mot · GE02U236 · 1991-01-25 00:00:00 — Biståndsarbetet och alkoholproblemen i De alkoholrelaterade problemen i tredje världen ärtyvärr tilltagande. De lägger ytterligare sten på den bördasom torka, inflation, befolkningsökning, ekonomiskstagnation etc utgör. En växande alkoholkonsumtionförsvårar och förstärker de övriga problemen, dessutominverkar konsumtionsökningen generellt sett mycketnegativt i utvecklings- och samarbetsprojekt som drivs medbiståndsmedel.Tyvärr finns det få forskningsrapporter eller andrafaktasammanställningar som belyser problematiken.Skatteintäkterna för alkoholdrycker svarar även i u-länderför en icke föraktlig del av statsinkomsterna, vilketnaturligtvis leder till att intresset för konsumtionsminskningär litet.Orsaker till konsumtionsökningenNär utbudet av alkohol ökar, till priser som folk kanbetala, då ökar också konsumtionen. Det traditionelladrickandet var omgärdat av olika begränsningar, vilkasaknas när det gäller den alkoholkonsumtion som devästerländska dryckesvanorna fört med sig. Nya vanoruppstår också kring de traditionella, hemmagjordadryckerna i takt med penningekonomins utbredning.I korthet kan orsakerna till den ökandealkoholkonsumtionen i tredje världen sammanfattas iföljande punkter:Ökad import från i-länderHär spelar tyvärr som i-land en kontraproduktivroll,som inte kan accepteras. Redan Vin & Sprit AB:s sättatt marknadsföra Absolut Vodka internationellt ger bevisför detta. Vin & Sprit AB:s export ökar också snabbt.Exporten av brännvin och vodka har t.ex. ökat från l30 . l989 enligt SCB:s databas.Marknadsföringen riktar sig inte heller, som Vin & SpritAB har hävdat inför , bara till länder med välutvecklad infrastruktur och ekonomi. Av statistik från l989framgår att , , , Namibiaoch ingår bland de länder riktar sig till. Till lyckades man t.ex.exportera och till under l989. Till andra har man lyckatsfå en kraftig stegring av exporten -- till t.ex. frånca l987 till ll l989. Exporten till har ökat från900 liter l987 till l989. är, vid sidan om , ett avföretagets mest lönsamma exportländer per invånareräknat. Där har försäljningen ökat l987 till l989.Och i t.ex. tillkom tillslutet av 24 ölbryggerier. Spritimporten tillsamma land ökade med 30 gånger!Detta är dubbelmoral. Huvudmotivet för det svenskamonopolsystemet för alkohol är att eliminera vinstintressetoch förhindra konsumtionshöjande marknadsföring. Att avsvenska staten ägda företag bedriver intensivmarknadsföring av spritdrycker i bl.a. utvecklingsländernaär ägnat att minska trovärdigheten för det svenskabiståndsarbetet.Ökad tillgänglighetUtvecklingsländerna har inte den lagstiftning vi är vanavid för att kunna begränsa den allmänna tillgängligheten tillalkohol. Handelsmonopol, utskänkningstider och andraliknande restriktioner är mycket sällsynta. Någon meromfattande upplysningsverksamhet förekommer inteheller. Här bör de svenska frivilligorganisationerna i sittbiståndsarbete kunna spela en mer framträdande roll.Ökat välståndEtt relativt sett ökat ekonomiskt välstånd bland storagrupper medför att flera har pengar att spendera på bareroch andra försäljningsställen för alkohol.Mediernas budskapTidningar, TV, affischtavlor etc sprider bilder avframgångsrika människor, vars framgång verkar höra ihopmed att de dricker just den eller den spritsorten. För att återhämta exempel från : De 17 dagstidningarna får sinainkomster till från annonser och av annonsernahandlar om alkohol!Historiska beteendenSom en reminiscens av kolonialtiden förekommer attmånga västerlänningar som bor i tredje världens länderofta tycks göra sitt bästa för att föra sina alkoholtraditionervidare och stärka intrycket att det är ''flott'' och ''bildat'' attdricka kraftigt. Detta felaktiga beteende kan i u-landsmiljöskapa oönskad efterföljd.Västerländskt berusningsbeteendeMed de västerländska alkoholvanorna har även följt dedärmed sammanhängande berusningsbeteendena. I fleraområden t.ex. bland Basutofolket i södra , varalkoholförtäringen traditionellt sett inte förknippad medvåld och slagsmål, något som dock numera gjort sitt intågi kölvattnet av införande av europeiskt öl och destilleradedrycker.Statligt intresseSkatteinkomster från alkoholförsäljning är i mångastater en av de viktigaste inkomstkällorna. Intäkterna kansvara för en oproportionerligt stor andel av de totalastatsinkomsterna. De arbetstillfällen som skapas ibryggerier är heller inte ointressanta i länder med närmastoändlig arbetslöshet.Försvagade motkrafterDet traditionella drickandet omgavs av klara gränser.Berusning var tabubelagd, debutåldrarna var betydligthögre -- flera faktorer bidrog till att begränsaskadeeffekterna. innebär de sociala omvälvningarna,med urbanisering, familjeupplösning och nyalevnadsmönster även att nya dryckesmönster anammas.Konsekvenser av alkoholkonsumtionsökningenKonsekvenserna av den ökande alkoholkonsumtionenliknar på flera punkter de effekter som kunnatdokumenteras i och andra industriländer. De kansammanfattas enligt följande:Ekonomiska konsekvenserI t.ex. och beräknas avstatsinkomsterna bestå av skatter och andra avgifter påalkohol. Kostnadssidan är p.g.a. sjuk- ochsocialvårdssektorernas begränsade omfattning betydligtsvårare att dokumentera. Det faktum att en stor del avtrafikskadorna och våldsbrotten hänger samman medalkoholförtäring registreras inte.FolkhälsanEnligt bedömningar av professor somstuderat alkoholproblematiken i äralkoholberoende en av de vanligaste orsakerna tillundernäring. Kopplingen mellan barns undernäring ochföräldrars alkoholmissbruk är uppenbar enligt Haworth,något som uppmärksammats i mycket liten grad.Skador och kriminalitetTill sjukhusens akutmottagningar kommer offren förvåld, eldsvådor och trafikolyckor -- nära relaterade tillalkoholförtäring. tids alkoholforskning har klartvisat att alkoholberoende utgör en mindre del av de skadorsom orsakas av alkoholkonsumtion.Våld och kriminalitet är i likhet med i industrialiseradeländer starkt relaterat till alkohol. En studie i Dar es Salaam1981 visade att vid av alla anhållanden för våld motperson vid ett par polisstationer var gärningsmannenoch/eller offren alkoholpåverkade.ElitenI de flesta utvecklingsländer är skaran av välutbildademycket liten. I dessa grupper finns emellertid enöverrepresentation av alkoholberoende av västerländsktyp. Sårbarheten blir stor när de som skall leda ett landframåt i tilltagande grad fastnar i alkoholberoende.Familjeplanering och sexuellt överförda sjukdomarErfarna familjeplanerare, t.ex. i , vittnar om attalkoholen utgör ett verksamt hinder för familjeplaneringen.Alkoholen är även en viktig faktor vid aidsspridning,veneriska sjukdomar och prostitution.ÅtgärderAtt bemästra hela den komplicerade problembild somtecknas ovan kräver naturligtvis en rad insatser av störreoch mindre karaktär. Det är tredje världens länder, medstöd från t.ex. WHO och andra FN-organ samt frånindustriländerna, som själva måste ta sig an uppgiften. Detbehövs bl.a.:utvidgad forskning omalkoholkonsumtionen i utvecklingsländernaenrestriktiv statlig alkoholpolitik och en effektivlagstiftning, förslagsvis enligt WHO:s riktlinjerinformation, utbildning och debatt i ländernafolkliga rörelser och opinionsbildning.Svenska insatserI de svenska biståndsprojekt som SIDA driver bör iframtiden alkoholfrågan uppmärksammas. Ettjordbruksprojekt som riktar sig till kvinnorna men låtermännen sitta kvar och lägga pengarna på barens utbudförfelar sin verkan, likaså ett familjeplaneringsprojekt sominte integrerar alkoholupplysning. Det borde utredas ivilken grad alkoholproblem utgör hinder för måluppfyllelseoch effektivt genomförande av biståndsprojekt. Likavälsom miljöaspekterna inverkar på många biståndsområdenoch återfinns som ett av de övergripandebiståndsmålen, bör övervägas att lyfta fram alkoholen somutvecklingshinder i biståndsverksamheten.Vidare bör svenskar i biståndstjänst reflektera över sinaegna alkoholvanor och ta ställning till hur deras agerandepåverkar människor de arbetar och umgås med. Det ärväsentligt att de inte obetänksamt för vidare västerländskaalkoholvanor, som kan bidra till att biståndsinsatserna intefår avsedd effekt.Aktualisering av denna problematik medbiståndsmottagande länders regeringsföreträdare kan varakänsligt och kanske föga framgångsrikt. Motkrafterna fårdå stöttas på annat sätt, t.ex. genom stöd till enskildasvenska organisationers biståndsprojekt som inriktas påinformation och utbildning i alkoholfrågan samt genom stödtill folkliga rörelser med alkoholupplysning ochopinionsbildning på programmet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alkoholens roll somutvecklingshinder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beakta alkoholproblematikenvid utformningen och tillämpningen av svenskt bistånd,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning om alkoholsom utvecklingshinder,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alkoholupplysningsprojektbör kunna få stöd inom ramen för anslaget till enskildaorganisationers biståndsarbete.