mot · GE02Ub187 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:115 Vissa skollagsfrågor m.m. har under en lång föjd av år verkat för enökad decentralisering -- inte minst inom skolans område. Vikan nu konstatera att vi nått långt på den vägen eftersomkommunerna genom beslutet om ''ansvaret för skolan'' harfått det hela och fulla ansvaret för genomförandet avskolverksamheten. Det nya statsbidragssystemet gerdessutom ett stort utrymme för den självbestämmanderättsom utgör grundvalen för den kommunala demokratin.Innan vi går in på de frågor som är särskilt belysta i denföreliggande propositionen vill vi ta upp en passus i denföreslagna lagtexten. I 4 kap. 3 § sägs att''skall ha nio årskurser. Av dessa utgör 1--3lågstadium, 4--6 mellanstadium och 7--9 högstadium. ''Därefter fortsätter paragrafen med bestämmelser omläsårets indelning etc.Centern hävdar att stadieindelning nuspelat ut sin roll. Den var tidigare betingad avlärarutbildningens och de statligt reglerade avtalensindelning i skilda lärarkategorier samt avstatsbidragssystemets skilda delningstal för de olikastadierna. Eftersom dessa betingelser inte längre föreliggerbehövs det inte heller några bestämmelser i skollagen omstadieindelning.Centerns förslag:Att bestämmelserna om indelning i stadierutgår ur skollagen.Överprövning av beslutI samband med gymnasiepropositionen ''växa medkunskaper'' föreslog regeringen att vissa beslut omantagning etc skulle kunna överklagas till domstol.Centerpartiet avvisade det förslaget och vi kan nukonstatera att regeringen följt vårt råd och föreslårinrättandet av en ''skolväsendets överklagandenämnd''. Vihar inga invändningar mot det förslaget.Flexibel skolstartRegeringen återkommer med förslag till lagregleringav den flexibla skolstart som man tidigare aviserat i dels dets.k. krispaketet som en besparingsåtgärd, dels i åretsbudgetproposition. anser , liksom tidigare,att utgångspunkten för en diskussion om skolstartsåldernoch skolpliktens omfattning, dvs nio eller , måste varaför barnens bästa. I grunden måste också ligga enpedagogisk bedömning och inte i första hand en ekonomisk.Redan i dag går av 6-åringarna i förskolan ochomfattas av en pedagogisk verksamhet med för ändamåletutbildad personal. Att utan vidare byta den verksamhetenför vissa sexåringar mot den verksamhet som bedrivs för 7-åringar i förefaller inte vara väl genomtänkt.Det gemensamma måldokument som omnämns ipropositionen föreligger inte. I verkligheten är det så attden läroplanskommitté som skall ta fram detta''gemensamma måldokument'' först i dagarna har inlett sittarbete och resultatet beräknas föreligga först hösten 1992.I många kommuner råder det brist på utbildade lärare förlågstadiets behov och vi står inför en period av kraftigtväxande barnkullar som skall börja skolan.Med en tidigarelagd skolstart, enligt regeringens förslag,kommer många elever att få en kortare skoltid. Detnuvarande förskoleåret försvinner och alltfler eleverkommer då att sluta . Ipropositionen är det inte klarlagt vad detta kommer att fåför konsekvenser för elevernas val till gymnasieskolan ellerför vissa yrkesutbildningar. är det många somhävdar att eleverna är för unga t ex för den fysiskt ochpsykiskt påfrestande vårdutbildningen. Kort sagt, förslagetär inte tillräckligt väl genomarbetat. ''På kort sikt är de ekonomiska konsekvenserna mersvårbedömbara'', skriver regeringen i sin proposition. Vimenar att det är anmärkningsvärt att redovisa ett förslag därkommunerna som utbildningsanordnare inte kan utläsa vadsom blir de omedelbara effekterna för den kommunalaekonomin. bedömer -- på grundval av detknapphändiga underlag som föreligger -- att förslagetleder till en ytterligare övervältring av kostnader från statenpå kommunerna.Centerns förslag:Att avslår regeringens förslag om en flexibelskolstart.Elevinflytande m mUnder denna rubrik redovisar regeringen en uppfattningsom stämmer väl överens med den uppfattning som centernhävdar. I betänkandet (SOU 1985:30) ''skola fördelaktighet'' föreslogs att rätten till inflytande skulleregleras centralt men att formerna för elevernas delaktigheti besluten -- och därmed också ansvaret -- skulle beslutaslokalt. stod bakom det förslaget 1985 och vi harsamma uppfattning . Vi kan bara beklaga att det tagitså för regeringen att komma fram till samma beslut.SkolhälsovårdenVi har inga invändningar mot propositionens förslag vadavser skolhälsovårdens organisation. Vi vill dock redan nupåpeka att statens skolverk som skall vara tillsynsmyndighetför skolhälsovården, ges erforderliga personella resurser fördenna uppgift. Vi återkommer till frågan i samband medkompletteringspropositionen.Val av skolaI huvudsak kan vi instämma med propositionens förslagpå denna punkt. Vi anser dock att man starkare börunderstryka de ekonomiska aspekterna i de fallföräldrarnas önskemål om val av annan skola medförbetydande merkostnader för kommunen. Enligt vår meningbör önskemål om placering vid annan skola beaktas så långtdet är praktiskt och ekonomiskt möjligt utan att manåsidosätter andra elevers berättigade krav på placering i enskola nära hemmet.Centerns förslag:Att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hänsyn till ekonomiska faktorer vid val av skola.Förläggning av icke obligatoriska inslag i utbildningenFörslagen i denna del av propositionen förefaller varahelt tillrättalagda efter regeringens tidigare förslag ombesparingar riktade mot hemspråksundervisningen. Syftettycks dessutom vara att göra denna undervisning så liteefterfrågad som möjligt genom att göra den svårtillgängligoch oattraktiv för eleverna. Elever som -- för att få tillgångtill hemspråksundervisning -- nödgas att gå i skolan på seneftermiddagstid eller när deras kamrater ärlediga, kommer närmast att uppfatta undervisningen somett straff. Undervisning är ett steg tillbaks till50-talet.Riksdagens utbildningsutskott har dessutom avvisatregeringens besparingsförslag vad gällerhemspråksundervisningen. Utskottet hänvisar i sittbetänkande till principerna för det nya generellastatsbidragssystemet som tidigare fattat beslut om(prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. Vidareunderstryker utskottet vikten av att invandrareleverna gesen kvalitativt god hemspråksundervisning. Som utskottettidigare anfört i betänkandet 1987/88:Ubu14 är det entillgång för vårt land om många av landets invånare har ennaturlig tvåspråkighet. Detta kommer enligt utskottetsuppfattning att få allt större betydelse i och medett ökat internationellt samarbete inom olikasamhällsområden.Avslutningsvis vill utskottet stryka under atthemspråksundervisningen självfallet bör ha sammaställning som undervisningen i andra ämnen i skolan ochdärvid ges likvärdiga arbetsmöjligheter.Regeringens förslag till förändringar i skollagen i dettaavseende strider mot utbildningsutskottets klara uttalandeom hemspråksundervisningens arbetsvillkor och bör därföravvisas.Centerns förslag:Att avslår regeringens förslag om förläggningav icke obligatoriska inslag i undervisningen.Fristående skolor för skolpliktiga eleverNär det gäller godkännandet av fristående skolor förfullgörandet av skolplikt bör detta ankomma på skolverket.Därigenom får man en likvärdig bedömning över helalandet.Däremot kan vi inte dela regeringens uppfattning omsättet att fördela det ekonomiska stödet till de friståendeskolorna. Enligt propositionen skall regeringen ävenfortsättningsvis fatta beslut om statsbidrag till dessa skolor.Centerpartiet har under en följd av år hävdat att defristående skolorna bör ges samma bidrag som skolor ikommunal regi. Senast i samband med propositionen omansvaret för skolan och budgetpropositionen har viredovisat hur ett sådant system bör vara utformat. I korthetinnebär det följande:Vid övergången till ett generellt finansiellt stöd tillskolväsendet bör samtliga i kommunen boende eleverräknas in i bidragsunderlaget. Statsbidraget betalas i sinhelhet ut till kommunen som därefter fördelar resurser efterbehov till samtliga skolor inom kommunen, såväl offentligasom fristående. Därvid beaktas inte endast den statligabidragsdelen utan jämväl den kommunala delen avskolkostnaden. Med ett sådant system får de friståendeskolorna verka på likvärdiga villkor med övriga skolor.Eleverna i de fristående skolorna kommer då också iåtnjutande av de skolsociala förmåner som gäller för eleverinom den kommunala skolan, skolskjutsar, skolmåltider,skolhälsovård, fria läromedel etc, dvs alla de förmåner somfinansieras med skattemedel.Centerns förslag:Att med avslag på propositionen i den del somavser frågan om statsbidrag till de fristående skolorna gerregeringen till känna vad som anförts om att samtliga eleverskall ingå i kommunernas bidragsunderlag och attkommunerna skall besluta om ekonomiskt stöd till defristående skolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stadieindelning,2. att avslår regeringens förslag om flexibelskolstart,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hänsyn till ekonomiska faktorervid val av skola,4. att avslår regeringens förslag om förläggningav icke obligatoriska inslag i undervisningen.5. att avslår regeringens förslag i den del somavser beslut om statsbidrag till fristående skolor,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna skall besluta omekonomiskt stöd till de fristående skolorna.