mot · GE02Jo751 · 1991-01-25 00:00:00 — Den här partimotionen är en övergripande motion somtar upp vår syn på naturvårdspolitiken. Men många av våraförslag av stor betydelse för naturvården tas upp i andrapartimotioner t.ex. i motionerna om skogsbruk ochjordbruk. Vi återkommer också med vår syn på politikeninom naturvårdsområdet, bl.a. budgetfrågorna, i sambandmed behandlingen av miljöpropositionen som kommer attpresenteras i februari.Allmänna synpunkterTrots det ökande allmänna medvetandet om att vi ärdirekt beroende av naturresurserna och att det därför är avyttersta vikt att hushållningen med naturresurserna hävdasär den svenska politiken på naturvårdsområdet skandalöstdålig. Visserligen höjdes anslagen till inköp av mark kraftigtprocentuellt sett i förra budgetpropositionen, men anslagenvar från början mycket låga. En utredning har arbetat meden översyn av naturvårdslagen, men den har inte lämnatnågra långtgående förslag till förändringar och undvikitkontroversiella frågor som t.ex. frågorna om ersättning tillmarkägare. En mycket liten del av areal ärskyddad. Det är t.o.m. så att en produktionsinriktadlagstiftning (t.ex. skogsvårdslagen) och statliga bidrag (t.ex.bidrag till byggande av skogsbilvägar) styr utvecklingen moten allt hårdare utarmning av naturmiljön.Det krävs ett trendbrott i den svenskanaturvårdspolitiken om utvecklingen ska kunna vändas.Som ett försiktigt och kortsiktigt mål har vi föreslagit att 1%av den produktiva skogsmarken nedanför den gamlaskogsodlingsgränsen ska skyddas. Men på är detinte tillräckligt om den snabba utslagningen av arter skakunna stoppas. Den internationella naturvårdsunionen harföreslagit att av alla representativa naturtyper börskyddas. Vi anser att bör anta denna målsättningsom ett långsiktigt mål. En utredning bör tillsättas för attutarbeta en plan för hur detta mål ska kunna uppnås ipraktiken.Eftersom har ställt sig bakom deninternationella naturvårdsunionens ''World ConservationStrategy'' tycker vi att det är dags att uttalar sigför att den svenska naturvårdspolitiken ska harmoniseras ienlighet med denna.Miljö- och naturvården har en svag ställning inomstatsförvaltningen i allmänhet och har svårt att hävda sig iintressekonflikter. Den ''gröna'' sidan har varken ilänsstyrelsernas naturvårdsenheter eller inomnaturvårdsverket prioriterats högt. Naturvårdens ställningoch den ekologiska kompetensen måste därför stärkas inomstatsförvaltningen. I vårt budgetförslag förcivildepartementets verksamhetsområde har vi anslagit 50milj. utöver regeringens förslag till förstärkning avlänsstyrelsernas naturvårdsenheter.BiotopskyddI saknas, till skillnad mot t.ex. i , ett skyddför hotade arters livsmiljöer. uppfyller inte sinainternationella förpliktelser på området. Trots attBernkonventionen (1983), som ställer krav på biotopskydd,är ratificerad av har regeringen inte lagtfram något lagförslag om biotopskydd. I december 1989presenterade ett förslag till lag om skydd avhotade arter och deras biotoper som vi menar skulleuppfylla internationella förpliktelser.En utredning har arbetat med en översyn avnaturvårdslagen och lämnade sitt slutbetänkande (SOU1990:38) . Utredningen kom inte mednågra långtgående förslag. skickaderegeringen förslag till ändringar i naturvårdslagen pålagrådsremiss. Bland förslagen till lagändringar finnskomplettering med ett försiktigt biotopskydd. Förslagetinnebär att regeringen eller myndighet regeringenbestämmer kan förbjuda arbetsföretag i vissa mindrebiotoper. Vi anser förslaget vara helt otillräckligt. Lagengaranterar inte att regeringen gör något alls eftersomregeringen har rätt att låta bli att agera. Förslaget är hellerinte tillämpbart på biotoper som omfattar större arealer ochsätter t.ex. inte stopp för skövlingen av urskogarna. Vi ärockså kritiska till förslaget på fler än dessa två punkter menväljer att inte föra något längre resonemang om detta nu.När regeringens slutgiltiga förslag presenteras i februariåterkommer vi med ytterligare förslag om biotopskydd.NaturvårdslagenAtt den svenska naturvårdslagstiftningen, därnaturvårdslagen ingår, är svag är allmänt känt bland demsom är engagerade i frågorna. lagt fram ett förslag till nynaturvårdslag (Bättre naturskydd, 1986) och efter hårt tryckfrån bl.a. sida satte man till enutredning (se föregående avsnitt).Utredningen vågade inte ens föreslå någon ändring aversättningsreglerna till markägare som ändrades 1987.Naturvårdslagen försämrades drastiskt 1987 i samband meduppgörelsen mellan och socialdemokraterna omplan- och bygglagen. hade markägaren rätt tillersättning då krav på naturvårdshänsyn ''försvåradepågående markanvändning inom fastigheten''. Efterlagändringen blev formuleringen ''försvåra pågåendemarkanvändning inom berörd del av fastigheten''.Markägarintressena stärktes och naturvården fördyradeskraftigt. I praktiken har lagändringen lett till attambitionerna har fått sänkas betydligt inom naturvården.Vi kräver därför att 26§ i naturvårdslagen ändras så attersättningsreglerna blir desamma som de som gällde före1987.NationalparkernaI vårt budgetförslag för miljödepartementetsverksamhetsområde föreslog vi en rejäl satsning(totalt 500 milj. på inköp av mark för att skydda de sistaresterna av urskog och urskogsliknande naturskog somfinns kvar i landet. Vi tänker återkomma med sammaförslag i samband med behandlingen av miljöpropositionendå vi lägger fram vår samlade budget för miljöområdet.Naturvårdsverket har presenterat en nationalparksplan.Vi anser att den var en bra början och att den ska bildaunderlag för en ökning av den skyddade arealen. Men ärdet dags att gå vidare! bör ges i uppdragatt ta fram en ny omfattande plan för inrättande avnationalparker med ett delmål att skydda av denproduktiva skogsmarken. I det arbetet måste också behovetav skogsnationalparker, som ligger längre frånfjällområdena än vad huvuddelen av nationalparkerna gör,beaktas. En stor skogsnationalpark skulle kunna fungerasom livsmiljö för hotade större däggdjur som björn ochvarg. Det är också viktigt att tar framförslag för inrättande av nationalparker även i Norrlandsälvdalar.En av anledningarna till att så liten areal är skyddad somnationalparker i skogsbygderna är troligen de högrekostnaderna för att köpa in marken. Skogsmarken kostarhelt enkelt mer än fjäll och impediment. Ett sätt att minskakostnaderna skulle vara att delvis köpa upp kalhuggen marksom naturligtvis är billigare! Naturvård är mycket långsiktigoch får marken vara ifred utvecklas den förr eller senare tillurskog.Marina reservatArbetet med inrättandet av reservat måstepåskyndas. Frågan är om de skyddsinstitut som finns inaturvårdslagen är lämpliga med hänsyn till de härområdenas speciella karaktär. Vi föreslår attnaturvårdsverket får i uppdrag att se över om deskyddsinstitut som finns i naturvårdslagen är tillräckliga.Om det går att hitta någon lämpligare form för skydd börnaturvårdsverket lägga fram ett förslag till nyttskyddsinstitut. Exempel på områden som bör skyddas är:VäderöarnaKosterarkipelagenHallands väderöTorhamns uddeVattnen kring KarlsöarnaVattnenkring och Gotska sandönDen obrutna kuststräckanmellan Arkösund och VästervikDelar av Stockholmsyttre skärgårdHöga kustenDelar av NorrbottensskärgårdSkötsel av naturreservatNaturvårdsverket betonar, i sitt budgetäskande, starktbristen på resurser till vård av naturvårdsobjekt. Månganaturreservat är mycket vanskötta. Verket skriver att detblir nödvändigt att upphäva naturreservat och säljafastigheter från naturvårdsfonden. Dessutom menar manatt säkerställandearbetet måste minskas och pengarnaanvändas till skötsel genom att medel disponeras om inomverkets ram om anslaget till skötsel inte höjs kraftigt. Viåterkommer med förslag till rejäl anslagsförstärkning ominte regeringen gör det i samband med miljöpropositionen.Mark i odlingslandskapetEn stor del av de hotade arterna är knutna tillodlingslandskapet. Framförallt till naturliga (ej gödslade)slåtter- och betesmarker samt småbiotoper somåkerholmar, småvatten och öppna diken. Arterna ijordbrukslandskapet hotas framförallt pga ändradmarkanvändning, t.ex. igenläggning av diken, bortröjandeav odlingshinder, igenplantering av åker och minskadanvändning av permanent betesmark. Användning avkemiska bekämpningsmedel och kraftig kvävegödsling ärandra hot mot många växter i odlingslandskapet.I kulturlandskapet är det inte så enkelt att områdenabara kan skyddas från mänsklig påverkan. De här markernakräver aktiv skötsel som inte är företagsekonomiskt lönsamför bönderna. (Naturvård iOdlingsLandskapet), som betalar lantbrukarna förnaturvårdsinsatser, har slagit väl ut men tilldelningen avpengar ligger långt under behoven.I samband med det jordbrukspolitiska beslutet i juni1990 beslutade att ett anslag om ersättning förlandskapsvård ska inrättas. ska ersättningenvara uppe i 250 milj. kr. pekade i sittremissvar på att det krävs minst 500 milj. kr för att klarade mest skyddsvärda markerna. föreslog också500 milj. kr. när beslut fattades om den nyajordbrukspolitiken. Trots att en av målsättningarna för dennya jordbrukspolitiken var att stärka miljö- ochnaturvårdens ställning kommer den att medföra klartnegativa effekter på naturvårdens område somden inte löser jordbrukets miljöproblem. Istället för attminska användning av handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel och fortsätta bruka en större areal valdemajoriteten att minska åkerarealen. Den mark somkommer att läggas ned och skogsplanteras blir sannoliktmindre produktiv mark i skogsbygd och det är just denmarken som är värdefullast för naturvården. Ett anslag på250 milj. kr. räcker inte långt i det perspektivet.Vi återkommer med vårt förslag till anslag i sambandmed att miljöpropositionen behandlas.Våtmarker och sumpskogarEn stor del av våtmarker och sumpskogar hardikats ut och försvunnit vid markanvändning för jord- ochskogsbruk. avvattnas 15.000 ha skogsmark ochännu mer skyddsdikas. Förutom att dessa områden ärviktiga biotoper för hotade arter är de viktiga för miljöneftersom de fungerar som kvävefällor. Skydd för dessaområden tas upp i vårt lagförslag om biotopskydd (Rapportom biotopskydd, -89, också presenterad sompartimotion under den allmänna motionstiden i januari1990) och tas också upp i vår partimotion om skogsbruk.Vi anser att betydligt strängare krav på tillståndplikt ochnaturvårdshänsyn måste ställas för exploatering av den härtypen av områden. Det gäller t.ex. skogsdikning (inkl.skyddsdikning) och torvtäkt. I vårt lagförslag har viföreslagit att en nogrann miljökonsekvensbeskrivningmåste genomföras innan tillstånd ges. En förutsättning föratt tillstånd ska kunna lämnas är att det aktuella områdetinte är biotop för eller har väsentlig betydlse för växt- ellerdjurarter som tillhör artdatabankens hotkategorier 1 och 2.Artdatabanken utgörs av en lista över hotade arteruppdelade i fyra olika kategorier. De två högstahotkategorierna (1 och 2) betecknas som akut hotaderespektive sårbara. I de fall tillstånd ges måste betydligtsträngare krav på försiktighetsmått ställas . Vikommer att åter lägga fram förslag om förstärktbiotopskydd i samband med att miljöpropositionenbehandlas.NaturresurslagenNaturresurslagen är en lag som genom sin utformningfrån början var dömd till att bli ett fiasko för naturvården.Meningen är att lagen ska ta hänsyn till olika riksintresseni samhällsplaneringen. Men lagens diffusa begrepp om vadriksintresse är och avsaknad av vägledning för hur olikariksintressen ska vägas mot varandra, gör att bedömningarenligt lagen, i de fall där lagen överhuvudtaget tillämpas,görs helt godtyckligt.En annan svaghet med lagen är att de områden som ärskyddade som riksintressen p.g.a. sina natur- ochkulturvärden är skyddade om skyddet t.ex.innebär ett hinder för utvecklingen av det lokalanäringslivet. Naturresurslagens diffusa karaktär, och demöjligheter som därför finns till en godtycklig tillämpning,gör att lagen måste sägas vara av mycket underordnadbetydelse för att värna om naturområden och naturensmångfald.Bostadsutskottets uttalande om att ''angelägenheten attväsentliga bevarandeintressen får ett effektivt stöd genomden nya lagen'' var välmenande, men lagtexten är tyvärrinte utformad så att den målsättningen kan nås.En parlamentarisk kommitté arbetar just nu med enöversyn av miljölagstiftningen och kommer att lämna sittförsta betänkande . Utredningen kommertroligen att få på sig. Vi anser attnaturresurslagen och naturvårdslagen ska omfattas avöversynen och ingå tillsammans med den renaskyddslagstiftningen i en ny miljöbalk. De bestämmelser inaturresurslagen som syftar till att skyddaexploateringsintressena kan utgå. bör geregeringen i uppdrag att lämna tilläggsdirektiv tillutredningen om detta.I väntan på den utredningen, med förhoppningsvis nyaförslag och efterföljande proposition, anser vi attnaturresurslagen bör ändras på ett par punkter för att fåbort de värsta fadäserna. bör fatta beslut om attstryka lagens 3 kap. 1§ andra stycket som bl.a. säger att skyddet inte gäller omdet hindrar utvecklingen av det lokala näringslivet.Begreppet riksintresse bör preciseras och listan medriksintressanta områden fastställas i lag.Även om skyddet i naturresurslagen är mycket svagt, villvi att lagen kompletteras så att och Indalsälvens deltaskyddas i lagen.Invallningsprojektet av måste stoppas. närdet allt mer talas om återskapande av våtmarker av miljö-och naturvårdsskäl förstörs naturliga våtmarker ochöversvämningsmarker. är också en viktig biotop förhotade arter som havsöring och mal. finns barakvar på tre platser i landet! Översvämningsmarkerna ärockså viktiga för flyttande fåglar som gäss, änder och tranor.I landets största havsdelta, , byggs nuen ny sträckning av . Naturområdet är unikt både iSverige och internationellt. Här finns en rad sällsynta ochhotade växter och fåglar (som t.ex. hackspettar). Det är enviktig rastlokal för flyttande vadare och änder. Det är ocksåett mycket populärt rekreationsområdet för fiskare,kanotister och andra naturvänner.Tidigare avsåg att skydda praktiskt tagethela som naturreservat. När planerna påen väg lanserades möttes de av stort folkligt motstånd ochdet var mycket nära att kommun utnyttjat sitt vetooch sagt nej. Då utlovades att inget ytterligare skulleexploateras i deltat. Naturvårdare har sedan försökt stoppavägprojektet med hänvisning till , meneftersom inte fäster så stort avseende vid att följainternationella konventioner har man misslyckats.Numera har ett exploateringsbolag bildats för att bygga''Midlanda stad'' med hotell, restaurang, konferenslokaler,kontor, rekreationsanläggning etc. ute i deltat. I direktanslutning till deltat planeras nu också ett industriområde.Alla dessa exploateringar medför naturligtvis att betydandeoersättliga naturvärden fördärvas. Det strider uppenbartmot internationella konventioner och andan i svensknaturvårdslagstiftning. Vi anser att exploateringen avIndalsälvens delta omgående måste stoppas. Det skerlämpligen genom att området tas in i naturresurslagen.Skyddet för orörda älvarSverige är ett land med nästan helt utbyggd vattenkraft.Fortsatt utbyggnad av vattenkraft måste därför stoppas i defå orörda älvarna och biflödena. De sista orörda älvarna ochälvsträckningarna fungerar som restbiotoper för mångaarter som trängts undan av tidigare vattenkraftsutbyggnad.Även många mindre vattendrag ligger i farozonen pga denav antagna planen för utbyggnad avminikraftverk.Vi anser att outbyggda eller relativt opåverkadeströmmande och rinnande vatten ska skyddas frånutbyggnad. En utbyggnad av minikraftverk är inte förenligmed en bra naturvårdspolitik. Minikraftverkenåstadkommer, speciellt räknat per kilowattimmar, storaekologiska skador. Endast en mindre utbyggnad avvattenkraften i form av effektiviseringar kan accepteras.I en annan partimotion lägger vi fram krav pågrundlagsskydd för de fyra största älvarna.Motortrafik i naturenMotorbåtstrafik är störande för såväl människor somfågeloch djurlivet i insjöar och innerskärgården. För attkomma till rätta med problemen måste bestämmelsernaskärpas både vad gäller krav på bullernormer för båtarnaoch hastighetsgränser. I vår sjöfartspolitiska motion har vibehandlat problematiken utförligare.Terrängkörningen på barmark med motordrivna fordonorsakar svåra skador på vegetationen. Särskilt allvarliga blirskadorna i känsliga naturtyper som på kalfjäll och ivåtmarker. Huvudregeln är att terrängkörning på barmarkär förbjuden i terrängkörningslagen, men undantag finns.Naturvårdsverket har tidigare föreslagit attbarmarkskörning på kalfjället ska förbjudas även i sambandmed renskötseln och för kommunala och statligatjänstemän i tjänsten, vilka har den rättigheten enligtterrängkörningsförordningen. Vi anser attnaturvårdsverkets förslag ska genomföras och att sammaregler dessutom ska gälla körning i våtmarker.Den s.k. helikopterskidåkningen är ett turistnöje somhar expanderat starkt. Motorljudet är störande för bådedjur och människor. Helikopterskidåkarna bör inte tillåtasförstöra naturupplevelsen för andra. Därför måstehelikopterskidåkningen begränsas kraftigt genom attförbjudas i de områden där den kan verka störande.Dessutom ska den inte tillåtas i den obrutna fjällkedjan.Skoterkörningen verkar störande på liknande sätt somhelikopterskidåkningen och bör begränsas. Frizoner därsnöskoterkörning inte är tillåten bör inrättas. Inomnationalparker anser vi att skotertrafiken är ett så störandeinslag att den bör förbjudas helt.Användningen av s.k. Jet-Ski (vattenskoter) är enganska ny företeelse i naturen. Det går att köra Jet-Ski påmycket grunt vatten där den kan åstadkomma mycketskada. finns inga föreskrifter som reglerar hur och varJet-Ski får användas. bör få i uppdrag attutforma regler för användning av Jet-Ski. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett långsiktigt mål förnaturvården är att av alla representativa naturtypers areal skall skyddas,2. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att utarbeta en plan för hur det långsiktiga måletatt skydda av alla representativa naturtypers areal skall nås,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att naturvårdspolitiken börharmoniseras i enlighet med vad som anförs i Världstrateginför miljövård,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av reservat,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bättre skydd för våtmarker ochsumpskogar,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall skyddas inaturresurslagen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skallskyddas i naturresurslagen,1]6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt fler nationalparker skall inrättas i enlighet med vad somanförts i motionen,7. att beslutar att stryka ''inom berörd del'' i 26§ naturvårdslagen,8. att hos regeringen begär tilläggsdirektiv tillmiljöskyddskommittén om att naturresurslagen ochnaturvårdslagen bör arbetas in i en ny miljöbalk,[att beslutar stryka andra stycket i 3 kap. 1§ naturresurslagen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att begreppet riksintresse förnatur- och kulturvården måste preciseras och listan medriksintressanta områden fastställas i lag,1][att hos regeringen begär lagförslag så attsamtliga orörda älvar, biflöden och åar skyddas,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta regler förmotorbåtstrafik inomskärs och i insjöar och skärptaprestandanormer för bulleregenskaper förmotorbåtar,2]9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta regler förbarmarkskörning på kalfjäll och i våtmarksområden,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsningar av s.k.helikopterskidåkning,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om begränsningar försnöskotertrafik,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skall få iuppdrag att utforma regler för användning av s.k. Jet-Ski.2]