mot · GF02Fi15 · 1991-11-20 00:00:00 — Inom den offentliga kommunalaverksamheten utförs några av samhällets viktigasteuppgifter som vård, omsorg, utbildning och kultur --verksamheter som har avgörande betydelse för landetsframtid och även garanterar en generell välfärd.Vänsterpartiet avvisar därför inriktningen att krympadenna sektor och att den ställs i motsats till dekonkurrensutsatta verksamheterna. i motionenhar vi kritiserat regeringens aviserade indragningar tillkommunerna på 5--1993. Motivet förregeringen är ett finansiellt sparandeöverskott ikommunsektorn . Om detta överskottråder stor tveksamhet och det finns ingenöverensstämmelse i bedömningarna mellanfinansdepartementet och kommunförbundet. I dettakonjunkturläge är det enligt vår bedömning heltoförsvarbart att ta bort 5 till ur ensektor som har stora ekonomiska problem och vars uppgiftär att uppfylla medborgarnas rättmätiga behov av vård,omsorg och utbildning.I stället har förespråkat ettkommunpaket på ca till viktiga insatser.Vänsterpartiet vidhåller denna inriktning och avvisarregeringens föreslagna riktlinjer för den kommunalaekonomin. Självklart innebär inte detta att vi ärmotståndare till en effektiv och ändamålsenlig offentligverksamhet. För är det viktigare att skapa enbra verksamhet än att söka privata lösningar.3.4. Barnbidrag och studiebidragI skatteuppgörelsen mellan socialdemokraterna ochfolkpartiet fanns en uppräkning av barn- och studiebidragetmed som skulle träda i kraft den 1januari 1992. Detta är barnfamiljernas kompensation för denegativa effekterna av skatteomläggningen.Regeringen vill nu låta barnfamiljerna betala en störredel av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna (2,2miljarder) genom att skjuta upp barn- ochstudiebidragshöjningen . Åtminstone angesproblemen på arbetsmarknaden som skäl till att inte ökabidragen till barnfamiljerna.Vänsterpartiet kräver att barnfamiljerna får denkompensation som beslutat om. Det räcker intemed löften om kompensation till följd av sänkningar avmervärdesskatten, inflations- och reallöneskyddet iskatteskalorna och återbetalning av det obligatoriskatillfälliga sparandet.Att regeringen använder återbetalningen avtvångssparandet som en ekonomisk buffert förbarnfamiljerna tar vi i detta sammanhang som ett skämt.Det bör vara en hederssak att betala tillbaka lånade pengar.Vänsterpartiet avslår därmed regeringens förslag ochförespråkar att barnbidragshöjningen ochstudiebidragshöjningen träder i kraft enligt tidigare avriksdagen fattade beslut.3.5. PensionssystemetRegeringen anmäler i propositionen att enparlamentarisk arbetsgrupp skall tillsättas för att ''stärka''pensionssystemet. Utgångspunkterna är att förändringarnai pensionssystemet skall bidra till att minska skattetrycket,vara stabilt, stimulera långsiktigt sparande och stimulera tillarbete. Vidare anmäls att en höjning av pensionsåldern till67 år kan komma ifråga. Dessutom skall en ökadgrundpension utredas.Vänsterpartiet ser med oro på regeringens inriktning.Risken för större ojämlikhet är uppenbar. I en annanmotion har föreslagit att löntagarfonderna isin helhet skall ingå i pensionssystemet. Vid fördelning avlandets resurser och förändring av pensionssystemet är denviktigaste frågan att förbättra för de sämst ställdapensionärerna. Det är ytterst en jämlikhetsfråga, eftersomdet är kvinnorna som tjänat in minst antal ATP-poäng ochhar de lägsta inkomsterna. Omfördelningen bör i förstahand ske inom det totala pensionssystemets ram.3.6. SjukförsäkringenRegeringen säger i sin proposition att sjukfrånvaron ochohälsotalet sjunker. Detta är en följd av de åtgärder somsattes in . Detta säger inte Statistiskacentralbyrån (SCB).I september 1991 var sjukfrånvaron högre än iseptember 1990. Den så kallade marseffekten har avklingat.Den lägre sjukfrånvaron när det gällerkorttidssjukskrivningarna beror troligtvis påarbetsmarknadsläget. ökar i ställetlångtidssjukskrivningarna. Detta i sin tur kommer att få ennegativ effekt på ohälsotalet. Vi står alltså inför åtgärdersom byggs på en felaktig analys.Vänsterpartiet var emot sänkningen av sjukpenningenoch är emot införandet av karensdagar då dessa ''negativareformer'' mest drabbar dem med låga inkomster ochmänniskor som inte kan eller får arbeta snuviga ochsmåfebriga. Vi är också emot ett införande av en sjukperiodi arbetsgivarregi.Det vi tidigare befarade har inträffat. Allt flerarbetsgivare kräver nu att vid en nyanställning få se ett intygfrån för att göra en bedömning avfrånvaroprofilen. Vi tror inte heller att arbetsgivaren meddessa förändringar, i någon större utsträckning, satsar på attförbättra arbetsmiljön. Vi tror att det i stället blir ensatsning på olika kontroller för att få en friskpersonaluppsättning. avvisar varje förslagom att införa karensdagar eller ytterligare försämringar isjukförsäkringssystemet.3.7. ArbetsskadeförsäkringenVänsterpartiet delar inte regeringens syn påarbetsskadeförsäkringen. Vi anser att ökningarna iarbetsskadefrekvensen beror på dåliga arbetsmiljöer och attdet är där som åtgärder måste sättas in.Rehabiliteringsverksamheten hindras av andra orsaker.Det finns brister inom sjukvården, särskilt att det finns fåoch dåligt utrustade rehabiliteringskliniker. Det är problemmed långa handläggningstider som orsakas av personalbristvid försäkringskassorna.Det finns också problem i arbetet med att kartlägga ochregistrera dåliga arbetsmiljöer -- insatserna för att förbättradessa miljöer är otillräckliga.Vänsterpartiet anser att arbetsskadeförsäkringenbidragit till att påvisa olika samband mellan arbetsmiljö ocharbetsskador/sjukdom.Rehabiliteringshindren är av organisatorisk natur ochberor på att ekonomiska och personella resurser saknas föratt komma tillrätta med problemen. Avbyråkratisering ochfler rehabiliteringsalternativ anser vi är receptet för en nypolitik på detta område. avvisar därförregeringens försämringar i arbetsskadeförsäkringen.3.8. Lönebildning och arbetslöshetsförsäkringVänsterpartiet har krävt en allmänarbetslöshetsförsäkring. Vi vill att alla som ställer sig tillarbetsmarknadens förfogande och inte kan få arbete skaomfattas av en sådan försäkring. Denna ska i huvudsakskattefinansieras. Vi tar därför avstånd från regeringensförslag om att de försäkrade till större delen ska stå förfinansieringen och att man nu i ett första steg tänkerfördubbla egenavgiften. Den s.k. kopplingen tilllönebildningen och avtalen är en skenmanöver som innebäratt yrkesgrupper med stor arbetslöshet och lägre inkomsterkommer att drabbas. avslår därförregeringens förslag att höja egenavgiften iarbetslöshetsförsäkringen.Vänsterpartiet vill ha ett samlat förslag om en ny allmänarbetslöshetsförsäkring som innehåller både organisation,administration och finansiering. När det gällerorganisationen vill vi behålla kopplingen till de fackligaorganisationerna. Många fackföreningar har ettvälutvecklat socialt arbete med kamratstödjandeverksamhet. Detta betyder att man på olika sätt hållerkontakten med arbetslösa kamrater. Detta är en tillgångsom vi vill behålla och uppmuntra. Ensamhet och passivitetminskar den enskildes möjligheter att få och behålla ettarbete. En sådan isolering i arbetslöshet och ett långtavstånd till en utbetalare av pengar tror vi kommer attmotverka den så kallade arbetslinjen.3.9. BostadspolitikenByggandet -- bl.a. av bostäder -- är viktigt församhällsekonomin som helhet. Det är också viktigt för attkunna upprätthålla nivån på vår bostadsstandard -- engenomsnittlig produktion av ca 30 000 -- 40 000 lägenheterper år krävs.Byggverksamheten är också en motor i landets ekonomi.Faller bygginvesteringarna minskar även sysselsättningen.Försvinner ett byggnadsarbetarjobb medför det att 3--5andra arbetstillfällen också försvinner.Regeringens lagda eller aviserade förslag utgörtillsammans ett mycket stort hot mot byggsektorn. Det finnsrisker för att nyproduktionen av bostäder faller till enkatastrofal nivå. Dels är det konkreta förslag som t.ex. atträntelånesystemet inte ska införas och attinvesteringsbidraget ska minskas från till somskapar osäkerhet och stagnation inom byggsektorn. Dels ärdet en allmän oro över vad regeringens åtgärder kankomma att betyda för investeringskostnader,kapitalkostnader och framtida hyror och kostnader föregnahem etc.Vänsterpartiet avvisar förslaget att minskainvesteringsbidraget. Vi kan heller inte acceptera attregeringen tänker riva upp beslutet om räntelånesystemet.Våra förslag utvecklar vi närmare i en särskild motion tillpropositionen om bostadsfinansieringen.3.10. Näringspolitik och EGI regeringens inriktning av näringspolitiken överlämnasutvecklingen och framtiden till de starka aktörerna på denkapitalistiska marknaden. Insikten om att en omvandling avsvenskt näringsliv kräver politiska ställningstagandensaknas.Små och stora företag i såväl nya som gamla branschermåste omvandlas och omstöpas till kunskapsintensivaföretag. Det är en satsning på kunskapsintensivaverksamheter samt en demokratisk arbetsorganisation somkan ge landet en god konkurrensförmåga. Därför krävs enaktiv och medveten näringspolitisk inriktning, så attresurser kan styras till rätt ställe i rätt tid, vad gäller kapital,utbildning och infrastruktur i övrigt.I ett internationellt perspektiv är detta ett ''måste''. Ettsjälvständigt folk som vill utforma sin egen politik,bestämma sina egna säkerhetspolitiska ochförsvarspolitiska engagemang, måste säga nej till ettmedlemskap i . Oavsett medlemskap i kan denekonomiska och politiska självständigheten, för den del avEuropa som tillhör, bara skapas genom ettkonkurrenskraftigt och modernt näringsliv där kvalitet,kunskap, engagemang och demokratiskt inflytande för dearbetande i produktionen ställs i centrum.3.11. Regeringens näringspolitikUnder har från företagens ochborgerlighetens sida hävdats att har ett dåligtnäringslivsklimat. Det präglar även det näringspolitiskaavsnittet i regeringens proposition. Undersökningar visaremellertid att inte alls har ett dåligtnäringslivsklimat. Lönerna ligger t.ex. någonstans i mittenom man ser i ett europeiskt perspektiv. Det har t.o.m.hävdats att vårt läge i norr skulle innebära ett dåligtindustriklimat. Man frågar sig i så fall hur kan säljaen enda bil på de europeiska marknaderna.Ett genomgående drag i regeringens politik ärklåfingrighet och klasspolitik. Väl fungerandeverksamheter, som utvecklingsfonderna, skallavvecklas för principers skull och ersättas medskattesubventioner till kapitalägare. Vi återkommer mer tillfrågan om riskkapital i en annan motion.Enligt den utredning som regeringen nämner ipropositionen finns samhällsekonomiska motiv för fortsattstöd till Exportråd. Regeringen vill dockbörja minska stödet. Vi motsätter oss detta.Vi har i en annan motion avvisat regeringens förslag omutflaggningen och avvecklingen av rederistödet.En utredning kring trädgårdsrationaliseringenpågår just nu i jordbruksutskott. Vi anser skall invänta denna utredning innan man eventuelltändrar något i stödet.Vi har motsatt oss neddragningar avfiskeristödet, då det bara är en rationell och effektivfiskeflotta som kan hävda sig i den internationellakonkurrensen. Vi står fast vid denna uppfattning. Bidrag tillfiskevård måste också få finnas kvar.Att i ett läge när svensk industri skall ta sig samman ochförsöka lösgöra krafter från de traditionella branschernaoch ge sig in i nya kunskapsintensiva slopa stöd tillindustridesign tyder på planlösa försök att spara. Istället bör även kläddesignen få uppmuntran och stöd, så vi iframtiden skall slippa se begåvade designers lämna Sverige.Turismen är en viktig näringsgren för glesbygdenoch ekonomi. Vi har ett stort underskott itjänstebalansen gentemot utlandet. Det är därför angelägetatt utveckla turismen så att vi själva gärna semestrar i vårteget land och så att turister från andra länder tycker att detär givande att komma till . Turistråd har hären viktig funktion att fylla som idégivare och samordnaremellan kommuner och näringsidkare. Ansvaret kan inteenbart vila på branschens företrädare. Målen ocharbetsuppgifterna för turistrådet måste emellertid bliklarare, liksom ansvarsfördelningen mellan olikaintressenter.Vi motsätter oss också ett minskande av det selektivastödet till företagare och uppfinnare och bidraget till företagsom vill tillämpa ny teknik. Det är i dagens läge heltfel signaler till de ofta nystartade och sårbara småföretagen!Skattesänkningar är dessa företag inte allshjälpta av.Lika fel är det att avveckla Verkstadstekniskadelegationen i förväg. Detta betyder kapital- ochkunskapsförstöring bland de svenska underleverantörerna iett mycket prekärt läge.Enligt är en nedläggning av statensprospektering ett hårt slag mot ochVästerbottens inland. Ett stopp för den statligaprospekteringen skulle dessutom sannolikt innebära ennedläggning av SGAB i , , ochHåksberg.Om till skillnad från andra länder lägger ner sinstatliga prospektering minskar också det utländska intressetför prospektering eftersom en naturlig samarbetspartnerförsvinner.Hittills har också målsättningen att föra minst ett projekt frånprospektering till gruva. Propositionens förslag omavveckling av statens prospekteringsverksamhet ochengagemang i Nämnden för måsteavvisas.3.12. TrafikEn väl fungerande kommunikationssektor är viktig förden svenska industrins konkurrensförmåga. Det gällersamtliga slag av kommunikationsmedel som finns i dagensmoderna samhälle. Investeringarna i infrastrukturen harunder legat på en för låg nivå. Därför är detglädjande att den förra och den nya regeringen närmat sigvänsterpartiets förslag om att kraftigt höjainfrastrukturinvesteringarna.I propositionen har dock regeringen glömt delar av vårverklighet vilket gör att viktiga aspekter påkommunikationssektorn saknas. Att t.ex. miljönsfortlevnad sätter upp ramar för hur vi ska utforma vårkommunikationssektor nämns i förbigående utan attresultera i några konkreta förslag. Tvärtom aviseras ellerläggs förslag som ytterligare ökar det kritiska läget för storadelar av natur.Miljökraven måste ha ett avgörande inflytande över hurvåra transporter och andra kommunikationer organiseras.Vissa typer av transportslag genererar i delar av landetde största miljöproblemen -- och deras negativamiljöpåverkan växer eftersom trafiken ökar ochmiljöproblemen inom de flesta andra inhemskasamhällssektorer minskar.Som exempel kan man nämna försurningsproblemet. Deallra senaste forskningsrapporterna visar att försurningenav våra marker tilltar och att markernas buffringsförmågaavtar och är nära kritiska nivåer. Det innebär attytterligare belastning av försurande nedfall -- från bl.a.vägtrafiken -- snabbt kan få förödande ekologiska ochekonomiska konsekvenser.Andra viktiga aspekter att ta hänsyn till är de regionalaintressena -- ska hela landet leva måste investeringarnafördelas över landet.En tredje avgörande faktor som måste tas med iberäkningar är att vägtrafikapparaten har kapacitets- ochträngselproblem som ej går att bygga bort -- s.k. väginfarkt.Detta fenomen gör nu att man på kontinenten bl.a. satsarpå snabbtåg mellan städer och avancerade kollektivatrafiklösningar i städerna. Att utvecklingen blir densammai är helt nödvändigt om vi ska klara miljökraven ochha fungerande och levande städer.Vänsterpartiet har lagt en rad förslag om hurmiljövänliga kommunikationsmedel -- spårbunden trafik,sjöfart, elektroniska kommunikationsmedel m.m. -- skagynnas för att framförallt minska behovet av vägtransporteroch flyg. Vi hänvisar till dessa motioner.Ett exempel på direkt miljöfientliga förslag är slopandetav kilometerskatten. Den fungerar ur både miljö- ochnyttjandesynpunkt väl.Andra förslag från regeringen inomkommunikationsdepartementets område är attsjöfartsstödet avvecklas. Detta avvisar i ensärskild motion bl.a. på grund av säkerhetsskäl och att detär ett hot mot svensk sjöfart.3.13. MiljöpolitikBevarandet av en miljö som människan och andra arterska kunna fortsätta att existera i, begränsar och angerramarna för våra verksamheter. Denna självklarhet framgåremellertid inte när man försöker tolka regeringenspropositioner. Bl.a. talas det om att tillväxt är enförutsättning för att resurser ska kunna anslås tillmiljöåtgärder. En tillväxt som inte tär på vare signaturresurser eller människors hälsa är positiv ur mångaaspekter men vi anser att man också kan fördela en störredel av dagens tillgångar till miljöåtgärder.Det betyder inte att det är fråga om att minska välfärdeneller minska standarden -- det är en fråga om att användavåra resurser på ett förändrat sätt, t.ex. att ge människornaden standard det skulle innebära att våra drygt 10 000försurade sjöar blev friska. Eller att ge den dryga miljonmänniskor som störs av buller från vår transportapparat isina hem en förbättrad boendemiljö. Sådana krav påstandardförbättringar växer.Miljöproblemen kräver internationellt samarbete,skriver regeringen. Det är sant, men det är också viktigt attde rikaste och teknologiskt mest avancerade länderna gårförst och tar fram lösningar på våra miljöproblem. Svenskteknik, svensk miljölagstiftning etc. studeras och anammasav många länder. Denna position får inte överges. Svenskmiljöteknik, miljövänliga industri- och energiprocesserm.m. utgör också en av de viktigaste exportsektorerna iframtiden.Vi ser en fara i att regeringen ensidigt betonar detinternationella samarbetet. Det kan betyda att man minskarambitionerna att driva en framsynt inhemsk miljöpolitikoch istället avvaktar eller avstår från åtgärder ochinvesteringar som är positiva för miljön.Det internationella samarbetet är helt avgörande om viska klara miljön men det är lika viktigt att ett land somSverige är föregångare i miljökampen.Sverige har alla förutsättningar att bli ett modelland.Historien lär oss att ''det goda exemplets '' makt är stor närdet gäller att stimulera positiva förändringsprocesser.3.14. Arbete åt allaArbete åt alla är ett lågt prioriterat mål för denborgerliga fyrpartiregeringen. De föreliggande förslagenoch inriktningen av åtgärderna att gynna kapitalet isamhället, inger föga respekt för att skapa en tillväxt somskapar arbete åt alla.I regeringens proposition 1991/92:25 bilaga 9 redovisasregeringens ambitioner på det sysselsättningspolitiskaområdet. kräver i annan motion ytterligare1,3 miljarder till arbetsmarknadspolitiska insatser, samt attregeringen framlägger förslag om ett ROT-programför skolor, VA-nät etc, samt satsning på barn- ochäldreomsorgen. Dessutom att ungdomsgarantin skallomfatta alla ungdomar upp till , samt satsning påberedskapsarbeten och praktikplatser.För har arbete åt alla en central plats i denekonomiska politiken. Vi måste ''vårda'' den bästa resurseni den ekonomiska politiken, nämligen den arbetandemänniskan. På samma sätt som vi ser utjämnadeförmögenhets- och inkomstskillnader som en förutsättningför en fungerande samhällsekonomi i balans, är arbete åtalla ett absolut krav. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de riktlinjer för en ekonomiskpolitisk strategi som förordas i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till ändradskatteskala enligt vad i motionen anförts,3. att hos regeringen begär förslag till nyberäkningsgrund för grundavdraget enligt vad i motionenanförts,4. att hos regeringen begär förslag till slopatgrundavdrag för inkomster över brytpunkten enligt vad imotionen anförts,5. att under förutsättning av avslag på yrkande4 hos regeringen begär förslag om slopande av den 2 %extra indexeringen av skatteskala,6. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de riktlinjer för denkommunala ekonomin som förordas i motionen,7. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de riktlinjer för en långsiktigstrategi för utgifter inom den offentliga sektorn somförordas i motionen,8. att avslår regeringens förslag om ändring ilagen om allmänna barnbidrag och att därmed barnbidragethöjs med från ,9. att avslår regeringens förslag om ändring ilagen om förlängt barnbidrag,10. att avslår regeringens förslag om ändring istudiestödslagen,11. att avslår regeringens förslag om ändring ilagen om arbetslöshetsförsäkring och att därmed''egenavgiften'' inte höjs,12. att avslår regeringens förslag till sänktinvesteringsbidrag till bostäder,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändringar i pensionssystemet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga försämringar skallgenomföras i sjukförsäkringen,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inga försämringar skallgenomföras i arbetsskadeförsäkringen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om näringspolitiken,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafiken,19. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljön,20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbete åt alla.