mot · GE02K32 · 1991-01-23 00:00:00 — med anledning av prop. l990/91:65 Ändring i regeringsformen med anledning av ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde Regeringens proposition är föranledd av det förväntadeutfallet av de pågående förhandlingarna mellan Efta ochEG om ett s.k. . Den fråga som behandlas ipropositionen är om kan biträda avtalen utan attgrundlagen behöver ändras och utan att den s.k. EG-paragrafen (RF l0:5) behöver tillämpas.Underlaget för propositionen är endepartementspromemoria (l990:58) och remissutlåtandenöver denna promemoria. Flera av remissinstansernabetonar svårigheten att ta ställning i frågan, eftersom någrakonkreta avtal inte föreligger och eftersom det inte heller ärklart hur t.ex. avtalens efterlevnad skall kontrolleras.Resonemangen blir därför i hög grad av hypotetisk karaktäroch förs, som en remissinstans uttrycker det,''genomgående på ett mycket abstrakt plan. ''I departementspromemorian kom man till den slutsatsenatt grundlagen inte behöver ändras och att en tillämpning avbestämmelserna i l0:5 inte heller blir aktuell införriksdagsbeslut om att godta avtalen. Samma synsättredovisas i regeringens proposition. På en punkt har mandock -- för att undvika framtida tvister -- tagit fasta på enförslag från ett par remissinstanser och föreslårgrundlagsändring. Det gäller domstolarnas skyldighet attinhämta tolkningsbesked.Huvudmotivet för slutsatserna i promemorian -- och iallt väsentligt också i propositionen -- är att EES-avtalen påett avgörande principiellt sätt skulle komma att skilja sigfrån vad som gäller för EG-rätten.Enligt denna gäller EG:s ''lagar'' s.k. direktiv och ävenutslag av direkt i medlemsländerna. Däriligger det överstatliga eller ''statsrättsliga'' i EG-samarbetets konstruktion. I händelse av konflikt mellanEG-reglerna och nationell rätt tar EG-reglerna över. De harsåledes företräde.En ordning av detta slag kan inte biträda enligtgällande grundlag. RF 10:5 tillåter suveränitetsöverlåtelsevad avser normbeslut endast i begränsad omfattning.Särskilda beslutsregler skall dessutom tillämpas. Ingen kanmed fog hävda att de avtal, som eftersträvas i de pågåendeförhandlingarna med EG, kan innefattas i begreppetbegränsad omfattning. Tvärt om är de av mycketvittomfattande karaktär.Vad gäller EES-avtalen är det dock tänkt att en annanprincipiell ordning än den som finns inom EG skall gälla, enordning som anses förenlig med gällande grundlag. Ipropositionen uttrycks detta på följande sätt:''EES-rätten avses vila på folkrättslig grund och det ärav allt att döma (vår understrykning) inte aktuellt attöverlåta någon normgivningskompetens till något EES-organ. Företrädesfrågan... måste därför få en annan lösning i ett EES än den hari EG.'' (s.ll) I fortsättningen heter det bl.a.: ''Folkrättsligaregler måste i efterföljas av svensk rättsbildning föratt bli tillämpliga på nationell nivå.'' Mot detta finns detinget att invända i princip.Det ur praktisk synpunkt mest intressanta är dock hurabsolut bundenheten i realiteten blir. Finns detöverhuvudtaget något utrymme för nationellamodifikationer?Så tycks inte vara fallet. I propositionen sägs det bl.a.:''kommer också med all sannolikhet attinnehålla en bestämmelse varigenom avtalsparterna åtar sigatt vidtaga de åtgärder som behövs för att kunna uppfyllaavtalsförpliktelserna och att avhålla sig från åtgärder somkan äventyra förverkligandet av avtalets syften.'' (s.l2)Även detta resonemang förefaller rimligt, men det innebäri praktiken, att är helt bunden av innehållet iavtalet.Samma problem uppkommer vid granskningen av detsom är propositionens konkreta ärende, nämligen attgenom grundlagsändring möjliggöra för svensk domstol attinför ställningstagande i ett tvisteärende inhämtatolkningsbesked från någon typ av . Hurdenna domstol skall se ut och hur den skall vara kopplad tillEG redovisas inte närmare. Vi bortser i det följande fråndetta, även om det givetvis inte är utan intresse.I departementspromemorian anser man att det i principinte är märkligare att en svensk domstol rättar sig efter ettförhandsbesked från en än att underrätter tarhänsyn till utslag i högsta domstolen, när man dömer ilikartade fall där högsta domstolen tagit ställning. Någonegentlig bundenhet föreligger ju inte. Varje domstol ärsjälvständig i sitt dömande. Men det skall mycket till innanman går emot ett s.k. prejudikat, och man kan utgå ifrån attett sådant utslag blir överklagat.Den faktiska bundenheten måste självklart bli ännumera påtaglig vad gäller ett förhandsbesked från en . Vad händer med avtalen och hur reagerar andraparter inom EES och EG om en svensk domstol skullekomma till annan slutsats än den som angetts iförhandsbeskedet?Nu föreslår regeringen att grundlagen skall ändras så attdomstolar får uttrycklig rätt att inhämta förhandsbesked.Detta -- som ovan nämnts -- efter förslag från ett parremissinstanser. Krav på förhandsbesked skulle vara eninskränkning i domstolarnas suveränitet, menar man. Detär säkert riktigt. Men grundlagsändringen löser egentligeninte det grundläggande problemet, nämligen bundenhetentill förhandsbeskedens innehåll. Grundlagsändringenunderstryker snarare denna bundenhet. Den illustrerarockså bristerna i de analyser som i övrigt görs av förväntadeEES-avtals faktiska effekt på det svenska normgivnings-och rättssystemet.Vi accepterar dock regeringens förslag på denna punkt.Om vi skall vara med i ett vidare europeiskt samarbete ärdet nödvändigt att godta olika slag av begränsningar av dennationella suveräniteten.Vi anser det dock vara djupt otillfredsställande, att dessaviktiga frågor inte fått den noggranna och omsorgsfullabelysning som de förtjänar. Den nu aktuella propositionenhar tillkommit i stor hast. Förarbetena har helt skett inomregeringskansliet. De -- i vissa fall mycket utförliga --påpekanden som gjorts av en del av remissinstanserna harinte kunnat föras ut till en mera omfattande debatt. Alltdetta är djupt beklagligt. För bristerna i hanteringen bärregeringen ansvaret.EES-förhandlingarna och de avtal dessa kan leda framtill kan numera ses som ett övergångsskede inför deförhandlingar, som kommer att ske efter en ansökan ommedlemskap i . Det är därför av mycket stor vikt att degrundlagsmässiga och allmänt rättsliga och institutionellaeffekterna av en EG-anslutning blir ordentligt utredda utantidsnöd och på ett sådant sätt att de kan ge underlag för degrundlagsändringar som blir nödvändiga och för en allmändebatt.Detta får givetvis inte enbart var en fråga för folkrättsligeller annan juridisk expertis. En utredning av detta slagmåste ha en bred parlamentarisk förankring. Vi föreslårdärför att en parlamentarisk utredning tillsätts för engenomgång av alla de rättsliga frågor som en ansökan ommedlemskap i aktualiserar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning för att utreda degrundlagsmässiga, allmänt rättsliga och institutionellaeffekterna av en anslutning till EG i enlighet med vad somanförts i motionen.