mot · GF02Bo1 · 1991-11-13 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:33 Fortsatt godtagande av byggprodukter som godkänts i annat nordiskt land I propositionen föreslår regeringen att tiden förgodtagande av nordiska byggprodukter enligt 8 kap. 29 a §PBL förlängs. Förslaget skall ses mot bakgrund avförhandlingarna om , , och Norgesanslutning till den europeiska inre marknaden.Förslaget är från den utgångspunkten välmotiverat ochbör således bifallas av . Vad som däremot börvidtas är en uppföljning av bestämmelsernas tillämpninginom det område som beskrivs i denna motion.Arbetet med att göra till en hemmamarknad varen av det nordiska samarbetets huvuduppgifter . Mycken möda har lagts ned på att identifiera ocheliminera tekniska handelshinder mellan länderna.Mellan de nordiska länderna har fattats generellt beslutom ömsesidigt erkännande av test- och provningsresultatrörande byggprodukter. har vidareensidigt beslutat om godkännande av övriga nordiskaländers provningsresultat inom byggbranschen. Nordisktbyggmaterial accepteras därigenom i , medan det ärtveksamt om denna regel tillämpas också i de andraländerna.Ett exempel på brister i den praktiska tillämpningen ärfrågan om dörrars ljudisolering. Inom nordisk lagstiftningom produktregler finns gemensamma provningsregler förbrandsektionerande dörrar, men sådana saknas för dörrarsakustiska egenskaper. Inom Nordtest har utarbetatsprovningsmetoder för ändamålet (INSTA 120-metoden,komplement till ISO-standard 140 -- 5, ochberäkningsmetod NT-akustik 073) som teknisk grund förbedömning. -- Nordtestmetoderna utgör ettkvalitetsäkerhetssystem med det internationella ISO-systemet som grund, medan tolkning och implementeringöverlåts åt myndigheter och laboratorier att genomföra isamverkan. Olikheter kan således uppträda t.ex. i fråga omstandardmetoder och personalkompetens.I tillämpas samma metod för provning ochmätning av dörrars ljudisolering som i övriga nordiska ocheuropeiska länder, men slutresultatet framräknas någotannorlunda. Reduktionsvärdet för ljudisolering i övrigaNorden och (viktat Rw-värde) ligger högre än detsvenska (R-medelvärde). I byggnormen anges till vilkautrymmen dörrar med olika reduktionstal skall användas(t.ex. för hotell och bostäder). Varje lands myndighetför typgodkännande ger rätt till märkning med brand- ochljudklass. Svenska företag måste för märkning med 30 dBgöra dörrar enligt Rw-värdet 38 , medangrannländernas dörrar märkta med Rw-värdet enligtsvensk norm bara håller 25 dB.Grannländerna kan således för export till dörrar, som håller lägre ljudisoleringsvärde menändå uppfyller svensk norm. Det ger också till följd attsvenska dörrar är kraftigare och dyrare att framställa äneuropeiska eller nordiska. P.g.a. de olikaberäkningsmetoderna måste svenska dörrar såledestillverkas till högre kostnad, vilket medför skevheter ihandeln.1990-talets utmaning är tveklöst en nordisk anpassningtill förhållandena inom EG, där arbetet på detta område ivissa fall avancerat längre än inom ISO. Översyn av denpraktiska tillämpningen av det ömsesidiga godkännandet avprovresultat för byggprodukter bör också utgöra ett stegmot en EG-anpassning.Den praktiska tillämpningen av ömsesidigtgodkännande av provningsresultaten inom byggbranschenfungerar inte enligt intentionerna i fråga om dörrarsljudisolering i den praktiska tillämpningen avproduktreglerna. och använder, jämfördamed de övriga länderna, något olika metoder förframräkning av slutresultatet för dörrars ljudisolering ochklassificering. Mot denna bakgrund bör regeringenuppmana berörda myndigheter att vidta nödvändigaåtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillämpningen av beslut om ömsesidigt godkännande avprovningsresultat inom byggbranschen.