mot · GE02A25 · 1991-03-14 00:00:00 — Hänsyn av detta slagtorde främst bli aktuella i mål där arbetsgivaren är ensmåföretagare.Sexuella trakasserierUtredningens redovisningar och JämOs undersökningom sexuella trakasserier på arbetsplatserna visar att det pååtskilliga håll råder allvarliga missförhållanden. Det ärdärför väl motiverat att stärka skyddet mot sexuellatrakasserier. Även på denna punkt väljer regeringen att intefölja utredningens förslag. Istället föreslår man ett förbudmot trakasserier från arbetsgivare för det fall en anställd haravvisat arbetsgivarens sexuella närmanden elleranmält arbetsgivaren för könsdiskriminering. Regeringenhar inte velat betrakta sexuella trakasserier som otillåtenkönsdiskriminering. Istället hänvisar man till brottsbalkensregler.Vi delar utredningens uppfattning att det finns ett behovav att i jämställdhetslagen ta in en bestämmelse sominnebär att förbjuden könsdiskriminering föreligger omarbetsgivaren utsätter en arbetstagare för sexuellatrakasserier eller för trakasserier på grund av anmälan omkönsdiskriminering. Detta under förutsättning atttrakasserierna direkt eller på ett påtagligt sätt påverkardennes anställningsförhållanden.Begäran om uppgifterLagförslagets 21§ handlar om rätten att på begäran få enskriftlig uppgift av arbetsgivaren om arten ochomfattningen av meriter beträffande den av motsatt könsom fått arbetet eller utbildningsplatsen. En sanktionsregeltill detta stadgande saknas. Detta innebär att enarbetsgivare kan vägra fullgöra sin skyldighet enligt 21§utan risk för påföljd. Det är felaktigt och vi anser att 21§ börkompletteras med en sanktionsregel.Domstolens sammansättningEnligt vår mening finns det skäl att föreslå en lagligreglering av ADs och tingsrätternas sammansättning i målenligt jämställdhetslagen.Kvinnors och mäns skilda erfarenheter leder till att deallmänt sett har skilda referensramar. Det låter sigvisserligen sägas att både kvinnliga och manliga domare fårförutsättas klara att göra sakliga objektiva bedömningar avett ifrågasatt handlande när jämställdhetslagens förbud motkönsdiskriminering skall tillämpas. Men vi anser ändå attdet vore av värde om domstolen i varje jämställdhetstvistbestod av både kvinnor och män.Trots uppmaningar har bl.a. arbetsmarknadens parterinte visat sig beredda att föreslå ledamöter och ersättare avbåda könen till arbetsdomstolen. Det är uppenbart att detinte räcker med vädjanden till arbetsmarknadens parter.Därför bör det i lagen om rättegång i arbetstvister införasen regel som säger att det alltid skall delta domare av bäggekönen vid prövning av en tvist enligt jämställdhetslagen.Familjepolitik för jämställdhetKvinnor och män skall vara jämställda inte bara påarbetsmarknaden utan också i hemmet. Små barn kräver tidav sina föräldrar. Därför är det angeläget attsmåbarnsföräldrar har ekonomiska möjligheter att undernågra år vara hemma och/eller förkorta sin arbetstid. Denmöjligheten måste finnas för både mammor och pappor.Vi vill bygga ut barnomsorgen och slå vakt omkvalitetsaspekterna, men också betona att det ärönskvärt att föräldrarna har möjlighet att begränsa den tidde minsta barnen tillbringar i omsorg utanför hemmet.Också ansvaret för den äldre generationen vilar oftast påkvinnorna. Omsorg om och oro för sjuka och skröpligaföräldrar läggs ovanpå en redan tung börda. En välfungerande äldreomsorg är därför en viktigjämställdhetsfråga.Kvinnor som förvärvsarbetar måste få betaltI valfrihetens namn vill vi hjälpa dem som vill varahemma med sina småbarn genom att införa ettvårdnadsbidrag. Men i jämställdhetens namn är det orimligtatt införa ett vårdnadsbidrag som är så stort att det intelönar sig för småbarnsmammor, för det är ju i praktikendem det handlar om, att arbeta.Kvinnor som, vid sidan av att vara mödrar, görovärderliga insatser i äldreomsorg, sjukvård, skola, osv.skulle då inte längre få betalt utan tvärtom tvingas betala föratt arbeta.Kvinnor som skaffat sig utbildning och bidrar tillsamhällets utveckling inom olika delar av arbetslivet skullefå ingen eller möjligen en symbolisk lön när de har småbarn.Detta är inte den signal som familjepolitiken skallge. Den skall ge familjerna ökad makt över sina liv och sinvardag. Men den skall inte sudda ut sambandet mellanarbete och inkomst.Männens ansvarJämställdheten måste börja i hemmen. Om vi skall fåverklig jämställdhet måste männen ta större ansvar för barnoch hushållsarbete. Andelen män som utnyttjarföräldraförsäkringen är beklämmande liten. Delvis kan detbero på den attityd som möter på arbetsplatserna.Arbetsgivare måste visa större förståelse för att små barntar tid, också för papporna.Mans- och papparollen har utvecklats en hel del underde , även om det återstår mycket attgöra. Dagens pappor har ett helt annat ansvar för ochdelaktighet i hem, familj och hushåll än vad som var falletför en generation sedan.Denna förändring av mansrollen har varit en avförutsättningarna för att fler kvinnor fått chanser i arbetslivoch politik. Och det är bara genom att denna mannensfrigörelse fortsätter som kvinnans frigörelse kan gå vidare.Den insikt om den traditionella mansrollens begränsningaroch den vilja till större delaktighet som finns hosmånga män är en viktig och stor kraft att ta tillvara i arbetetför jämställdhet.Ett uttryck för en mansroll i förändring är att dennuvarande s.k. pappaledigheten vid barns födelse utnyttjasi stor omfattning. Det genomsnittliga uttaget är avtio möjliga.Folkpartiet liberalerna arbetar för att stegvis bygga utmäns fristående rätt till ersättning i samband med barnsfödelse . Förhoppningsvis är det också en vägatt locka fler män att ta en större del också avföräldraledigheten.Av män med små barn arbetar endast några få procentdeltid. Av kvinnor i samma situation arbetar ungefär hälftendeltid, en knapp tredjedel heltid och resten förvärvsarbetarinte alls. Betydligt större ansträngningar måste göras för attuppmuntra och möjliggöra också för män med minderårigabarn att välja förkortad arbetstid. Mycket talar för att detfortfarande finns ett avsevärt motstånd mot pappaledighet iarbetslivet. informationssatsning --Pappa kom hem -- är ett positivt steg som bör följas av fler.Här har även JämO en viktig uppgift. Vi välkomnar ocksåregeringens förslag att i jämställdhetslagen införa en regelsom syftar att uppmana arbetsgivarna att underlätta bådeför kvinnliga och manliga arbetstagare att förenaförvärvsarbete med föräldraskap.Många av dagens bestämmelser och myndighetsrutinerbegränsar mannens möjlighet att ta ansvar för sina barn. Ettexempel är att en ogift pappa måste anmäla sig somvårdnadshavare till sitt eget barn medan en gift automatisktfår vårdnaden. Systemet upplevs av allt att döma som bådekrångligt och förnedrande. Det är viktigt att stärka denogifte pappans ansvar, skyldigheter och rättighetergentemot barnen. Man bör t.ex. pröva möjligheten att enman som är stadigvarande sammanboende med barnets morinte ska behöva erkänna faderskapet, utan att han antasvara far till barnet. På det sättet skulle sambon behandlaspå samma sätt som gifta föräldrar. Ett sådant förslag börföreläggas riksdagen.Barnbidraget går automatiskt till kvinnan efter enseparation. Det borde vara mer naturligt att frågaföräldrarna hur de vill ha det. Vid gemensam vårdnad blirbarnet automatiskt mantalsskrivet på moderns hemort ävennär det bor stadigvarande hos fadern. Efter separationenhar inte den biologiske pappan rätt till föräldraledighetmedan en eventuell styvfar kan vara hemma med den andremannens barn. Regler av detta slag borde utan svårighetkunna ändras, och det kan överlåtas åt föräldrarna att enasom vad som är bäst i det enskilda fallet.Kvinnor slits mellan dubbla rollerDet finns oroande uppgifter som antyder att ohälsan hoskvinnor är i stigande, delvis som följd av deras stressadetillvaro. Det finns de som av detta drar slutsatsen att detbästa vore att gå tillbaka till den gamla ordningen dåmännen skötte marknadsarbetet och kvinnornahushållsarbetet. liberalerna delar inte denslutsatsen. En återgång till ett ökat ekonomiskt beroendeför kvinnor och minskade möjligheter för dem att fåutnyttja och utveckla egna talanger är ett lika stort hot motkvinnors hälsa som dagens stressade tillvaro. Lösningenmåste i stället vara en jämnare arbetsfördelning mellankvinnor och män i både hemmen och på marknaden.Våld mot kvinnorSom regeringen konstaterar i propositionen är kampenmot våldet en viktig samhällelig uppgift. har det våld som riktar sig mot kvinnor varit särskiltuppmärksammat. liberalerna har i dettasammanhang varit pådrivande i riksdagsarbetet för attbättre skydda kvinnor mot våld. Även till årets harvi i flera olika motioner framfört förslag om ytterligareåtgärder för att bekämpa våldet mot kvinnor.KvinnojourerRunt om i landet finns kvinnojourer som i många fall harvarit till ovärderlig hjälp för dessa kvinnor. Många kan varahjälpta med ett telefonsamtal med en förstående medsyster.Många kvinnojourer har också möjlighet att låta misshandlade kvinnor få skydd. Behovet avkvinnojourer har varit större än någon trott. Inte minstsocialjour och polisen vet detta eftersom de har ett närasamarbete med kvinnojourerna.Samhällets stöd till kvinnojourerna har varitmycket litet. Till skillnad från de fåtal mansjourer somstartats på helt professionell basis får kvinnojourerna tillstörsta delen förlita sin existens på ideella insatser. Det finnsför närvarande ca 110 kvinnojourer i landet. Sedan några årtillbaka är de flesta av dessa anslutna till Riksorganisationenkvinnojourer i (ROKS). I vår motion ombrottsoffer och brottsbekämpning beskriver vi vår syn påden viktiga roll som kvinnohus och brottsofferjourer spelar.Vi har välkomnat regeringens förslag att anslå 2 milj.kr. tillkvinnojourernas riksorganisation, men vi finner även dettaanslag otillräckligt. Vi har föreslagit att ytterligare 3 milj.kr.anslås. Det bör därvid anges att dessa pengar främst börfördelas till lokala kvinnohus och kvinnojourer.KvinnofridMen även om det våld som drabbar kvinnor inomhus aven bekant gärningsman är det procentuellt störstaproblemet, så är bristen på kvinnofrid utomhus ettvardagsproblem för långt fler kvinnor -- även dem som intelever ihop med en man som misshandlar dem. Rädslan föratt bli antastad, misshandlad eller våldtagen av en okändman utomhus är mycket utbredd. Oavsett huruvida all denrädsla kvinnor känner motsvaras av en verklig risk eller inteär detta ett problem som förtjänar stor uppmärksamhet. Vimåste se till att alla människor, även kvinnor, känner sigsäkra på allmän plats.I vår motion om polisens och rättsväsendets förnyelsehar vi lagt fram flera förslag som syftar till att öka allamedborgares -- och därmed särskilt kvinnornas -- känsla avtrygghet på gator och torg.Besöksförbud och identitetsskyddMånga av de kvinnor som lyckats bryta upp från ettdestruktivt parförhållande med kvinnomisshandel ellerbarnmisshandel blir hotade, förföljda och misshandlade pånytt av gärningsmannen efteråt. Flera viktiga åtgärder harvidtagits för att stärka dessa kvinnors skydd, men ännu kanmycket mer göras. har under förra riksmötetbeslutat höja straffmaximum för brott mot besöksförbud.Detta är utmärkt. Det medför att män som bryter motbesöksförbudet kan anhållas och häktas.Det finns dock situationer då den förföljande trotsar allabestämmelser och straffbud, utan hänsyn tillkonsekvenserna för sig själv eller, ännu mindre, för denkvinna han förföljer. Det kan gå så långt att man måste vidtamycket speciella åtgärder för att skydda kvinnan. En sådansista utväg är att hemlighålla identitetsuppgifter. En annanär att helt byta identitet. I vår partimotion om brottsofferoch brottsbekämpning har vi framfört flera förslag rörandeförföljda kvinnors möjligheter att skydda sin identitet ellerbyta identitet.ÖverfallslarmEtt praktiskt sätt att upprätthålla trygghet för förföljdakvinnor är att ge dem särskilda överfallslarm. Enligt vad vierfarit kommer regeringen att föreslå att pengarskall avsättas för detta ändamål. Som vi har framhållit i vårmotion om ''det glömda '' och i vår motion ombrottsoffer och brottsbekämpning är den grupp av kvinnordet rör sig om utsatt. Vi har föreslagit att man redan nuavsätter . för sådana larm.Avskaffa sambeskattning av förmögenhetDet är nu länge sedan sambeskattningen avförvärvsinkomster upphävdes och därmed ett viktigt stegtogs på väg mot jämställdheten. Principen om att var och enav två äkta makar är en självständig individ är viktig och börbehandlas därefter skattemässigt. ärsärbeskattning inte helt genomförd. Förmögenhetsskattberäknas på makars och i förekommande fall barnsgemensamma förmögenhet, trots att inkomster av sammaförmögenhet särbeskattas. De merinkomster statenmöjligen får in genom sambeskattningen av förmögenhet ärhelt försumbara. Sambeskattningen bör därför snarastavskaffas.Sänkta marginalskatter gynnsamt för jämställdhetenDeltidsarbetande förväntas öka sin arbetstid när enstörre del av löneökningen blir kvar efter skatt. Genomdifferentieringen av grundavdraget kommer personer meden årsinkomst . att få en marginalskatt på ca23,mot nu . har de samlademarginaleffekterna i praktiken avskräckt mångalågavlönade och deltidsarbetande från att öka sin arbetstid.Vi tror därför att skattereformen också kommer att ha storbetydelse för att förbättra villkoren för kvinnor.Internationella perspektivKvinnor och EGEtt svenskt medlemskap i skulle stärka kvinnorsställning och jämställdheten i samhället jämfört medalternativet att stå utanför EG. Alternativet till deltagandei EG vore en fortsatt stagnation med allvarligakonsekvenser för tillväxt och därmed också för socialtrygghet och omvårdnad. Särskilt kvinnor skulle sitta trångti en sådan utveckling.EG har haft ett omfattande arbete föratt främja jämställdheten i arbetslivet. EG har utfärdat femdirektiv och många resolutioner och rekommendationersom berör jämställdhet. Förutom likalönsprincipen, som vibehandlat tidigare i motionen, har det främst gällt frågorom lika behandling vid anställning, utbildning, befordran,arbetsvillkor och social trygghet.Förslag till nya direktiv om frivilligt deltidsarbete,föräldraledighet, kompletterande socialt skydd och ombevisbörda vid indirekt diskriminering och brott motprincipen om lika behandling ligger på ministerrådsnivå.I finns det ett utskott för kvinnorsrätt. Det följer jämställdhetsarbetet och anordnarregelbundet hearings och seminarier. EG har redan frånbörjan engagerat sig för jämställdhet. Men imedlemsländerna och regionerna är villkoren mycket olika.Det är dock ingen överdrift att säga att EG arbetar intensivtför att undanröja hinder för jämställdhet. Inte minstprogrammet för den inre marknaden innebär framsteg i detavseendet.I den allmänna debatten har ibland framförts farhågoratt ett svenskt medlemskap i skulle vara till nackdel försvenska kvinnor. Det är viktigt att dessa frågor ingåendekan diskuteras. Vi välkomnar därför regeringens förslag attavsätta särskilda medel för en informationsverksamhet omhur olika delar av vårt samhällsliv kommer att påverkas avbeslutet att söka medlemskap i handlingsprogram för kvinnoinriktat biståndhåller nu på att omsättas i praktisk handling. Dettahandlingsprogram måste genomsyra SIDAs verksamhet ivarje led.Särskilda s.k kvinnohandläggare, som folkpartietliberalerna länge förespråkat, har tillsatts på vårabiståndskontor. Problemet är att dessa oftast ärlokalanställda och därmed har lägre status än utsändpersonal. I vår biståndsmotion till detta föreslåsatt kvinnohandläggarna normalt skall vara utsänd personal.Vi har dessutom begärt att SIDAs kvinnoenhet skallförstärkas bl.a för att kunna genomföra utvärderingen avhandlingsprogrammet. Översynen av kvinnornas roll i detsvenska biståndet som gjorts av UD visade att de olikabiståndsmyndigheternas förutsättningar för att bedrivakvinnoinriktat bistånd är väldigt olika. Det är därförangeläget att de utarbetar praktiskt inriktadestrategier för att visa hur man kan ta hänsyn tillkvinnoaspekterna. Vi har också föreslagit att FNsutvecklingsfond för kvinnor, UNIFEM, skall få en höjningav det svenska stödet med 2 milj.kr. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för ökadjämställdhet i samhället,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhetslagens tillämpninginom utbildningsväsendet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mobbning av kvinnor påarbetsplatser,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelarna urjämställdhetssynvinkel att offentligt finansieradverksamhet även bedrivs i privat regi,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fördelarna urjämställdhetssynvikel att effektivisera och förnya denoffentliga sektorn,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidsbestämda mål för en jämnarekönsfördelning på statliga chefstjänster,7. att beslutar att regleringen i 12 §jämställdhetslagen skall utformas i enlighet med vad imotionen anförts,8. att beslutar att regleringen i 19 §jämställdhetslagen skall utformas i enlighet med vad imotionen anförts,9. att beslutar att regleringen i 18 §jämställdhetslagen skall utformas i enlighet med vad imotionen anförts,10. att beslutar att i jämställdhetslagen införaen regel om att en sökande som inte fått en tjänst på grundav otillåten könsdiskriminering skall kunna få rätt tilltjänsten,11. att beslutar att skadeståndsreglerna i 25 §jämställdhetslagen utformas på sätt som anförts i motionen,12. att beslutar att regleringen om sexuellatrakasserier i 22 § jämställdhetslagen utformas på sätt som imotionen anförts,13. att beslutar att regleringen i 21 §jämställdhetslagen utformas på sätt som i motionen anförts,14. att beslutar att i lagen om rättegång iarbetstvister införa en regel om att domstolen skallinnehålla ledamöter av bägge könen när mål enligtjämställdhetslagen prövas,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om familjepolitik för jämställdhet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om männens ansvar,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rätt till föräldraledighet för ettbarns biologiska far.