ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02N252 · 1991-01-25 00:00:00 — Utförsäljning av statligt kontrollerad skogsmark, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo306 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljning av statlig ellergenom staten kontrollerad bolagsägd skogsmark samtskogsmark ägd av kyrkan,2. att hos regeringen begär en översyn avprisbildningen inom marknaden för skogsråvara ochtillämpningen av konkurrenslagen (1982:729) på dennamarknad,3. att beslutar avskaffa träfiberlagen(1987:588).
mot · GE02N257 · 1991-01-25 00:00:00 — 1988 fattade beslut om att allaimportrestriktioner för tekovaror skall slopas fr.o.m. 31 juli1991.Sedan dess har stora förändringar skett. EFTA-ländernas förhandlingar med EG om EES och , ibred enighet, fattade beslut om att , under vissaförutsättningar, skall eftersträva medlemskap i harskapat en helt ny handelspolitisk situation. Till detta kanläggas resultatet av de vilande GATT-förhandlingarna som tyder på att uppfattningär att en övergångstid är nödvändig innandenna organisation för sin del kommer att slopa sinarestriktioner på detta område.Vi menar att det därför finns anledning att nu omprövaovannämnda beslut.På en mängd områden förbereder vi oss nu för ett näraoch varaktigt samarbete med, troligen medlemskap i, EG.Detta innebär bl.a. att vi söker skapa samma regler,standard, restriktioner etc. som EG har. På ett områdedäremot går vi rakt motsatt väg. beslut om attalla restriktioner för tekoimport skall slopas fr.o.m. 31 juliinnebär att vi tvärt emot strävandena på andra områdenfjärmar oss från . Detta kommer att innebära attvi, om våra förhandlingar med EG lyckas, fårinföra importrestriktioner enligt . Undermellantiden har vi som enda land i världen varit helt öppnaför import från de extrema lågprisländerna. Detta förefallerinte, för att uttrycka det försiktigt, vara speciellt rationellteller förnuftigt.Ett argument som brukar framföras förimportrestriktionernas slopande är att detta skulle bidra tillatt bekämpa prisuppgången. Det finns möjligen en vissrelevans i detta, men av naturliga skäl påverkar eventuellaprisförändringar på området kläder/skor KPI relativtbegränsat. Som exempel kan nämnas attkonsumentpriserna enligt SCB steg med brutto -- december 1990.Under samma tid minskade priserna på beklädnadsvarormed (kläder minus , skor plus 2,6). Detta påverkar den totala uppgångenmed . Som exempel på andravarugrupper som påverkar prisernas utveckling i långtstörre grad kan nämnas livsmedel plus 7,9, transport ochsamfärdsel 16,7, fritid, nöjen och kultur . För en lågbetald tekoarbetare i ,eller på någon annan plats i landet, torde inte slopande avimportrestriktionerna för teko framstå som den mestrelevanta åtgärden för att komma till rätta medprisutvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ensidigt slopande avimportrestriktioner för tekovaror.
mot · GE02N260 · 1991-01-25 00:00:00 — Alkoholpolitiska mål vid export har en i flera avseenden framgångsrikalkoholpolitik. Den har i allt större utsträckning vunnitrespekt och inte minst har totalkonsumtionsteorin allt meraccepterats. Alkoholpolitiken grundar sig på ett antalpunkter som kan sammanfattas i följande korta punkter:Alkoholpriser -- monopolet -- reklamförbud --gränsskydd -- stöd till alkoholfria miljöer --serveringstillstånden -- social omsorg om missbrukarna --informationsarbete om skaderiskerna -- bidrag tillfolkrörelsens barn- och ungdomsarbete.I råder också enighet om att undvika alkohol ispecifika miljöer, såsom i trafiken, på arbetsplatserna,bland barn och ungdom samt personer i specifikt utsattasituationer.Sedan flera år har beslutat anta utmaningen frånWHO att sänka alkoholkonsumtionen med minst 25 %.Under våren 1991 kommer en alkoholpolitisk proposition,som skall redovisa regeringens syn på hur detta mål skallförverkligas.Den svenska alkoholdebatten drabbas ofta av problem,som har karaktär av dubbelmoral. En sådan är den svenskaalkoholexporten. Det är framför allt försäljningen avAbsolut Vodka från Vin- och Spritcentralen samtölförsäljningen från som kritiserats. Kritiken harett antal utgångspunkter. En är att med en aktivmonopolpolitik inte blir trovärdigt vad gäller monopolet,gränsskyddet och reklamförbudet, eftersom man exponerarsig med en ganska hejdlös reklam i såväl i-länder som . Reklamen för Absolut Vodka i innebär bl.a.att t.ex. en stor lastbil kör omkring i meduppseendeväckande reklam. I sker också enaggressiv marknadsföring.För det andra har det lett till en kraftig höjning avexporten. Tveksamhet kan dock råda om Dominikanskarepubliken, som är ett fattigt land med bidrag frånutrikesdepartementet, har behov av AbsolutVodka.På ungefär motsvarande sätt bygger nu upp enmarknadsorganisation i bl.a. för att sälja öl.Till såväl Syd- som går betydande belopp avu-landshjälp. Vi har knappast anledning att öka derasarmod genom förhöjd alkoholkonsumtion.Det är i sig självklart att statligt ägda företag skall arbetapå marknadens villkor. De kan dock, just därför att de ägsav staten, åläggas mål, som står i överensstämmelse medden svenska alkohol- och biståndspolitiken.Det är också viktigt att inför de stundandeförhandlingarna om en EG-anslutning har anledning attvisa på en konsekvent och genomtänkt alkoholpolitik, somäven gäller exporten av alkoholhaltiga drycker. Det svenskaSystembolaget har visat ett socialt ansvar i sinmarknadsföring och följer lojalt den svenskaalkoholpolitiken.Jag anser det synnerligen angeläget att det fastställsalkoholpolitiska mål för Vin- och Spritcentralen samtProcordia vad gäller exporten och marknadsföringen avalkoholhaltiga drycker. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att exportföretagen bör åläggasatt redovisa alkoholpolitiska mål som står iöverensstämmelse med svensk alkohol- och biståndspolitikoch att detta bör beaktas i deras resultatredovisning.
mot · GE02N261 · 1991-01-25 00:00:00 — Kapitaltäckningskrav för krediter till jordbruksbostad har fattat beslut om höjdakapitaltäckningskrav för krediter till bl.a. villafastigheteroch jordbruksfastigheter. Kapitaltäckningskraven förvillalån har höjts till och för jordbruksfastigheter till . För den sistnämnda gruppen har höjningen varit mycketkraftig och innebär en betydande fördyring av lån tilljordbrukare. Jordbruksfastigheter jämställs med in blanco-krediter. Detta är ett resultat av en internationellanpassningsprocess, där enligt uppgift haft enpådrivande roll.Vid den kommande svenska fastighetstaxeringen skallen ändring som infördes i och med skattereformen tillämpasvad beträffar bostaden på jordbruksfastigheten. Denkommer att få eget taxeringsvärde och utskiljas frånrörelsen i övrigt. Därmed kan den jämställas i olikaavseenden med en villafastighet.Det innebär på flera sätt ett rättvisare system, men dåuppkommer frågan om kapitaltäckningskravet på . Dåjordbruksbostaden i övrigt är jämställd med villabostaden,så bör den också vara det avseende nya krediter ochkapitaltäckningskrav.Den förhandlingspolitik regeringen för internationelltom kapitaltäckningskraven kan inte automatisktgodkännas. Den måste grundas på en saklig och rättviskreditpolitik, som inte missgynnar en yrkesgrupp som nusker. Det måste ankomma på regeringen att i samband medden kommande fastighetstaxeringen sänka procentsatsentill samma nivå som för villor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändring ilagbestämmelserna om kapitaltäckningskrav så att kreditertill jordbruksbostäder jämställs med övriga villakrediter,dvs.
mot · GE02N263 · 1991-01-25 00:00:00 — En kreditupplysning är en uppgift, ett omdöme eller ettråd som lämnas till ledning för bedömning av en personskreditvärdighet eller vederhäftighet i övrigt i ekonomiskthänseende.Den som blir utsatt för en kreditupplysning skalltillställas ett skriftligt meddelande om de uppgifter somupplysningen innehåller. Däremot har den omfrågade interätt att som vid personupplysning få reda på vem som begärtupplysningen.Eftersom en kreditupplysning är ett så allvarligt ingreppi den personliga integriteten måste den omfrågade anses haett berättigat intresse av att få reda på vem som begärtupplysningen. Kreditupplysningslagen 11§ bör såledesändras så att samma regler gäller för kreditupplysning somför personupplysning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i kreditupplysningslagen att den omfrågade alltidhar rätt att få reda på vem som begärt kreditupplysning.
mot · GE02N265 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning i av väktare Behovet av auktorisation för att bedriva utbildning avväktare har behandlats i proposition 1988/89 och avriksdagen i mars 1989.I landet finns ca 15 000 väktare. av väktarna arbetar i ett antal större företag typSecuritas, ABAB, Svensk säkerhetsservice. Övrigasysselsätts i mindre företag, ofta lokalt bundna.All utbildning av väktare sker genominternutbildning vid och omfattar . Den är bådeteoretisk och praktisk. En nyanställd väktare genomgårförst en 24 timmars utbildning och kan därefter sättas in i arbete ochefter sker så en vidareutbildning.Då omsättningen på personal inom branschen ärförhållandevis stor finns ett antal väktare som enbart har 24timmars utbildning men med befogenheter som en välutbildad väktare. Det medför att den personalen inte kanutföra ett fullgott arbete och att yrket får en låg status ochatt personalomsättningen ytterligare ökar.Inom arbetsgivarorganisationen och de anställdasorganisation är man medveten om problemen. Möjlighetenatt avancera i yrket är liten. De små företagens svårighet attkomma in på marknaden medför risk att man gör avkall påkvaliteten. I och med att utbildningen är så pass begränsadsaknas också möjligheten att vidga uppdragen till merkvalificerade uppgifter.Kunderna är intresserade av att kunna lägga merkvalificerade uppgifter på bevakningspersonalen. Men manär också kritisk över den höga personalomsättningen som ärett problem i sammanhanget.Ett förslag är utarbetat att förlägga en samlad utbildningav väktare till . När terrängregementet läggs nedkommer ett antal personer att frigöras som har erfarenhetav bevakning, sjukvård, fysisk träning, undervisning m.m.I finns som utbildarvakthundar. Inom regementsområdet finns förutom lokalerför övning, undervisning och boende även skjutbanor ochandra anläggningar som passar för en kvalificeradutbildning av bevakningspersonal. Det finns såledesresurser för utbildning av 2 000 personer/år som motsvarardagens utbildningsbehov.Organisatoriskt kan verksamheten drivas i bolagsformmed de större vaktbolagen som delägare. AMU har ävenvisat intresse för att delta i projektet.Statens stöd och medverkan skulle ge ökad kraft åtprojektets förverkligande som det ger Sollefteåkommun en nödvändig ersättning för det bortfall avarbetstillfällen som nedläggningen av T3 kommer attmedföra. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etablering av utbildning avväktare till kommun.
mot · GE02N266 · 1991-01-25 00:00:00 — Olovlig handel och ny ordningslag behandlade regeringens proposition1990/91:17 om tillfällig försäljning. Det beslut som då togsinnebar i princip att den tidigare regleringen medtillståndsprövning av tillfällig handel avskaffades men attkommunerna med hänsyn till den lokala varuförsörjningenkunde få möjlighet att tillståndspröva inom varuområdenalivsmedel, kläder och skor. I anslutning härtill uttaladenäringsutskottet att frågan om den olovliga gatuhandelnborde tas upp i anslutning till utarbetandet av en nyordningslag.Den olovliga gatuhandeln har ökat starkt i omfattningunder senare år. dåordningslagsutredningen arbetade vardenna typ av illegal verksamhet relativt begränsad. Numerabedrivs den i stor omfattning och i organiserad form.Sveriges Köpmannaförbund gjorde i augusti förra åreten undersökning av den olovliga gatuhandeln påDrottninggatan i . Härvid kunde konstateras attbara på en kort sträcka av arbetade över100 försäljare. Vissa av försäljarna uppnåddedagsomsättningar på 20 000 -- . Viss annankriminalitet var kopplad till verksamheten, t ex häleri mennaturligtvis också skattebedrägeri. Där såldes allt frånrengöringsmedel till radioapparater och kläder. Utgåendefrån den undersökningen kan man för Drottninggatanberäkna en illegal årsomsättning på ca 35 miljoner kronor.Detta drabbar naturligtvis de laglydiga butiksägarna genominkomstbortfall, konsumenterna genom otrygghet ochsamhället genom undanhållna skatter och ökadkriminalitet. Den olovliga gatuhandeln är inte bara ettStockholmsfenomen utan återfinns i flera städer i landet.När en ny ordningslag utarbetas måste dessaförhållanden beaktas. Lagen måste medge för berördainstanser att effektivt kunna hantera denna typ avverksamhet. Ett grundläggande krav bör vara att allgatuhandel bör omfattas av tillståndsgivning enligtordningslagens regler. När utredningen lade sina förslag år1985 -- då denna handel var relativt begränsad -- undantogstillfällig handel från tillståndskravet. Vidare bör den sombedriver gatuhandel utan tillstånd kunna dömas till böter.Dessutom bör den som bedriver handel på allmän plats utantillstånd och i strid med gällande bestämmelser kunna fåmaterial eller utrustning förverkad genom lagensbestämmelser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regler mot olovlig handel påallmän plats i ny ordningslag.
mot · GE02N267 · 1991-01-25 00:00:00 — Prisrelationerna mellan producenter, mellanled och konsumenter inom jordbrukssektorn Det mindre jordbruket och särskilt det jordbruk som kanhänföras till vad som benämns familjejordbruk brottas medflera problem, icke minst lönsamhet.Producentpriserna är i allmänhet fastlåsta , medan leden mellan producenter ochkonsumenter har möjligheter att på olika sätt ta ut ökadeandelar av det slutliga priset. Exempelvis är handelns påslagpå vissa jordbruksprodukter orimliga i förhållande till vadproducenten kan få ut. Den allmänna kostnadsutvecklingenoch vinstmarginalerna inom förädling, distribution ochhandel borde allmänt ses över och redovisat överskotttillföras producenter och konsumenter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av kostnadsutvecklingeninom förädling, distribution och handel.
mot · GE02N268 · 1991-01-25 00:00:00 — Sockerbolaget med staten som delägare () har monopol på sockerproduktionen i landet.Sockerbolaget tillverkar, utvecklar och marknadsför socker,sötningsprodukter, fodermedel och kostfiber. Produktionenbaseras på svensk sockerbetsodling, som vid behovkompletteras genom import av råsocker. Verksamheten ärkoncentrerad till med tyngdpunkt i ochsysselsätter drygt 2 000 anställda. Huvudkontoret finns iMalmö. Företaget omsätter 2,4 miljarder kronor.Sockerbolaget ingår i Volvos , som i sin tur ingår i Procordiakoncernen.Sedan 1976 har Sockerbolaget erhållit ca istöd av staten för att driva sockerbruken på ochGotland. Stödet är inte kopplat till merkostnader för driftav de två öbruken. Enligt vad anger i sinutredning om öbruken är det ett rent driftsstöd tillSockerbolaget centralt. Inga villkor finns angivna för hurstödet ska användas. Det finns heller inte någon komplettekonomisk redovisning i form av bokföringsmässigt resultatetc för de olika bruken.Sockerbolaget är ett lönsamt företag med kapitalstarkaägare. Marknaden, där Sockerbolaget verkat som ettrenodlat monopolföretag, har varit genomreglerad.Nu gäller avreglering på de flesta områden. I dettasammanhang är det viktigt att känna till de effekter somuppkommer i en monopolsituation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär attnäringsfrihetsombudsmannen och statens pris- ochkonkurrensverk får i uppdrag att granska effekterna av detmonopol som råder på sockernäringens område.
mot · GE02N271 · 1991-01-25 00:00:00 — startade dåvarande en mineraljakt med den finländskafolkmalmletningen som förebild. Norrlandsfondenmedverkade redan från starten genom anslagsgivning tillverksamheten.Från år 1971 utvidgades mineraljakten att omfattaNorrbottens, , ochJämtlands län med Norrlandsfonden som huvudman. År1977 anslöt sig också till den norrländskamineraljakten som också fick stöd av de fem länensföretagareföreningar/utvecklingsfonder.Regeringen tillkallade en utredare som fick iuppdrag att ''studera vissa frågor inom mineralområdet''.Resultatet av det arbetet redovisades i betänkandet''Utveckling av landets organiserade mineraljakter'' (Ds I1986:7). Utredaren föreslog en utvidgning avmineraljakten, medverkan av de prospekterandeorganisationerna, en mellansvensk mineraljakt samt ettövervägande om en nationellt organiserad mineralletning.I regeringens proposition 1986/87:74 ''Näringspolitikinför 90-talet'' behandlas utredarens förslag. Där föreslogsen samordnad mineraljakt i Bergslagen med ett statligt stödav 2,5 milj.kr. åren 1988--1990. I norrlänen föreslogregeringen fortsatt mineraljakt med Norrlandsfonden somhuvudman.I oktober 1987 meddelade Norrlandsfonden att manönskade frånträda huvudmannaskapet från . Påinitiativ av , ,tillsatte intressenterna av den norrländska mineraljakten enarbetsgrupp med uppdrag att föreslå en ny huvudman ochpresentera förslag till en fortsatt mineraljakt i norrlänen.Gruppens arbete resulterade i en rapport, ,om fortsatt och utökad mineraljakt i . Med stödfrån regeringen, länsstyrelserna, landstingen, kommuner,banker och Norrlandsfonden kunde mineraljakten iNorrland fortsätta verksamheten 1988--1990.I regeringens budgetproposition (1990/91:100, bilaga 14)föreslår man att mineraljakten i fortsättningen skallfinansieras ''med regionalpolitiska medel somlänsstyrelserna förfogar över''. Det stöd via anslaget D 7Program för utökad prospektering m m som utgått senareår till såväl mineraljakten i Bergslagen som till dennorrländska mineraljakten föreslår man skall upphöra.Med en sådan förändring av finansieringen bedömer viatt mineraljakten i kan komma att upphöra. I defyra nordligaste länen finansieras verksamheten redan numed ett betydande anslag från länsstyrelserna, landstingenoch kommunerna, likadant är det i Bergslagensmineraljakt.Genom det statliga stöd som utgått till verksamhetensenare år har de två mineraljakterna kunnat utveckla enorganisation som möjliggör en samordnad nationellmineraljakt, som föreslogs i betänkandet ''Utveckling avlandets organiserade mineraljakter'' . En sådanomorganisation kräver en mjuk övergång och en breddadmedverkan, bl.a. från gruvbrytande och prospekterandeföretag och organisationer. Förändringen bör vara möjligatt uppnå under /92. Men den förutsätter dåatt den statliga medverkan förlängs under . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fortsatt organisation ochfinansiering av svensk mineraljakt.
mot · GE02N272 · 1991-01-25 00:00:00 — () är idaglokaliserad till . En stor del av nämndensarbetsuppgifter finns i de norra länen. Gruvnäringensaktörer arbetar också i hög utsträckning i de nordligastelänen. NSG är en liten myndighet som med fördel kanutlokaliseras från Stockholm.SGAB (Geologiska aktiebolag) har sinhuvudstyrka i . kommun har av statligaDomänverket berövats sitt revirkontor. Domänverketsomlokalisering har genomförts på ett sätt som direkt stridermot uttalanden om statliga verks ochmyndigheters regionalpolitiska ansvar.Enligt min mening talar såväl ekonomiska, rationellasom regionalpolitiska skäl klart för att NSG omedelbartutlokaliseras till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna börutlokaliseras till .
mot · GE02N274 · 1991-01-25 00:00:00 — Utökning av det enskilda skogsbruket Det enskilda jord- och skogsbruket har stor betydelse förlandsbygdens utveckling. Det ligger mycket i uttrycket''bolagsdessutom enligt min mening med varligare hand ochmed långt större variationer. Skogen är en tillgång förrekreation och har stora skönhetsvärden.Skogsbruksmetoderna är i det sammanhanget inteoväsentliga.Av såväl regionalpolitiska skäl som av miljöskäl är detdärför önskvärt att en ökande andel av skogsmarken ägs avprivatpersoner. skog, bolags- och kyrkoskogbör användas till att komplettera enskilda jord- ochskogsbrukares gårdar, men också direkt till enskilda somönskar etablera sig som skogsbrukare. Kommuner börockså enligt min mening sälja ut sina skogsinnehav utom närdet gäller områden som bör naturvårdsskyddas.Det är också mycket önskvärt att s.k. fjällnära skogarnyttjas för aktivt skogsbruk genom att mark erbjudsenskilda som är beredda att sköta skogen medskogsbruksmetoder som passar de klimat- ochmarkförhållanden som råder i fjällskogsregionerna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att domänverket åläggs attförsälja skogsmark till lantbruksnämnderna i denomfattning som efterfrågas för enskild ägo,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lantbruksnämnderna åläggsatt aktivt arbeta för att även kyrko- och bolagsskog genomförsäljning eller bytesverksamhet ställs till förfogande förenskilt ägande.
mot · GE02N275 · 1991-01-25 00:00:00 — Domänreservat och skyddsvärda tillgångar I de fyra län som omfattas av fjällområden -- ,, och -- kommer,när de nu planerade reservatsbildningarna är klara, totalt598 000 ha produktiv skogsmark och 425 000 ha fjällbarrskog att vara skyddade. Därtill kommer465 000 ha myrmark.Halva arealen skyddad skog är naturreservat,nationalparker eller ännu ej avsatta områden pånaturvårdsfonden. finns ca 700domänreservat i . Domänreservaten saknar rättsligtbindande skydd med stöd av lagstiftning. De domänreservatsom avsatts i det fjällnära området under senare hälften av1980-talet får dock inte tas i anspråk för skogsbruk annat änefter regeringens medgivande.Ända sedan tillkomsten av naturskyddslagen i början iseklet har avsättandet av domänreservat varit en del av densvenska naturskyddspolitiken. Domänreservaten harmycket stor betydelse för hela naturvårdsarbetet. Medhänsyn till de mycket stora naturvärdena, krävs det ettmycket säkrare skydd än vad dessa reservat har förnärvarande. I ett läge då avkastningskraven ökar pådomänverket bör frågan om hur domänreservaten iframtiden skall kunna skyddas ut på ett tidigtstadium. Det bör till någon form av lagreglering somgaranterar domänreservatens framtida bevarande.Även tillgångar, som har höga skyddsvärdenur miljö- och natursynpunkt, bör få rättsligt skydd. För attsäkert kunna skydda och bevara dessa högt skyddsvärdatillgångar bör en översyn göras innan en bolagisering sker.I översynen skulle ingå att klarlägga vilka skyddsvärdaområden som finns och var dessa områden är belägna närdet gäller mark, vatten och byggnader. Det borde klartanges vad som är angeläget att skyddas och vem eller vilkasom fortsättningsvis skall äga och förvalta olika områden.Om riktiga avtal kan upprättas med , som klartanger hur skyddet skall ske, skulle de kunna behållaobjekten i sin ägo. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn somklarlägger hur domänreservat och Vattenfallsmiljöskyddsvärda anläggningar rättsligt kan skyddas iframtiden.