mot · GE02Ub291 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen föreslår regeringen attsektorsbidraget till skolan skall minskas med 300 miljkronor. Detta skulle kunna åstadkommas genom atteffektivisera hemspråksundervisningen, skriverföredraganden. Kommunerna skall bli befriade från attanordna hemspråksundervisning om de inte kan få ihopgrupper om minst fem elever. I övrigt säger han att allaprinciper för hemspråksundervisningen ligger fast. Det ären skyldighet för kommunerna att anordnahemspråksundervisning, kommunerna är skyldiga att gestudiehandledning på hemspråksundervisning till de eleversom inte klarar skolarbetet på svenska. Skolan ärfortfarande skyldig att ge invandrarelever en med svenskaelever likvärdig utbildning.I kostar lärarlönerna förhemspråksundervisningen inklusive studiehandledning påhemspråket ca . Av dem går ca 7,9 miljonertill ren hemspråksundervisning, och 13,1 miljoner tillstudiehandledning på hemspråket.Södertälje mister, om man avser att dela ut statsbidragetproportionerligt mot , ett statsbidrag på 12 milj kronor.Besparingsbetinget alltså inte även om man slutar attge hemspråksundervisning helt och hållet.För en kommun som slår dettabesparingskrav därför mycket hårt, kanske hårdare än imånga andra kommuner och det av många skäl. I Södertäljebor två stora invandrargrupper och ett mycket stort antalmycket små grupper. De små grupperna kommerautomatiskt att mista sin hemspråksundervisning eftersomdet inte finns fem elever överhuvudtaget eller eftersom debor utspritt i kommunen och är i så olika åldrar att det bliromöjligt att göra grupper om fem elever. Detta gäller 32språk. Denna första bild liknar i hög grad de små kommunerute i landet som börjat ta emot flyktingar ochsom klarat det mycket tack vare statsbidraget tillhemspråksundervisningen.Södertälje har emellertid en mycket storinvandrargrupp, som är i en alldeles speciell situation, denassyrisk-syrianska. Merparten av dessa flyktingar kom imitten av 70-talet från Midyat i sydöstra , där delevat som en förtryckt minoritet. På grund avförtrycket gick många, framför allt kvinnorna, inte i skolaöverhuvudtaget och de som gjorde det fick en femårigutbildning i den turkiska skolan. Assyrier-syrianerna talaremellertid inte turkiska utan ett språk som här i fåttmånga namn -- det senaste officiella är turabdinska. Dettaspråk har varit ett renodlat talspråk, eftersom assyrier-syrianer aldrig haft några nationella rättigheter och aldrighaft egna skolor utom de religiösa skolorna där man lärt utett klassiskt kyrkospråk, i benämnt syriska.På senare år har också tagit emot ett stortantal assyrisk-syrianska flyktingar från Libanan. Dessa talaroftast arabiska och de har alla upplevt kriget.Assyrier-syrianernas barn kan oftast inte någon svenskanär de börjar skolan även om de är födda här. Trots det harman inte ansett det möjligt att organiserahemspråksklasser för dem, eftersom det inte finns någontradition av någon skola på det egna språket och inte hellernågon litteratur. I stället har man anställt lärare som talarspråket och som kan ha studiehandledning med barnen. Dåläsoch skrivinlärningen sker på svenska, har man varittvungen att ha en svensk lärare också, men eftersom barnenkan så lite svenska måste klasserna göras mycket små ochman måste ha en stor insats av svenska som andraspråk. Detfinns i 12 svenskspråkiga klasser medenbart assyrisk-syrianska barn.Vi tror inte att det finns någon enskild kommun som haren liknande situation i samma omfattning som . 1 107 av 2 197 invandrarelever i är assyrier-syrianeroch inga av dessa är ännu assimilerade. sagt allaföräldrar talar turabdinska och/eller arabiska med sina barnoch de allra flesta kan inte uttrycka sig på svenska, framförallt inte i skrift. Till saken hör att de krigsskadade elevernafrån är i ett mycket stort behov av att få tala omsina upplevelser på sitt eget språk. Kommunen har av denanledningen anställt en kurator och en psykolog som bl.a.ger lärarna konsultation för att dessa skall klara dennamycket känsliga uppgift.I debatten hör vi ständigt, att kommunerna naturligtvisinte behöver spara in på hemspråksundervisningen även omstatsbidraget blir lägre. De kan göra omprioriteringar ochta pengar från andra verksamheter och ge till denna.Södertäljes ekonomi är emellertid inte sådan att detta ärmöjligt utan statsbidraget har varit helt avgörande för attskolan har kunnat bedrivas på ett någorlundatillfredsställande sätt, även om bristen på utbildade lärare iframför allt svenska som andraspråk är mycket besvärande.Om propositionen tas av kommer vi iSödertälje inte att kunna ge några invandrarelever ochframför allt inte de assyrisk-syrianska eleverna en medsvenskar likvärdig skolgång. Vi kommer inte ens att kunnakommunicera med deras föräldrar. I det fallet måstemöjligheter öppnas för extra bidrag till kommuner medsärskilda behov av det slag som redovisats i denna motion. Med hänvisning till det anförda hemställsatt anvisar medel till extra statsbidrag tillkommuner med särskilda behov i fråga omhemspråksundervisning.