mot · GE02A24 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop 1990/91:113 En ny jämställdhetslag, m.m. Propositionens förslag innebär bl.a. attjämställdhetslagstiftningen även i fortsättningen gällerendast arbetslivet och inte gäller inom t.ex. skolan. Vimenar att denna inskränkning är negativ förjämställhetsarbetets trovärdighet. Vi tänker t.ex. påutbildningens område i stort, dvs. jämställdheten inomförskolan, skolan och högskolan.Självklart borde lagen gälla också undervisningsområdeteftersom barn och ungdomars normsystem och värderingartill största del formas under de tidiga åren. I förskolan ochskolan möter så barn ett ojämlikt samhälle, manifesterat iatt de som undervisar, lagar maten och städar skolan tillstörsta delen är kvinnor och att skolcheferna är män. Senarei livet utgår barnen omedvetet ifrån att det är så ett samhälleska se ut, dvs. att män leder verksamheter och bestämmeroch att kvinnor utför och lyder order. Det är viktigt hurjämställdheten praktiskt hanteras inom skolans väggar. Detfinns också forskningsrapporter som visar att flickor ochpojkar behandlas olika av lärarna. Kunskapen om detta böralla lärare få om och om igen för att kunna förändra sinaegna beteenden.Inom högskolans område finns många rapporter om hurkvinnor diskrimineras t.ex. vid fördelning avforskningsanslag. Detta kan bero på att det finnsövervägande män i forskningsråden som fördelarforskningspengarna. liberalernas partimotionstöder att jämställdhetslagen ska omfatta även skolansområde, vilken vi självfallet stöder.Utöver skolan borde jämställdhetsarbetet omfatta ävensammansättningen av de organ som utses indirekt. Detgäller den könsmässiga fördelningen i styrelser ochnämnder som är mindra synliga än de direkt politiskt valdat.ex. statliga organ och styrelser. De senaste uppgifternasäger att av 123 ordförande i centrala lekmannastyrelser ärendast 14 kvinnor eller att av 334 ordförande i regionalamyndigheters styrelser är 41 kvinnor.Målet för regeringens jämställdhetsarbete är att det skavara kvinnor i statliga styrelser m.m. till 1992.För att det målet ska nås bör intensifieradeinsatser genomföras. Detta för att de som har att föreslåkandidater ska inse att målet inte bara är retoriskt.Nås inte målet 1992, menar vi att alternativet är attregeringen bör föreslå tvingande lagstiftning. För oss ärjämställdhet inte en retorisk fråga utan en praktisk. Vi trorpå att både analys och förslag i en styrelse eller nämnd blirbättre för samhället när både män och kvinnor deltar i detarbete som leder fram till förslag och beslut.Jämställdheten bör också omfatta de rådgivandearbetsgrupper som tillsätts av regeringen. Ett tydligtexempel på vad vi menar är Folkhälsogruppen som tillsattsinom . Gruppen tillsattes med nioledamöter och tio experter. Av ledamöterna var tvåkvinnor. Av experterna var ingen kvinna. Med andra ord avlandets samlade mänskliga resurser för att ''behandlatvärsektoriella hälsopolitiska frågor och vara rådgivare tillHälso- och sjukvårdsberedningen'' fanns det i landet 1990två kvinnor och 17 män!!! Samma ojämlika sammansättninggällde för Hälso- och sjukvårdsberedningen medstatsministern som ordförande, åtminstone när dentillsattes. Frågan om Folkhälsogruppens sammansättningtogs upp i betänkande1990/91:AU1 sid 19 med anledning av en enskild motion.Utskottet ansåg i full enighet att det var ''självfallet önskvärtmed en god balans mellan kvinnor och män även i en gruppav detta slag''. Men ändra på reglerna ville man inte.Kontentan är att målsättning förjämställdhetsarbetet gäller inte för offentliga, rådgivandearbetsgrupper. Detta är mycket olyckligt och gör attriksdagens engagemang för jämställdhetsarbete brister itrovärdighet. Vi anser att även arbetsgrupper medrådgivande funktion till myndigheter, regering och riksdagska omfattas av riktlinjer förjämställdhetsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att riktlinjerna förjämställdhetsarbetet bör gälla även rådgivandearbetsgrupper och liknande,2. att hos regeringen begär förslag omintensifierade insatser för jämställdhet så att målet omminst kvinnor i indirekt valda styrelser och nämndernås 1992.