mot · GE02Sk424 · 1991-01-25 00:00:00 — Sänkt skatt -- större frihet och ökad välfärd Innehåll 1.Sammanfattning3 2. ''Svenskarna och deras skatter''7 3.Höga skatter medför mindre frihet10 4.Höga skatter ger sämre välfärd11 5.80-talet, ett förlorat decennium15 6.Skatteomläggning -- men inte skattesänkning16 6.1 Höjd inflationstakt17 6.2 Ökat bidragsberoende17 6.3 En nödvändig kostnadsanpassning försvåras18 6.4 Minskat sparande18 6.5 Lägre riskvilligt sparande18 7.En ny skattepolitik19 7.1 Sänk skattetrycket19 7.2 Finansiering av skattesänkningarna20 7.3 Rättvis inkomstbeskattning22 7.3.1 Kommunalskatten22 7.3.2 Grundavdrag för barn22 7.3.3 Justeringar av den statliga inkomstskatten23 7.3.4 Bilförmån och reseavdrag23 7.4 Slopade löneskatter och individuellasocialavgifter24 7.5 Lägre skatt på sparande25 7.5.1 Ny syn på bostadsbeskattningen26 7.5.2 Slopad pensionsskatt27 7.6 Beskattning av kapitalavkastning ochkapitaltillgångar27 7.6.1 Reformerad kapitalinkomstbeskattning28 7.6.2 Europaanpassad kapitalvinstbeskattning28 7.6.3 Slopad dubbelbeskattning29 7.6.4 Successivt slopad förmögenhetsskatt29 7.7 Europaanpassad mervärdeskatt30 7.8 Företagsbeskattning för tillväxt31 7.9 Slopa transaktionsskatterna31 7.10 Energiskatter och miljöavgifter31 8.Skatteförslag för 199232 8.1 Reserv för skattesänkningar32 8.2 Sänkta arbetsgivaravgifter32 8.3 Sänkt fastighetsskatt33 8.4 Sänkt skatt på pensionssparande33 8.5 Sänkt moms33 8.6 Lägre skatt för investeringar med mera34 8.7 Slopad dubbelbeskattning med mera34 8.8 Grundavdrag för barn35 8.9 Slopad skattereduktion förfackföreningsavgift35Hemställan351. SammanfattningSverige har världens högsta skattetryck. Förpersoner i normala inkomstlägen går nästan två tredjedelarav den totala arbetsersättningen bort i olika former avskatter och lagstadgade avgifter. Regeringen hävdar attskattetycket kommer att minska något mellan 1990 och1991. Detta beror emellertid på en teknisk omläggning avkommunsektorns rätt till avdrag för erlagd mervärdeskatt.Det faktiska skatteuttaget stiger 1991 trots att dentillfälliga ''arbetsmiljöavgiften'' inte längre tas ut.Som framgår av regeringens egen finansplan stegskattetrycket med eller 25 000kronor räknat per hushåll i genomsnitt, sedansocialdemokraterna återkom till regeringsmakten 1982.Den kraftiga ökningen av skattetycket harinneburit att i stort sett hela ökningen avbruttonationalprodukten har gått till den offentliga sektornmedan hushållen inte fått någon egentlig del av tillväxten.Det höga skatteuttaget minskar de enskildamedborgarnas valfrihet. Stat och kommun beskattarmedborgarna så hårt att de flesta inte har möjlighet att väljaannan vård eller omsorg än den stat och kommunererbjuder. När den inte fungerar finns inga möjligaalternativ. I socialdemokraternas är det därför barade som har råd att själva betala för inte subventionerad vårdoch omsorg som kan slippa köer och välja fritt.Höga skatter, offentliga monopol och inskränkt valfrihetleder också till en felaktig fördelning och ett sämreutnyttjande av de totala resurserna. Tillväxten i ekonominblir lägre med ett så högt skattetryck som det svenska. Detsker genom att stora ''skattekilar'' uppkommer ochsnedvrider ekonomiska beslut. Arbete och sparande blirmindre lönsamt. Enligt vissa studier kan den ekonomiskatillväxttakten ha påverkats så kraftigt av skatteuttaget attvåra samlade resurser är ungefär 100 miljarder kronorlägre än de skulle kunnat vara. Omräknat per hushåll igenomsnitt blir det drygt 27 000 kronor.De höga skatterna och de offentliga monopol definansierar leder således till att resurserna utnyttjas sämreoch växer långsammare. Det fortsatt höga skattetrycket ärett hot mot den framtida välfärden.Marginalskattereformen var nödvändig. Det varemellertid inte nödvändigt att finansiera denna genomandra skattehöjningar som i sig har negativa effekter församhälllsekonomin. Skatteomläggningens finansiering harlett till högre inflation och ökat bidragsberoende vilketförsvårar den nödvändiga kostnadsanpassningen.Beskattningen av sparande har skärpts vilket leder tillnegativa effekter för sparandeutvecklingen. Särskiltallvarligt är detta vad gäller det riskvilliga sparandet som ären grund för utveckling av nya och existerande företag.Den skattepolitik förordar,syftar till att ge enskilda människor möjlighet att självadisponera en större del av sina inkomster. Därigenomminskar deras beroende av den offentliga sektorn. Familjeroch enskilda skall normalt kunna leva på sina inkomster ochha möjlighet att förbättra sin situation genom egna insatser.Skattepolitiken skall också vara ett viktigt medel för attuppnå de ekonomisk-politiska målen om god tillväxt, låginflationstakt och arbete åt alla.1980-talets socialdemokratiska högskattepolitik måsteunder ersättas av en moderatskattesänkningslinje.Huvudlinjen är strävan att successivt och uthålligt sänkadet totala skattetrycket ned mot den nivå som gäller förmotsvarande andra västeuropeiska länder. Riktlinjen skallvara att sänka skattetrycket med i genomsnitt enprocentenhet under 1990-talet.Den nödvändiga sänkningen av skattetrycket börgenomföras så att de för samhällsekonomin mest skadligaskatterna sänks i första hand. Hänsyn måste tas till de kravsom den fortgående europeiska integrationen ochutvecklingen i världsekonomin kommer att ställa påSverige.Finansieringen av skattesänkningarna måste få en sådanutformning att den samhällsekonomiska och statsfinansiellabalansen inte äventyras. Finansieringsbehovet är ocksåavhängigt hur produktionen och hushållssparandetutvecklas. Tyngdpunkten i finansieringen måste vararationaliseringar i den offentliga sektorn, besparingar ioffentlig verksamhet och transfereringar i samband med attbidragsberoendet minskar till följd av sänkta skatter.Följande skattesänkningar förordas för en tidsperiodsom i stort kan komma att omfatta första hälften av 1990-talet:Uttaget av statlig inkomstskatt bör efterhandomfatta allt färre. Utrymme skapas för kommunalaskattesänkningar genom avreglering och avmonopolisering.Inkomstskatteuttaget skall, genom införande av ettgrundavdrag för barn, ske med hänsyn tillförsörjningsbörda.Arbetsgivaravgifterna bör sänkassuccessivt och förmånsrelateras, genom att de avgifter somär av ren skattekaraktär slopas. Inledningsvis bör de mindreavgifter på sammanlagt som tas ututöver ATP-, folkpensions- och sjukförsäkringsavgifternaslopas. I nästa skede bör i första hand folkpensionsavgiftenpå slopas.Det bör vidare övervägas att, som bruttolönenhöjs med motsvarande belopp, överföra betalningsansvaretför återstående arbetsgivaravgifter med avdragsrätt till deenskilda löntagarna.Den särskilda löneskatten på 22,2procent bör avskaffas stegvis.Fastighetsskatten avskaffassuccessivt. Realisationsvinstbeskattning av bostäder lindrasi enlighet med vad som ovan angivits.Den permanentaavkastningsskatten på allt pensionssparande avskaffas.Förmögenhetsskatten bör slopas stegvis. Sambeskattningenav förmögenheter upphör och den så kalladebegränsningsregeln ändras till 50 procent.Omsättningsskatten på värdepapper bör slopas.Realisationsvinstbeskattningen sänks till en nivå somnågorlunda överensstämmer med den europeiska. Fullinflationsuppräkning av anskaffningsvärden införs.Formerna för slopande av reavinstskatten för längreinnehav bör utredas.Mervärdeskatteuttaget sänks så attdet anpassas till vad som kommer att gälla i EG.Företagsbeskattningen ändras så att rätt tillnuvärdeavskrivning och avsättning till periodiseringsfonderinförs. Dubbelbeskattningen av aktieutdelning slopassuccessivt.Skattereglerna för mindre aktiebolag och egenföretagareändras så att nyföretagande och expansion stimuleras.Skatten på arbetande kapital slopas. Rätten tillresultatutjämning och konsolidering förbättras föregenföretagare. Rätt till kvittning av underskott motöverskott i andra förvärvskällor eller inkomst av tjänståterinförs.Energibeskattningen läggs om så attåterstående punktskatter på energiområdet ersätts med enhögre koldioxidskatt. Skatten på bensin reduceras så att detsvenska bensinpriset kommer i nivå med övriga Europas.De konkreta skatteförslag för (ivissa fall med ikraftträdande ) som redovisas i detföljande har utformats så att de är steg på vägen mot deskattepolitiska mål som angetts ovan. Tyngdpunkten liggervid sänkt skatt på produktion, boende och övrigt sparande.Dessutom sänks konsumtionsskatten genom att momsensänks år. Deföreslagna skattesänkningarnas storlek framgår avnedanstående tabell:n bå 1991/921992Sänkta arbetsgivaravgifter m m4,09,6Sänkta bostadsskatter1,24,4Sänkt skatt på övrigt sparande0,72,4Sänkt mervärdeskatt3,90,9Sänkt skatt på företagande0,41,5Övriga skatter0,81,6s14p 11,020,4Återstående utrymme 7Ambitionen är att det återstående utrymmet skallanvändas för bredbasiga skattesänkningar i form avantingen arbetsgivaravgifter eller mervärdeskatt.Utrymmet motsvarar förrespektive skatt. Beslut får anstå tills såväl detinternationella läget som lönemarknadssituationen iSverige klarnat.Arbetsgivaravgifterna sänks med 2,09procentenheter. Till detta kommer en sänkning på 2,5--3procentenheter till följd av att en arbetsgivarperiod införs isjukförsäkringen.Den statliga fastighetsskatten minskasmed en tredjedel den 1 januari 1992.Realisationsvinstbeskattningen lindras genom attuppskovsreglerna återinförs och vidgas till att gälla ävenbostadsrätter. Anskaffningsvärdet indexuppräknas vidberäkning av realisationsvinstens storlek.Den särskildaavkastningsskatten för pensionsfonder sänks med entredjedel den 1 januari 1992.Den särskilda löneskatt,som belastar arbets- och företagarinkomster förpensionärer , slopas den 1 januari 1992.Kapitalvinstbeskattningen närmas europeisk nivå genomatt anskaffningsvärdena indexuppräknas vid beräkning avskattepliktig vinst. Alternativt kan en sänkning avskattesatsen på den nominellt beräknade reavinsten till 15procent övervägas.Den tillfälliga höjningen avmervärdeskatten tas tillbaka redan den 1 juli 1991.Reduceringsreglerna för moms på hotell- ochserveringstjänster återinförs och utvidgas till att omfattaockså mervärdeskatt på inrikes persontransporter.Förmögenhetsskatten reduceras med en fjärdedel den 1januari 1992. Skatten på arbetande kapital slopas helt fråndetta datum.Omsättningsskatten på värdepapper slopasi sin helhet den 1 april 1991.Bensinskatten på oblyadbensin sänks med den 1 januari 1992.Det förstasteget i ett successivt slopande av dubbelbeskattning föraktieutdelningar tas . Rätt till kvittningav underskott i näringsverksamhet mot överskott i andraförvärvskällor eller inkomst av tjänst återinförs den 1januari 1992. Ränteavdragsbegränsningen till 70 procentslopas. Rätt att kvitta reaförluster fullt ut mot i vart fallreavinster återinförs.Sammantaget innebär våra förslag en sänkning avskattetrycket med vilket innebären nerdragning av skattekvoten med cirka 2,2procentenheter. Räknat per hushåll i genomsnitt uppgårskattesänkningarna till ungefär 7 200 kronor.2. ''Svenskarna och deras skatter''har världens högsta skattetryck. Av diagram 1framgår skattetrycket i i jämförelse med de övrigaOECD-länderna 1989.u1o1Diagram 1Källa: Skattebetalarnas föreninge beräknas skattekvoten (skatternas andel avbruttonationalprodukten) ha uppgått till i det närmaste 57procent. förutskickar regeringen en mindrenedgång i skattekvoten på knappt en procentenhet. Detberor främst på att kommunsektorn får rätt till avdrag förerlagd mervärdeskatt och att den tillfälliga arbetsmiljöavgiftsom gällt efter en uppgörelse mellansocialdemokraterna och försvinner 1991. Enbartden förra faktorn, som är en rent teknisk omläggning,motsvarar en skattetrycksförändring på en procentenhet.Det faktiska skattetrycket stiger därför mellan 1990och 1991 trots att arbetsmiljöavgiften inte längre tas ut.Som framgår av finansplanen steg skattetrycket medcirka . Det innebäratt skatterna ökat med eller cirka25 räknat per hushåll i genomsnitt, sedansocialdemokraterna återkom till regeringsmakten 1982.I diagram 2 redovisas utvecklingen av skattetrycket iSverige och i . harskattetrycket i ökat snabbare än vad som gällt för deövriga länderna. Endast medborgerlig riksdagsmajoritet var skattetrycket i istort sett oförändrat.u2o2Diagram 2Källa: Skattebetalarnas föreningeDen kraftiga ökningen av skattetrycket harinneburit att i stort sett hela ökningen avbruttonationalprodukten har gått till den offentliga sektorn,medan hushållen inte fått någon del alls av tillväxten. Dettaförhållande framgår av diagram 3, som visar utvecklingen1980--1989.u3o3Diagram 3Källa: SAFeDet höga svenska skattetrycket bör belysas också medhur stor andel de enskilda medborgarna får betala av sinainkomster i olika former av skatter och lagstadgade avgifter.Utgångspunkten måste då vara den totalaarbetsersättningen, det vill säga bruttolönen plus desocialavgifter arbetsgivaren erlägger för den anställdesräkning.I tabell 1 nedan redovisas en jämförelse av engenomsnittlig industriarbetares nettolön som andel av dentotala arbetsersättningen 1987 i några länder. Med nettolönförstås vad som blir kvar efter arbetsgivaravgifter ochinkomstskatter. Hänsyn har således inte tagits till olikaindirekta skatter.u4o4Tabell 1Källa: Näringslivets ekonomifaktaeDet framgår klart att den svenske industriarbetaren självdisponerar en väsentligt mindre andel av ersättningen försin arbetsinsats än hans kollegor i flertalet andra länder. Närman till detta lägger höga mervärdeskatt och andravaru- och punktskatter minskar köpkraften ännu mera iförhållande till vad som gäller för andra länder.I diagram 4 visas hur mycket av sin totalaarbetsersättning ett vårdbiträde och en industriarbetaremed beräknad genomsnittlig lön 1991 betalar i olika skatteroch får över för egen disposition. Utgångspunkten har variten kommunalskatt på -- strax undergenomsnittet. I diagrammet specificeras arbetsgivaravgifteroch inkomstskatt medan övriga skatter (moms, bensinskattoch andra energiskatter, fastighetsskatt etc.) redovisas i''klump'' beräknade till av inkomsten efterarbetsgivaravgifter och inkomstskatt.u5o5Diagram 4 eDen totala arbetsersättningen är i förhållandevishög. Det är de höga skatterna som minskar medborgarnaskonsumtionsutrymme och fria val.3. Höga skatter medför mindre frihetSverige är som framgår av det tidigare avsnittet det landi den fria världen där människor är mest beroende avpolitikers värderingar och beslut. Ingen annanstans i denfria världen har så stor del av de enskilda medborgarnasinkomster socialiserats. Ingen annanstans harmarknadsekonomin trängts undan så mycket som i Sverige.Ingen annanstans är utrymmet för enskilt sparande ochenskilt ägande så begränsat.Sveriges rekordhårda skattetryck har vuxit fram underde långvariga socialdemokratiska regeringsinnehaven. Denenda period då skattetrycket varitoförändrat är 1977 till 1982 med borgerligriksdagsmajoritet.Utvecklingen av skatterna avspeglar en medvetensocialistisk politik. Kollektiva lösningar har prioriterats.Vård, omsorg och inkomstomfördelningar över livscykelnhandhas av offentliga -- huvudsakligenskattefinansierade -- monopol. Till detta kommer attstabiliseringspolitiken konsekvent har utformats så attåtstramning skett genom skattehöjningar medanefterfrågan stimulerats genom offentliga uppgiftsprogram.Den genomsnittlige inkomstagaren i får för egendel direkt förfoga över lite drygt en tredjedel av vad haneller hon har arbetat ihop. Mer blir inte kvar sedanarbetsgivaravgifter, inkomst- och konsumtionsskatterbetalats. Politiker i stat och kommun styr därmed övernästan två tredjedelar av ekonomin. De enskildamedborgarnas valfrihet har således efterhand inskränktskraftigt medan politikernas makt ökat. Skatteuttaget skerhuvudsakligen i former som drabbar låg- ochmedelinkomsttagare hårt. Detta gäller särskilt deskattehöjningar som genomförts efter 1982.Socialdemokraterna har format ett där statenbeskattar medborgarna så hårt att de flesta inte harmöjlighet att välja annan vård eller omsorg än den stat ochkommuner erbjuder. De utlämnas till den politiskasektorn -- när den offentliga sjukvården, barnomsorgeneller äldreomsorgen inte fungerar finns inga möjligaalternativ.I socialdemokraternas blir det bara de som harråd att själva betala för icke subventionerad vård ochomsorg som slipper köer och kan välja fritt.Offentliga monopol och inskränkt valfrihet leder ocksåtill en felaktig fördelning och ett sämre utnyttjande av detotala resurserna. Skatter och subventioner minskarmöjligheterna för den enskilde att bestämma hurproduktionsresultatet skall fördelas. Trögheten i de storaoffentliga systemen och bristen på konkurrens ger dåligeffektivitet. I en internationell undersökning för något årsedan konstaterades att svenska medborgare bor väsentligtbättre men äter väsentligt sämre än invånarna i flerajämförbara länder. Detta är en följd av regleringar ochsubventioner.I en tidningsartikel (22/12 1988)beskrev vad som skett på följande vis:I en välfärdsstat av svensk typ är det inte företagen somsocialiserats, utan familjen, eller rättare många av familjenstraditionella funktioner. Kanske kan man säga att medanklassisk socialism betyder socialisering av företag, såinnebär en välfärdsstat av svensk typ en socialisering avhushållens traditionella vård och omsorg av människor.4. Höga skatter ger sämre välfärdDet är den ekonomiska tillväxten som avgör hurvälfärden i ordets egentliga bemärkelse utvecklas. Sverigestillväxttakt minskade drastiskt med ingången av 1970-talet.Denna utveckling har accentuerats . Enligtfinansplanen ökade bruttonationalprodukten under 1990med mot ett genomsnitt för OECD-området på2,. förutser regeringen en minskadbruttonationalprodukt i . Inom OECD-områdetsjunker tillväxttakten något, men beräknas ändå stanna vidknappt två procents ökning. Den låga tillväxttakten är etthot mot exempelvis gjorda pensionsåtaganden. Genomdålig ekonomisk tillväxt skapas också mindre resurser attexempelvis åtgärda miljöproblemen.Det är uppenbart att skatteuttagets nivå påverkartillväxttakten. långtidsutredning skrevfinansdepartementets tjänstemän:Sammanfattningsvis kan konstateras att skattesystemethar vissa snedvridande effekter och att dessa aldrig helt --och kanske inte ens i huvudsak -- kan försvinna vid enskattenivå motsvarande den rådande. (sid 172)Det bör noteras att ekonomergjorde detta uttalande , när skattetrycket var knappt 52procent som andel av BNP. Att det höjdaskattetrycket skadar samhällsekonomin konstateras ocksåav långtidsutredning (SOU 1990:14):Många av de problem som har diskuterats förstärks vidett högre skattetryck. Inte minst mot bakgrund av denökade integrationen med omvärlden kan nivån påskattetrycket i komma att bli ett problem . (sid 112)I finansplanen instämde regeringen:Statsbudgetens förbättrade saldo är intebara ett resultat av en stram utgiftsprövning. Utvecklingenär också en följd av snabba nominella löneökningar ochdärmed snabbt stigande skatteintäkter och av en höjdskattekvot. Dessa faktorer har en negativ inverkan påtillväxten och på ekonomins funktionssätt.Det finns således ett klart samband mellan skattetrycketsnivå och tillväxttakten. Det framgår av diagram 5 nedan.Där jämförs relativa skattetryck och relativatillväxt i förhållande till OECD-området under perioden1960 till 1989.u6o6Diagram 5Källa: , ''Skattetryck och skattepolitik''(1989)eAlla skatter snedvrider ekonomiska beslut och påverkardärmed tillväxttakten negativt. Skatterna driver in ''kilar''mellan exempelvis den totala arbetsersättning en individ fåroch nettot efter skatt, eller mellan vad en konsumentbetalar för en vara eller en tjänst och vad producentenerhåller efter alla skatter. Ju högre skatteuttag, desto större''skattekilar'' och ju större negativa effekter.Vissa skatteformer leder till mer skadliga effekter änandra, givet ett visst uttag. Frågan om hur stora negativaeffekter olika skatter medför har studerats bland annat iUSA och i . genomfördes avCharles och några studier avsvenska förhållanden. De har beräknat de totalasamhälleliga kostnaderna för att öka skatteintäkterna meden krona för olika skatter och offentliga utgifter.Enligt studien blir den totala kostnaden för att ökakommunalskatten med en krona, för att finansiera ökadetransfereringar, . Samhällets kostnader genomökade snedvridningar beräknas alltså uppgå till hela tvåkronor. Dessa studier är behäftade med stor osäkerhet. Devisar emellertid att höga skattetryck medförmycket stora effektivitetsförluster.Stuarts och studie kan, enligt ,översättas till en sänkning av den ekonomiska tillväxttaktenunder med cirka en procentenhet . Detskulle innebära (priser) att våra samlade resurseri år är lägre än de skulle kunnatvara. Omräknat per hushåll i genomsnitt blir det drygt 27000 kronor.Flera enskilda områden i samhällsekonomin påverkas avdet höga skattetrycket och på vilket sätt det tas ut. Dettagäller exempelvis sparandet och lönebildningen, som är tvåviktiga faktorer för den ekonomiska utvecklingen denärmaste åren.Sparandet påverkas negativt genom att flertalet hushålltill följd av det höga skatteuttaget inte kan avsätta medel fördetta ändamål. Till detta kommer att de höga skatterna i sigdessutom gör det mindre lönsamt att spara eftersomavkastningen beskattas förhållandevis hårt.Det är också uppenbart att ett högt och ökandeskatteuttag påverkar lönebildningen negativt. Visserligenhar flera andra faktorer som exempelvis balansen mellantillgång och efterfrågan på arbetskraft avgörande betydelse,men genom att flertalet hushåll har så lite kvar av sinainkomster efter skatt finns ständigt ett underliggande kravpå högre och högre löner.Som framgick av diagram 3 har den offentliga sektorngenom det höjda skatteuttaget tagit i anspråk i stort setthela tillväxten . Detta har varit särskiltaccentuerat andra hälft när BNP-ökningen var uttryckt i 1985 årspriser medan skatteökningen var intemindre än . Av diagram 6framgår hur löneutvecklingen, brutto och netto, har varitför en genomsnittlig industriarbetare 1980--1989. Det äruppenbart att denna utveckling har lett till ett starktunderliggande tryck på höjda löner.u7o7Diagram 6Källa: Näringslivets ekonomifaktaeAnvändningen av våra gemensamma resurser blirmindre effektiv genom kombinationen av höga skatter ochde offentliga verksamheter -- oftast i monopolform -- somde finansierar. Också det offentliga sparande som motiverasmed det bristande hushållssparandet placeras på ett sättsom leder till sämre utnyttjande genom politiska beslut.De höga skatterna och de offentliga monopol definansierar leder till att våra resurser utnyttjas sämre ochväxer långsammare.Självfallet har skatteuttagets struktur betydelse för hursamhällsekonomin påverkas. Det är bra att den av ossmoderater förordademarginalskattesänkningen äntligen genomförts. Det haremellertid, utifrån föreställningen av oförändratskatteuttag, skett till priset av kraftiga skatteskärpningar påexempelvis riskvilligt kapital och sparande. Det fortsatthöga skattetrycket är ett hot mot den framtida välfärden.5. 80-talet, ett förlorat decennium 1971 genomfördes vad som då kallades ''Århundradetsskattereform''. Den skatteomläggning somsocialdemokraterna då genomförde skulle ge tvåtredjedelar av det svenska folket sänkt skatt. Att entredjedel skulle få skattehöjningar talades detmindre om. Och att slutresultatet skulle bli att alla fickdramatiskt höjda skatter talades det inte alls om.1971 års omläggning medförde en kraftigt ökadprogressivitet i skattesystemet. I kombinationen med densnabba inflationen och frånvaron av indexskydd iskattesystemet innebar det att många vanliga inkomsttagarefick kraftiga höjningar av marginalskatten. Mellan 1970 och1976 steg marginalskatten för en vanlig industriarbetarefrån 49,5 till nästan 61 procent.Den kraftigt skärpta progressiviteten och det höjdaskattetrycket var viktiga orsaker till den kostnadskris somi mitten av allvarligt kom att skada den svenskaekonomins utveckling under andra halvan av dettadecennium och . Socialdemokraternasskattepolitik medförde en löne- och inflationsspiral avtidigare sällan skådat slag.Den borgerliga valsegern 1976 innebar en viktigförändring i den skattepolitiska utvecklingen.