ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So241 · 1991-01-25 00:00:00 — Kartläggning av alkoholmissbrukets sociala och ekonomiska skadeverkningar för missbrukarnas familjer Riktlinjerna för den nuvarande alkoholpolitikenbeslutades och beslutet fullföljdes med kraft underde därpå närmast följande åren. Beslutet fattades i storenighet. Det hade som målsättning att man skulle kommatill rätta med alkoholmissbruket och alkoholkonsumtionentotalt i landet. Man betonade särskilt det förebyggandearbetet -- t.ex. friskvård, informationsinsatser ochverksamhet riktad till skolungdom, tonårsföräldrar ochgravida kvinnor.De åtgärder som vidtogs förstärkte människorsmedvetande om riskerna med bruket av alkohol. Under deföljande åren kunde man notera att den totalakonsumtionen gick ned. har denna nedåtgåendetrend tyvärr inte hållit i sig.Det är bra att prioriterar insatser för attfå ned alkoholkonsumtionen. I sitt förslag tillhandlingsprogram ''Minska alkoholkonsumtionen med 25procent '' har lagt fram förslag tillalkoholpolitiska åtgärder med utgångspunkt i riksdagensalkoholpolitiska beslut och WHO-målet.När det gäller våldet på gator och torg har man nu insettatt samhället utan stöd från hemmen och föräldrarna står sigganska slätt. På samma sätt är det när det gäller alkoholen.Utan föräldrarnas ansvar fattas en avgörande länk i denkedja av åtgärder som måste till för att länka utvecklingenrätt.Vad stat, kommun, skola, polis, sociala myndigheter, ja,hela hierarkin av institutioner egentligen gör är att manvädjar till hem, familj och föräldrar. Man åberopar enmedborgerlig plikt och en medmänsklig insats. Den tid ärförbi då föräldrarnas roll förminskades och den socialauppfostran i starkt ökad utsträckning skulle övertas avinstitutioner och då föräldrarnas roll som just föräldrarreducerades.Men många av de barn och ungdomar som råkar illa utkommer från missbrukarhem. Läkare, socialarbetare ochpoliser har i många sammanhang omvittnat att välfärden ärmycket låg bland missbrukarna och deras anhöriga.Barnens och ungdomarnas situation imissbrukarhemmen har ytterligare försämrats under desenaste åren i takt med att antalet kvinnor som missbrukaralkohol har ökat. Vi har begärt en kartläggning avalkoholmissbrukets sociala och ekonomiskaskadeverkningar för missbrukarnas familjer och omgivningför att få ett bättre underlag för samhällets åtgärder. Mycketkompetenta forskare inom barnmedicin och barnpsykiatrihar utarbetat projektplaner för genomförandet av en sådankartläggning.Barnens mycket utsatta situation i missbrukarhem är ettbortglömt problem i välfärdssamhället . Med allsannolikhet döljer sig här en verklighet som ingen gärna kanvara oberörd av när den väl blir känd. Det är vårförhoppning att det nu äntligen är dags att få gehör förförslaget om en kartläggning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten kartläggning behövs av alkoholens sociala ochekonomiska skadeverkningar för missbrukarna och derasanhöriga.
mot · GE02So242 · 1991-01-25 00:00:00 — I ett skakande reportage i den 20 januari 1991berättas om den alltmer utbredda manliga prostitutionen iframför allt . Trots att ansvariga myndigheter ärmedvetna om att prostitutionen bland unga män ökat ochfortsätter att öka görs inte mycket för att kartläggaproblemen och åtgärda dessa.Samtidigt har frivilliga organisationer, däribland RFSL,genom volontärverksamhet, försökt att nå dessa unga mänoch få dem från gatan. För detta arbete har RFSL nu söktstöd från , vilket jag förutsätter attorganisationen också får.Samtidigt som frivilliga organisationer lägger ner stortarbete på att komma tillrätta med problemet är det avcentral betydelse att de sociala myndigheterna i samarbetemed polis kartlägger problemen och åtgärdar dessa. Dethandlar om att rädda unga människor från allvarligapsykiska och fysiska skador.Inte minst mot bakgrund av HIV-smittorisken och attmånga av de män som köper dessa prostituerades tjänsterär gifta och har barn och därför kan sprida eventuell HIV-smitta vidare i den heterosexuella populationen, krävsåtgärder.I arbetet att komma i kontakt med dessa ofta mycketunga män och dem som köper deras tjänster börerfarenheter från liknande kartläggningar av den kvinnligaprostitutionen tas tillvara.Problemet kan i jämförelse med den kvinnligaprostitutionen anses som försvinnande litet. Men det ärviktigt att åtgärder sätts in på ett tidigt stadium. Vi får inteunderskatta risken för att vi annars hamnar i en situationliknande den som redan finns i städer som , där den manliga prostitutionen ärmycket omfattande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag till åtgärderför att komma till rätta med den ökade manligaprostitutionen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten avorganisationsstöd i anledning av situationen.
mot · GE02So243 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd åt viss planerad fritidsanläggning för handikappade barn Barn med rörelsehinder liksom deras föräldrar har ettstort behov av en fritidsanläggning av något slag. Sådanafritidsanläggningar för vuxna handikappade drivs t.ex. avSynskadades och med betydande statligt stöd.Att vara rörelsehindrad som barn är svårt. Att somförälder till ett rörelsehindrat barn alltid orka med den extrapåfrestning och det arbete som barnets handikapp medförkan också vara tungt och svårt. Både föräldrar och barn hardärför behov av att koppla av i en skön miljö på sin fritid.Någon fritidsanläggning där föräldrar och barn kanvistas tillsammans i en avkopplande miljö finns inte idag.Vid en debatt vid RBU:s (Rörelsehindrade Barn ochUngdomar) kongress diskuterades anläggandetav en fritidsanläggning, Mättinge, vid Östersjökusten.Samtliga deltagare i debatten -- där bl.a. bitr.socialministern deltog -- ansåg att en sådan anläggning varbehjärtansvärd.Årets budgetproposition innehåller emellertid intenågon medelsanvisning vare sig till anläggnings- ellerdriftskostnad för det s.k. undersocialdepartementets anslag G 7 Kostnader för viss verksamhet för handikappade.RBU:s anslagsansökan finns inte heller redovisad ipropositionen.Vi som är friska bör kunna prioritera en utgift till dettaändamål framför många andra. Det är att ge hjälp där denallra bäst behövs.Kostnaderna för anläggningen borde kunna bestridasmed medel från allmänna arvsfonden. Även i ett kärvtekonomiskt läge borde en anläggning av detta slag kunnaprioriteras vad gäller driftskostnaderna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till det s.k. för rörelsehindrade barn och ungdomar.
mot · GE02So244 · 1991-01-25 00:00:00 — Vi har kunnat konstatera att färdtjänst numera finns ilandets samtliga kommuner.Under uppbyggnadsskedet av färdtjänsten harkommunerna bemödat sig om att ge en god service för demänniskor som genom ett funktionshinder är utestängdafrån andra kommunikationsmedel.Nu tycks emellertid ambitionen avta i takt medkommunernas försämrade ekonomi. Då kommunernatvingas till besparingsåtgärder är tyvärr färdtjänsten ett avde ansvarsområden som blir föremål för besparingar.Den mest markanta besparingsåtgärden ärsamåkningen. Följden med samåkningen är att spontanaresor förhindras, väntetider blir längre, resvägarna längreoch jobbigare. Man kan inte passa tider hos läkare,tandläkare, behandlingar, frisör etc. Besparingsåtgärdernamedför också att antalet resor minskas, resortillåts endast under vissa tider , det blir ändringarav zonindelningar som innebär högre reskostnader, resorförbjuds under ''röda dagar'' etc.År 1979 (SFS 1979:558) tillkom lagen omhandikappanpassning av allmänna färdmedel. Färdmedlenskulle successivt anpassas och varaanpassade för människor med funktionsnedsättningar år1989.De åtgärder som vidtagits uppfyller dock inte dekrav som ställdes vid förarbetena till lagen. Således utstängsmånga människor från att kunna åka kollektiva färdmedeloch hänvisas till färdtjänsten.Kommunernas ansvar när det gäller färdtjänstenframgår av förarbetena till socialtjänstlagen där det sägs att''Färdtjänsten bör dimensioneras så att den kan möta debehov av service som finns hos yngre och äldre''. Det ärbeklagligt att konstatera att kommunerna i sinbesparingsiver tar avstånd från det ansvar som åvilar dem.Kommunerna har (SRF 1974:840) erhållitstatligt bidrag till en del av sina färdtjänstkostnader. Detmåste , med tanke på den ansträngda ekonomin, finnasmöjlighet att förknippa det statliga bidraget tillkommunerna med krav på viss kvalitet på färdtjänsten.Kommunerna bör uppmanas att t.ex. arbeta förgenomförande av länsfärdtjänst som med gott resultat finnsgenomförd i och län.Socialstyrelsen, som är verkställande myndighet, börinnan bidrag utgår kräva en noggrann och specificeradredogörelse av kommunerna hur färdtjänsten organiserasoch finansieras. Det bör åvila att görauppföljningar och på så sätt följa utvecklingen inomfärdtjänstområdet i kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om färdtjänsten i kommunerna.
mot · GE02So245 · 1991-01-25 00:00:00 — Det nya bilstödet till handikappade trädde i kraft den 1oktober 1988. Det föregicks av en debatt i närsystemets utformning blev föremål för en livlig debatt.Det nya stödet till bilar utökades att omfatta andragrupper än tidigare, d.v.s. de som förvärvsarbetar ellergenomgår utbildning.Efter genomförandet har det framkommit vissa bristersom bör bli föremål för ändringar. De reglerförsäkringskassorna arbetar efter utesluter tyvärr mångasom genom sina väsentliga gångsvårigheter har svårt attförflytta sig och är i behov av bil.Många som tidigare erhöll bilstöd genom AMS fårnumera avslag på sina ansökningar med motivering attfunktionshindret inte är så omfattande som lagstiftarnamenat.Tyvärr har det dessutom visat sig att vissaförsäkringskassor låtit bilstödet påverkahandikappersättningens storlek, vilket är en bedömningsom måste ifrågasättas. Dessutom föreligger skiftandebedömningar av landets 26 försäkringskassor. Dettaframgår bl.a. av en studie vid rättssociologiska institutet vidLunds universitet.En brist som också bör bli föremål för ändring är den s.k.49-årsgränsen. De som ej har möjlighet att förvärvsarbetaoch som ej tidigare erhållit bilstöd kan inte erhålla bilstödefter att ha fyllt 50 år.I betänkandet SfU 1987/88:23 framhålls att frågan om enhöjning av åldersgränsen från 49 till får prövas närerfarenheten av det nya bilstödet föreligger. Eftersom detnu kan konstateras att det föreligger obestridliga negativaerfarenheter bör självfallet erforderliga skäl föreligga för enomprövning.Inom denna missgynnade grupp återfinns människorsom fortfarande på grund av sina förflyttningssvårigheterhar behov av bil för att kunna leva ett aktivt liv fast derasmöjligheter att förvärvsarbeta upphört eller aldrig funnits.Det är ofta aktiva människor i så mening att de utförsamhällsnyttiga arbeten i föreningsliv o.dyl. utanekonomisk och i och med det inte uppfyllernuvarande krav om arbetsinkomst.De nya reglerna omfattar även bilstöd till barnfamiljermed handikappade barn eller där föräldrar/förälder ärhandikappade. Tyvärr omfattas dock inte fosterföräldrar avsamma förmån som biologiska föräldrar.Vår uppfattning är i motsats till gällande regler attbiologiska- och fosterföräldrar befinner sig i sammasituation, bilstödet för svårt handikappade barn börsjälvfallet följa barnen och rätten till bilstöd bör omfatta deföräldrar där barnen stadigvarande vistas. Givetvis kommerspeciella regler att bli behövliga för fosterföräldrar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn och utformning av reglerför bilstöd till handikappade.
mot · GE02So247 · 1991-01-25 00:00:00 — En tjänst som barnombudsman, m.m. Barnens rättigheter i samhället måste stärkas. Det visaralla fall av barnmisshandel, sexuella övergrepp mot barn,bekymmer att få tjänsterna inom barnomsorgen besatta,svårigheterna för barn att framföra sina åsikter i sambandmed skilsmässor och problem att överhuvud taget blitrodda. Dessutom kan barn utsättas för skrämmande ochförnedrande videovåld utan att kunna värja sig. För atthjälpa barnen krävs en juridisk expertis och dessutomnågon organisation med opinionsbildande funktion, somkan sätta strålkastarljuset på barnens många gångerouthärdliga situation. Någon måste samordna barnens rätt isamhället, t.ex. vid planering av bostadsområden.Lekplatserna är ofta färdigkonstruerade lekmiljöer, somger föga eller inget utrymme för äkta konstruktiv lek. Lekenär barnens arbete och en riktig lekmiljö är en nödvändighetför barnens utveckling.En tjänst som statlig barnombudsman bör inrättas ochtjänster som barnombudsman inrättas ute i kommunerna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en tjänst som statligbarnombudsman inrättas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en motsvarande tjänst på hel-eller halvtid inrättas i varje kommun.
mot · GE02So248 · 1991-01-25 00:00:00 — Rökförbud på allmän plats Det finns många gallerior och inomhustorg därmänniskor vistas av dagen. Rökningenpå dessa platser är besvärande på grund av att ventilationeninte klarar av att byta ut den rökiga luften tillräckligtsnabbt.Detta är otillfredsställande för både kunder ochanställda som vistas där under en längre tid.Hälsoskyddslagstiftningen borde kunna användas för ettrökförbud, men lagstiftningen är inte tillämplig. Denallmänna ordningsstadgan kan inte heller utnyttjas förändamålet. Fastighetsägaren kan inte fatta beslut omrökförbud eftersom det är frågan om allmän plats. Därgäller allmänna ordningsstadgan och rökförbud främjar inteden allmänna ordningen. Rökförbud kan alltså inte införasvia den lokala ordningsstadgan.Man saknar alltså stöd i lagen för att införa rökförbud påinomhustorg och i gallerior trots att anledning finns att göradetta. Lagstiftningen bör därför ses över för att man skallkomma tillrätta med problemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning meduppgift att få en lagändring till stånd som medger attrökförbud kan införas på inomhustorg och i motsvarandegallerior.
mot · GE02So249 · 1991-01-25 00:00:00 — råder det en mycket sned fördelningmellan produktionsinriktad forskning och behovsinriktad.Företagen för en dragkamp om forskare. För att få enforskning som är inriktad på rehabilitering behövs en meramedmänsklig syn i forskningsarbetet.Under senare tid har flera utredningar, t ex''Hjälpmedelsverksamhetens utveckling'' och ''Ansvaret föräldreomsorg'' lagts fram men utan att ta uppteknikutveckling och dess möjligheter för svaga gruppervad gäller boende och hjälpmedel. Möjligen beror det på attmännens och kvinnornas kulturer inte möts inomteknikområdet. En annan orsak kan vara att den offentligasektorn inte varit lika alert att ta till sig tekniken somindustrin gjort.Högskolorna har länge spelat en viktig roll för Sverigesutveckling och för industrin. borde det vara dags för denoffentliga sektorn att få sin del. Det borde utvecklas teknikför svaga grupper, hemtjänstpersonal m m. Genomforskning och teknikupphandling kan en växande gruppäldre och personer med funktionshinder få tillgång tillvardagstekniska produkter.Som exempel vill vi nämna hemelektroniken somtroligen kommer att öka hos de flesta. En produkt istandardutförande som inte kan användas av en person medfunktionshinder skulle bli användbar om ''hjälpmedlet''kunde bestå i att programvaran vore utbytbar och möjlig attanpassa för individen, men detta kräver att produktenredan från början är genomtänkt både tekniskt ochergonomiskt.Bra vardagsteknik kan vara det som skiljer mellansjälvständigt liv och vårdberoende. har nyligenbeslutat att ansvaret för äldreomsorgen åvilarkommunerna. Som vi ser det är det då naturligt att detekniska hjälpmedlen utvecklas i nära samarbete medpersonal inom äldreomsorgen och anvariga inom denfysiska planeringen.Teknik för olika typer av handikappanpassning finnsidag, men ambitionerna saknas ofta hos tillverkare ochsäljare att utveckla denna del av tekniken. Om enhandikappanpassning görs från början behöver det intealltid innebära stora merkostnader. Individanpassadebehov och därmed sammanhängande småskalighet ochbristande ekonomisk lönsamhet gör att marknaden ärmindre intressant att utveckla, men med en större grad avgenerell anpassning minskar behoven av speciallösningar.Vi anser att det är ytterst värdefullt att få ett statligthandlingsprogram om informationsteknologi ochhandikapp. Snara åtgärder måste till för att ny teknik ska blitillgänglig för de människor som ser dåligt, hör dåligt, harsvårt att röra sig eller har svårt att förstå. Lika viktigt är attutvecklingen av ny teknik kan komma nya grupper tillgodo. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till etthandlingsprogram om informationsteknologi ochhandikapp.
mot · GE02So250 · 1991-01-25 00:00:00 — Sexuella övergrepp på barn Vi vet att den hänsynslösa marknad, där människorär till salu, också finns i vårt land. Det räcker med attbläddra igenom några s.k. herrtidningar för att förvissa sigom det. Här kan allt fås för pengar. Det finns inte längrenågra känslomässiga gränsmarkeringar som gör halt ensinför barnen. Allt är tillåtet. För den fördomsfria och frångamla moraliska hämningar befriade, öppnar sig tydligenvida fält för rekognosering och exploatering. ochManila har sina filialer. Återigen kan man hänvisa tillherrtidningarnas breda sortiment.Frågan om sexuella övergrepp mot barn har varit uppetill behandling i . Det förhållandetstryker under att det sexuella utnyttjandet av barn i vårtland alltjämt förekommer i stor omfattning, vilket ocksådebatter i massmedia visar. Man kan knappast tänka sig ettområde där det är mer angeläget att gripa in i och förändraän då äldre människor med inflytande över små barnbarbariskt utnyttjar dem sexuellt. Det måste uppfordra tillomedelbart ingripande och till information i förebyggandesyfte. Dessutom borde åtgärdsmodeller byggas upp.Man kan fråga sig varför människor blir så upprördaöver avslöjanden om sexuella övergrepp på barn. Denfrågan kan förefalla retorisk och svaret måste bli att förvarje sunt tänkande och kännande människa framstår detegoistiska, egocentriska och egotrippade utnyttjandet av enliten värnlös, beroende människa som barbariskt ochbestialiskt. Men med tanke på de dokumentära avslöjandenav den internationella sexuella stormarknaden som hargjorts vet vi att en tilltro till det sunt kännande och tänkandehos människan är en ganska bräcklig grund att bygga på. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder mot sexuella övergrepppå barn.
mot · GE02So252 · 1991-01-25 00:00:00 — Behandlingsplatser för svårt störda barn och ungdomar Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder och resurser för enväsentlig utökning av antalet vårdplatser påbehandlingshem m.m. för svårt störda ungdomar,2. att begär att regeringen tillsätter enutredning om ansvarsfrågan för verksamheten.
mot · GE02So254 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju813 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av årligtverksamhetsbidrag till kvinnojourer.
mot · GE02So255 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf269 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förutsättningarna för fortsattbilstöd utreds.
mot · GE02So258 · 1991-01-25 00:00:00 — EG-anpassningens effekter på alkoholskadorna Jämte neutraliteten nämndes ocksåalkoholpolitiken som ett hinder för att gå med i EG.Nu tycks ett svenskt medlemskap eller ''närmande''oundvikligt, förutbestämt av ödets eller ekonomins lagar.Effekterna på alkoholkonsumtionen och missbruket iSverige anses inte längre beaktansvärda.Nykterhetsrörelsen för närmast en monolog i frågan.Gissningar och antaganden bollas fram och tillbaka.Exempelvis antas att alkoholpriserna inom EG, när den friamarknaden träder i kraft, kommer att hamna på (väst-)tysknivå. Leder det i så fall till en konsumtion på (väst-)tysknivå? Ifall anpassar sina alkoholskatter till EG-nivåtorde i så fall konsumtionen öka . Vilkakonsekvenser får det ekonomiskt och socialt?Inom EG undanröjs även andra handelshinder.Monopol och marknadsföringsförbud avskaffas. Hurpåverkas alkoholkonsumtionen i om vi inför friförsäljning och marknadsföring?Det är snart två decennier sedan en stor alkoholpolitiskutredning gjordes. 1977 slog fast dealkoholpolitiska riktlinjer som i stort sett gällt sedan dess.Utifrån tesen att en ökad totalkonsumtion medför ökadeskador har vi på olika sätt försökt att minskatotalkonsumtionen, främst genom begränsad tillgänglighetoch återkommande prishöjningar.Ska ha en annan alkoholpolitik och vilken då i såfall? Detta är frågor som inte bara angår EG-ledarna iBryssel utan i hög grad även det svenska folket. Redan nuknakar landstingens och primärkommunernas ekonomi ifogarna, till stor del beroende på de höga kostnadermissbruket för med sig. En förändrad alkoholpolitikpåverkar också kommunernas ekonomi.Det är både brådskande och angeläget med en brettförankrad utredning om vilka effekter ett svenskt närmandetill, alternativt medlemskap i, EG får påalkoholkonsumtionen och särskilt alkoholskadorna iSverige. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning om EG-anpassningens effekter på alkoholskadorna i .
mot · GE02So261 · 1991-01-25 00:00:00 — Dental kvicksilverförgiftning är kvicksilverförgiftning ihuvudsak orsakad av kvicksilver som frigjorts ur dentaltamalgam. Kvicksilver kan i olika former komma in olikavägar i kroppen. Det kan , sväljas, tränga in genomslemhinnor och hud. Man kan utsättas för större mängderunder en kort tidsrymd (akut förgiftning) eller små mängder som ackumuleras i kroppen(kronisk förgiftning). Olika former av kvicksilveromvandlas kemiskt i kroppen på olika sätt och binds i olikaorgan och vävnader beroende på kemisk form, mängd,tidsrymd och väg in i kroppen.Det finns ett antal patienter som pga sinaamalgamplomber är så kvicksilverförgiftade att även småextra intag av kvicksilver medför en försämring av derastillstånd. Det kan vara en till synes enkel åtgärd som att enpatient går till sin tandläkare för att få en litenamalgamfyllning slipad eller urborrad utan särskildaskyddsåtgärder vid tandkliniken. Detta kan vara förödandeför patienten.Hos många patienter finns det en så allvarligöverkänslighetsreaktion redan vid enkla åtgärder utansärskild skyddsutrustning att det borde inrättas särskildaspecialkliniker regionalt. Dessa specialkliniker bör utrustasmed särskilda starka utsug över patienten, tillgång tillfriskluftsmask som andra kända åtgärder medkylning och kofferdammteknik vidtas. Dessaspecialkliniker ska inte användas för nya amalgamterapierför att så långt som möjligt minska kvicksilverpåverkan.Saneringen av patienterna förutsätts följas av för ändamåletspecialiserade läkare. Dessa ska följa patientens reaktionerunder och efter sanering. Under adekvat läkarkontroll kanefterfrågad dokumentation om förbättringar isjukdomstillståndet säkerställas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om amalgamfria kliniker.