävan efter enhetliga regler mellanolika länder.Utvecklingen har lett till att konventioner har blivit enviktig uttrycksform för politiska idéer och ambitioner. Somen konsekvens härav kommer de deltagande staternastrovärdighet att påverkas av hur konventionerna efterlevs ipraktiken. Att det föreligger problem i detta avseende påmånga områden är allmänt erkänt. För måste detvara självklart både att för egen del uppfylla sinainternationella förpliktelser och att verka för största möjligarespekt för de överenskommelser som träffats.Ett område av särskild betydelse är miljövården.Frågornas gränsöverskridande karaktär är uppenbar ochdärmed också beroendet av mellanstatligt samarbete förverkliga framsteg.Det är onödigt att här ge en översikt över vad som haruppnåtts på det internationella planet på miljöområdet.Som exempel kan erinras om de fyra grundläggandekonventionerna i fråga om naturvården:Washingtonkonventionen om den internationella handelnmed utrotningshotade växt- och djurarter,Ramsarkonventionen om skydd för våtmarker,om skydd för vilda djur och växter ochderas levnadsområden samt Bonnkonventionen om skyddför hotade och känsliga flyttande djurarter. Likaväl kundenaturligtvis ha nämnts de internationella avtalen omföroreningar, om utnyttjande av havsresurserna etc.Om alla avtal på miljöområdet gäller att en effektivkontroll av den praktiska efterlevnaden är en huvudfråga.Det räcker inte med att vinna anslutning till normer ochprinciper; uppföljningen i praktiken har en avgörandebetydelse. Trots att detta ingalunda har förbisetts varkennationellt av eller i det mellanstatliga samarbetet påområdet, måste man konstatera att det föreligger påtagligaproblem.Det är nödvändigt att tydligt ställer sig i främstaledet då det gäller att säkra en god uppföljning av detinternationella miljöarbetets resultat. I första hand bör visjälvfallet vara ett föredöme i fråga om efterlevnad avingångna avtal. Vi bör också sträva efter att genom välutvecklade egna metoder för kontroll, rapportering etc varaidégivande och mönsterbildande. På det internationellaplanet bör vi med kraft företräda en hög ambitionsnivå fördessa strävanden.Tiden är nu inne för att göra en ordentlig översyn avhithörande problem. Dessa berör visserligen ingalunda baramiljöområdet men de har där en speciell tyngd ochaktualitet. En utredning bör därför nu begränsas till dettaområde. Den bör bedrivas skyndsamt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hemställer hos regeringen om en skyndsamutredning rörande metoder för kontroll av efterlevnaden avinternationella konventioner på miljöområdet.
mot · GE02Jo730 · 1991-01-25 00:00:00 — Skärpta avgaskrav, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T207 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att kraftigt skärpamålsättningarna vad gäller att minska utsläppen avmiljöfarliga ämnen från bl.a. vägtrafiken,2. att beslutar att , i enlighetmed vad som anförts i motionen, skärpa avgaskraven förpersonbilar vad gäller kväveoxider resp. kolväten till 0,/km, och vad gäller hållbarhetskravet till eller 16 000mil,3. att beslutar att bilskrotningspremien höjs till2 . från ,4. att beslutar att förbjuda tillsatser av giftigaeller miljöfarliga ämnen i drivmedel fr.o.m. den 1 januari1992, i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt återvinning av bensinångor m.m. skyndsamt skallinföras i enlighet med som anförts i motionen,6. att beslutar att avgaskraven för tungalastbilar och bussar skärps ytterligare i enlighetmed vad som anförts i motionen,7. att beslutar att avgaskraven för lätta lastbilaroch bussar skärps jämfört med vad som tidigare beslutats ienlighet med vad som anförts i motionen och att dessaskärpningar införs års modeller,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mindre miljöskadliga drivmedelför tunga fordon,9. att hos regeringen begär förslag tillavgaskrav på arbetsfordon m.m. som skall vara riksdagentill handa års utgång.
mot · GE02Jo734 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T610 hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillavgaskrav och krav på bränslekvalitet för sjöfarten attinföras , och att kraven däreftertrappas upp för att bli minst motsvarande dem som gällerför den tunga vägtrafiken,2. att hos regeringen begär förslag ommärkning av olja för att möjliggöra identifikation vidoljeutsläpp.