mot · GE02So224 · 1991-01-25 00:00:00 — Reglerna för avgifter i gruppboende för utvecklingsstörda Enligt omsorgslagen (1985:568) har personer som ärutvecklingsstörda rätt till vissa omsorger utöver dem somalla medborgare har rätt till enligt socialtjänstlagen (SoL)och andra lagar. Dessa särskilda omsorger ska varakostnadsfria.En särskild omsorg är boende i gruppbostad. För kostoch logi har huvudmannen rätt att ta ut en skälig ersättning.Denna ersättning är preciserad i 7 § omsorgsförordningen(1986:565) till av basbeloppet. Detta innebär attutvecklingsstörda betalar en helinackorderingsavgift på3 per månad.I målen för de särskilda omsorgerna, omsorgslagens 3 §,syftar dessa till att ge psykiskt utvecklingsstörda möjlighetatt leva som andra och i gemenskap med andra.Omsorgerna ska vara till för att utveckla den enskildesresurser. Verksamheten ska vara grundad på respekt för denenskildes självbestämmande och integritet.Mot den bakgrunden ter sig det s k 10-procentsmåletsom föråldrat. Det är en kvarleva från den tid dåinstitutioner var utvecklingsstörda människors normalalivsmiljö. Ett liv så likt andra människors som möjligtförutsätter givetvis att man själv betalar sin hyra och sinaövriga levnadskostnader och själv bestämmer hur man villanvända sina inkomster. Att den som är utvecklingsstördmåste få hjälp att sköta sin ekonomi och få stöd i olikavalsituationer är en självklarhet.I syfte att förverkliga omsorgslagens intentioner harvissa landsting utformat regler om självhushåll igruppbostäder. Det innebär i korthet att denutvecklingsstörde betalar den faktiska hyran för sinlägenhet, själv står för inredningen av den och själv betalarett belopp till den för gruppen gemensammahushållskassan. I vissa fall debiteras även hyreskostnadenför andelen i vissa gemensamma utrymmen och förmöbleringen av dessa.Enligt uppgift har reglerna om självhushåll utfallit väloch rimmar bra med lagens målformulering. Problemet äratt detta inte står i överensstämmelse med omsorgslagenoch omsorgsförordningens regler om avgifter. Det finnsdärför en risk att juridiska instanser, i händelse av ettöverklagande, ser mer till lagens bokstav än till de mål somlagstiftaren har preciserat i omsorgslagen.Vänsterpartiet anser att regelverket måste ses över så attmål och medel stämmer överens. Det behövs en samladöversyn av de bestämmelser som reglerarutvecklingsstörda personers ekonomiska förhållanden.Men vid en sådan översyn måste följande synpunkterbeaktas:Det går inte att blunda för att 10-procentsregeln utgörett ekonomiskt skyddsnät som inte utan vidare kan tas bort.Men sedan regeln utformats har detta skyddsnätkompletterats genom att utvecklingsstörda pensionärer påsamma sätt som alla andra har fått rätt till kommunaltbostadstillägg (KBT).På grund av 10-procentsregeln ska KBT i princip lämnasendast för den del av avgiften som beräknas utgöra hyran.Vissa försäkringskassor lämnar trots detta KBT för defaktiska boendekostnaderna när de utvecklingsstördahyresgästerna debiteras hyror enligtsjälvhushållsprincipen.KBT skulle kunna utgöra det ekonomiska skyddsnätsom den utvecklingsstörde behöver för att man ska kunnagå över till ett system med faktiskt hyresuttag enligt ettbruksvärdeshyressystem. Detta är av flera skäl förnärvarande inte möjligt.Ett skäl är den stora skillnaden mellan kommunerna närdet gäller KBT-reglerna. Vissa kommuner följer strikt deregler som staten har lagt fast när det gäller statsbidragen tillKBT. Andra kommuner ersätter av de faktiskabostadskostnaderna, så när som på de första . Ikommuner med lågt KBT skulle det vara omöjligt för denutvecklingsstörde att med sin inkomst betala kostnadernaför en egen lägenhet i en nybyggd gruppbostad. Han ellerhon skulle bli beroende av socialbidrag för sin dagligalivsföring vilket vi anser vara helt oacceptabelt.Ett annat skäl är att det finns ganska mångautvecklingsstörda som förvärvsarbetar men som ändåbehöver bo i en gruppbostad. Dessa personer har som regelen låg inkomst. Det bostadsbidrag som de kan få ut ärmycket sämre än KBT. För dem fyller 10-procentsregeln f nen viktig funktion. Också många av dessa personer skullebli beroende av socialbidrag för sin dagliga livsföring, omsjälvhushållsprincipen tillämpas utan att något annatskyddsnät skapas.Ett tredje skäl är att 10-procentsregeln sätter ett tak intebara för bostadskostnaden utan också för vad som får tas uti kostnader för andra hushållsgemensamma kostnader.Också i detta avseende utgör regeln ett skyddsnät som inteutan vidare kan avvaras.I den översyn av regelsystemet som vänsterpartietförordar bör det också övervägas om det är rimligt att denutvecklingsstörde betalar kostnaderna inte bara för sinlägenhet och dess inredning utan också kostnaderna för degemensamma delarna av gruppbostaden. Vi vill attprincipen ska vara att de särskilda omsorgerna bliravgiftsfria, dvs det som utgör det speciella medboendeformen gruppboende nämligen de gemensammautrymmena ska vara avgiftsfria.Översynen bör göras skyndsamt så att deomsorgshuvudmän som tillämpar självhushållsprincipeninte tvingas återgå till de förlegade och institutionsprägladebestämmelserna om en maximerad inackorderingsavgift.Redan nu vore det möjligt att medge dispens från 10-procentsregeln för de utvecklingsstörda som dels uppbärpension, dels bor i kommuner med ett KBT som täckerbostadskostnaden upp till den bruksvärdeshyra som enlägenhet i en gruppbostad kostar. En sådandispensmöjlighet borde tills vidare kunna införas iomsorgsförordningen i avvaktan på resultatet av en mersamlad översyn. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att göra en samlad översyn avomsorgslagen i enlighet med vad i motionen anförts omavgifter för gruppboende m.m.,2. att hos regeringen begär förslag till ändringi omsorgslagen om dispens från 10-procentsregeln i enlighetmed vad i motionen anförts.