mot · GE02U9 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö InledningSlutet på det kan lägga grunden för en nyvärldsordning som möjliggör en lovande framtid förkommande generationer.En sådan världsordning måste baseras på enormaansträngningar för att bromsa miljöförstöringen. Detkräver skapandet av en bärkraftig ekonomi för vår jord. Ensådan ekonomi kan aldrig byggas på ambitioner efter militärmakt eller på att en femtedel av mänskligheten förbrukarfyra femtedelar av jordens resurser.En ny världsordning måste bygga på ett nytt tänkande,en ny social ordning, som tar hänsyn till såväl kommandegenerationer som hela världens befolkning.Den aktuella krisenSedan 1970 har världen förlorat nästan 200 miljonerhektar skog, grovt räknat motsvarande en yta av österom . Öknarna har ökat sin areal med cirka 120miljoner hektar och erövrat mer ny mark än vad som förnärvarande odlas i . Tusentals växter och djur som före1970 var våra medvarelser på planeten har upphört attexistera. har jordens befolkning ökatmed 1,6 miljarder, mer än hela jordens befolkning år 1900.Under samma tid förlorade världen uppskattningsvis 480miljarder ton matjord, motsvarande all Indiensodlingsmark. (Tillståndet i världen -91, World watch institute).Kortfattat kan konstateras att varenda viktigareindikation visar försämringar i de naturliga ekosystemen.Omedelbara kraftfulla åtgärder är absolut nödvändiga.De grovt orättvisa förhållandena mellan Nord och Syd ivår värld har framför allt grundats på en historia av ständigutsugning och plundring. Kolonialism, neokolonialism ochimperialism har för Syd inneburitslavhandel, råvaruplundring, utnyttjande av billigarbetskraft och, av skuldkrig, enenorm kapitalöverföring.Idag lever mer än 1,2 miljarder människor, 23 procentav mänskligheten, i absolut fattigdom -- där grundbehovenmat, kläder, husrum inte kan tillgodoses. I mer än 40 ländersjönk per-capita-inkomsten under 1980-talet.Så länge situationen är sådan kan ingen vetenskapgrundad på humana värderingar påstå att den rådandeekonomiska ordningen i världen fungerar. Växande bevisvisar att miljöförstöring och ekonomisk nedgång lever påvarandra. De fattigas öde och planetens framtid är intimtsammankopplade.Den internationella skuldkrisenSkuldkrisen har antagit sådana proportioner att det voreriktigare att tala om skuldkriget som Nord för mot Syd. 1989betalade 77 miljarder i räntor på sina skulderoch återbetalade 85 miljarder. Nettoavtappningen avkapital från Syd till Nord är nu per år.De hårda IMF-strukturanpassningsprogram som åläggs att genomföra medför social nedrustningsom bl.a. slår mot utbildnings- och hälsosektorerna isamhället. Ytterst drabbas de redan fattiga oerhört hårt. Ettaktuellt exempel är koleraepidemin i som orsakas avsocial nedrustning, bristen på rent vatten och denförsämrade sanitära standarden.Flertalet befinner sig i en ond cirkel avfattigdom, som förstör miljön, vilket leder till ökadfattigdom. Utlandsskulderna driver dem att överexploateranaturresurser för att ''exportera sig ur krisen''. Sjunkanderåvarupriser tvingar dem ständigt att öka produktionen avexportgrödor på matgrödornas bekostnad och att avverkamer och mer skog. Resultatet blir både ekologisk och socialkatastrof.En bärkraftig utveckling måste skapas genom en rättvisekonomisk världsordning som minskar resursanvändningenbland jordens rika, skapar rättvisa handelsförbindelsermellan Nord och Syd och avskriver största delen av tredjevärldens skulder.BNP eller hållbara mått på utvecklingAtt försöka maximera BNP är lika meningsfullt för enstatsman som det är för en kompositör att försökamaximera antalet noter i en symfoni'' (Ekologen ochfilosofen ).För ett samhälle som avser att minska skadorna påmiljön och som vill tillgodose folkets behov är BNP enföråldrad mätsticka. Några talande exempel: kollektivtrafikär mindre resursintensivt och betydligt miljövänligare änmassbilism. Men massbilism medför högre BNP-siffror.Nybyggda dammar och dyrbara kanalsystem ger högtBNP men är inte någon bra lösning för folkflertalet. Demindre resurskrävande vatteneffektiva apparaterna ochbevattningsanläggningarna ger inte hög BNP men gynnarde fattiga folkflertalen.Det finns en mängd nya räknesätt för att beräknaekonomisk utveckling. Till exempel FNs HumanDevelopment Index (HDI) som skattas på en skala mellannoll och ett är en kombination av tre faktorer; livslängd,kunskap och kontrollen över sådana resurser som krävs förett hyggligt liv.Ett annat exempel är Index of Sustainable EconomicWelfare (ISEW) som inte bara tar hänsyn tillmedelkonsumtion utan även fördelning ochmiljöförstöring.Det är med beräkningssätt som dessa den ekonomiskautvecklingen måste beskrivas för att det ska varameningsfullt. bör för såväl bilateral som multilateralbiståndsgivning verka för att de nya beräkningssätten förekonomisk utveckling blir avgörande.Nödvändiga åtgärder för att skapa en bärkraftigutvecklingVänsterpartiet har i en rad motioner till årets riksdagtagit upp krav som är nödvändiga att genomföra för att fåtill stånd en ny rättvis ekonomisk världsordning och enbärkraftig utveckling.Vi hänvisar särskilt till följande motioner: U259 om denglobala livsmedelsförsörjningen, Jo405 om drivnätsfiske,U233 om och , Jo279 om deninternationella jordbrukshandeln, U252 om skuldkriget ochU230 om en ny u-landspolitik.Kortfattat lyfter vi här fram en rad punkter som grundför ett åtgärdsprogram som skulle kunna realisera enbärkraftig utveckling. bör driva dessa frågor i allarelevanta internationella sammanhang, och inte minst dåinför FNs stora miljökonferens i nästa år.1. SkuldavskrivningDet nära sambandet mellan gigantiskaskulder och miljöförstöringen har tidigare beskrivits. Imotion U252 för fram en rad krav för attstoppa skuldkriget och skapa en rättvis världsordning.Huvudlinjen bör vara att verkar för ett omedelbartmoratorium följt av en allmän avskrivning av u-ländernasskulder.Enligt Worldwatch institute krävs åtminstone enskuldnedskrivning från 1 200 miljarder till500 miljarder för att nå en nivå som tillåter en miljömässigtsund utveckling.2. ''Debt for nature swap''Det går dock inte bara att vänta på en allmänskuldnedskrivning utan att vidta åtgärder som lättar påu-ländernas börda. Det finns en rad möjliga metoder.Den amerikanske biologen harintroducerat en metod för att finansiera miljöprojekt somkallas ''debt for nature swap'' (byten av skuld mot natur).Enligt förslaget köper biståndsgivaren en del av engäldenärs skuldbrev från en affärsbank på öppnamarknaden, vanligen för 15--av det nominellavärdet. utfärdar sedan skuldsedlar iden lokala valutan till något mindre än den ursprungligaskulden, som används av inhemska miljögrupper förbevarandeändamål.I augusti 1991 hade 15 sådana ''byten av skuld mot natur''genomförts i åtta olika länder. En av de största ärNederländernas köp av värde av CostaRicas skuld i utbyte mot av lokalainvesteringar i återskogning, skötsel av avrinningsområdenoch markbevarande.Sverige borde i sitt bi- och multilaterala bistånd taliknande initiativ.3. Reformering av VärldsbankenOm formade en klart uttalad bärkraftigutvecklingsstrategi skulle vår världs befolkning ges storamöjligheter att lösa flera av de avgörandeframtidsproblemen.Men trots en hel del vackert tal om miljösatsningar påsenare år, så fortsätter framför allt sinasatsningar på kapitalintensiva projekt som innebär kraftigamiljöpåfrestningar.Världsbanken som är tänkt att ha en ledande roll iplanerade multilaterala miljöfonder (se nedan) är samtidigtengagerad i en mängd projekt som skapar stora skador påmiljön. Ett exempel bland många är iIndien, som kommer att tvinga 300 000 människor att flyttaoch lägga mer än mark under vatten.Lokalbefolkningen gör hårt motstånd och flera aktivisterarresterades förra året.Trots att banken nu har en miljöstab med 54 anställda(av bankens 4 000 anställda) innebär det ingen verklig förändring avbankens inriktning. Inte heller innebär talet om att hälftenav lånen har miljökomponenter att någon verkligförändring skett. I flertalet fall handlar det bara om attgamla projekt försetts med en ny etikett.Gräsrotsorganisationer kallar nya ''gröna''profil för ''kejsarens gröna kläder''.Bankens odemokratiska struktur och hemlighetsmakeri,tillsammans med systemet att tjänstemännen belönas efterhur många lån de lyckas förmedla utan hänsyn till kvalitet,är orsak till att ingen verklig förändring sker.Vänsterpartiet instämmer i Brundtlandskommissionensrapport som understryker betydelsen av att bankensstruktur och arbetssätt ändras. I motionen U233 omVärldsbanken och IMF föreslås en rad reformkrav somSverige bör driva.En sådan omfattande demokratisering och reformeringav bankens verksamhet, som föreslås i motionen, ärnödvändig för att kunna skapa en sammanhängande visionav ekologiskt sund utveckling.En demokratisering av banken bör följas av enlåneinriktning innebärande låga räntelån inriktade påmindre men arbetsintensiva utvecklingsprojekt. Det kanhandla om projekt som inriktas på att ökabevattningseffektiviteten, satsningar på lågenergilampor,miljöutbildningar för personal och stöd till projekt sominnebär att ''mikrolån'' betalas ut till landsbygdens fattigaför att utveckla och förbättra jordbruket. En sådaninriktning på miljoner lokala projekt lägger grund för enbärkraftig utveckling.4. Multilateralt miljöbiståndI skapades en internationell miljöfond(Global environment facility) med , UNEPoch UNDP. Målsättningen med fonden är insatser förbevarande av ozonlagret, begränsning avväxthusgasutsläpp, bevarande av biologisk mångfald ochbevarandet av de internationella vattenresurserna.Fonden kommer troligen attomfatta . Det svenska bidragetkommer sannolikt att uppgå till per år.Regeringen ser positivt på förslag ochverkar för att beslut om den slutgiltiga utformningen avmiljöfonden kan tas snarast.Världsbanken, och avser också att sättaupp en särskild fond inom ramen för Montrealprotokolletför att finansiera avveckling av ozonnedbrytande substanseri . Fonden kommer att uppgå till mellan 160 och 240miljoner dollar på en treårsperiod (beroende på om Kinaoch kommer med). Det svenska bidraget kommer attutgå via biståndsanslaget och blir för /92motsvarande 4 miljoner kronor.Så länge inte reformerats och förmåtts attvälja en konsekvent miljöpolitisk handlingslinje anservänsterpartiet det vara fel att ska leda de nyafonderna tillsammans med och . Därför börSverige inte anslå några medel till dessa fonder i nuvarandeläge. Tills verkliga förändringar skett anser vänsterpartietdet är bättre att stärka stödet direkt till UNDP och UNEPmed ökade anslag till dessa organ.Det är orimligt att och driver på den''gröna revolutionen'' som lanserar ettprogram mot lantbrukskemikalier. Det krävs enreformering av som gör dessmiljöpolitiska handling konsekvent. Den reformeringenbörjar med grundläggande förändringar av Världsbanken.5. Nya målsättningar för 1948 skapades (General on Tariffsand Trade) för att skapa en friare världshandel. täckerGATT av världshandeln.De flesta restriktionerna i handeln berör jordbruket, därden industrialiserade världen håller upp en mycketprotektionistisk linje. Handelsbarriärerna bara vad gällersocker beräknas ha kostat tredje världensländer i förlorade inkomster.En central roll i dessa orättvisa handelsrelationer spelarde transnationella företagen. Handeln med jordbruksvarorkontrollerades till av dessatransnationella företag. Vi har i motion Jo275 mer ingåendebeskrivit deras roll.Om de pågående försöken att skapa ett nytt GATT-avtallyckas, så att en friare handel skapas, innebär det inteautomatiskt förbättrade villkor för de fattiga i tredjevärlden eller miljöförbättringar. Det beror på hur ökadeexportinkomster fördelas i och om knappamark- och vattenresurser förs över frånsjälvförsörjningsgrödor till exportgrödor.USA arbetar nu i för att ''harmonisera''säkerhetsreglerna för mat, något som riskerar leda till attländer som har stränga gränsvärden kan tvingas tillförsämringar.Överhuvudtaget är miljökonsekvenserna av olikaförslag i inte särskilt väl undersökta. Här krävs enförändring. bör aktivt verka i för att framtidaöverenskommelser leder till miljöförbättringar och kommertredje världens fattiga till gagn.Ett första steg i en sådan inriktning är exempelvis attregeringarna inom GATT-förhandlingarna överenskommeratt inga nettomiljöskador får uppkomma. Det vill säga attsatsningar eller nyproduktion som leder till miljöskador intefår igångsättas utan att tilläggsinvesteringar görs för attkompensera den uppkomna skadan.6. Högre prioritet för den globalalivsmedelsförsörjningsfrågan i det internationellasamarbetetI en särskild motion till årets riksdag, U259 om denglobala livsmedelsförsörjningen, tas en rad frågor upp somär betydelsefulla att behandla i detta sammanhang.I motionen behandlas exempelvis de viktiga frågorna omeffektivare bevattningssystem, familjeplaneringsfrågor,bioteknisk utveckling och forskning samt åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden.Vi ser motion U259 som en viktig del i en nödvändigåtgärdsplan för att skapa en bärkraftig utveckling.7. Effektivare energianvändningEn ökad tillgång på energi är en nödvändig resurs för atthöja levnadsstandarden i tredje världen. Men det är viktigtatt ges bistånd och resurser för att utveckla eneffektiv energianvändning.Energianalytikern har till exempel funnitatt under de två kommande decennierna skulle Brasilienkunna skära ner sin egen ökning av energiförbrukningenfrån till genom att gynna effektivareteknik.Miljarder dollar står att spara för om de gesteknisk hjälp att utveckla sin energieffektivitet. börsjälvklart i såväl bi- som multilaterala biståndsorgan verkaför att sådant stöd utvecklas.8. Krafttag mot rovfisketHaven håller på att fiskas ut. Fattiga länder säljerfiskerättigheter till utländska konserv- ochfiskmjölsindustrier. Resultatet blir att den fattigabefolkningen berövas sin viktigaste proteinkälla, somförvandlas till hund- och kattmat för export.Den här utvecklingen påskyndas genom skuldkrisen.Stater som t.ex. har sålt ut skulder i utbyte motlandets tillgångar (debt for equity swaps). I Stilla havetbedriver asiatiska fiskeflottor fiske med finmaskiga nät somkan vara och fångar så gott som alltsom kommer i deras väg. talar om ettekologiskt massmord. Vi har mer ingående behandlatdenna fråga i motion Jo405 till årets riksdag.Sverige måste internationellt verka för attdrivgarnsfisket förbjuds och för att deskuldtyngda staterna inte tvingas att sälja ut sina viktigasteproteinkällor, det vill säga landets fiskerättigheter.9. Stoppa skogsskövling och nerhuggning av regnskogarDet räcker inte med bara förbud mot import av tropiskttimmer i några miljömedvetna länder, även om det är steg irätt riktning. När förbud infördes mot avverkning av tropiskskog i , flyttade avverkningen till (), där militärregimen har ett akut behov avutländska valutainkomster.Det är fattigdomen som måste bekämpas. Vanligamänniskor som livnär sig på skogsarbete ochvirkessmuggling måste få andra möjligheter till försörjning.Kampen mot odemokratiska regimer -- som den iMyanmar -- och för rättvis fördelning i tredje världens staterär således också en del i arbetet för att stoppaskogsskövlingen.Det stora problemet är inte avverkningen förmöbeltillverkning, även om åtgärder mot detta också ärnödvändigt. I är problemet den japanskapappersindustrin omättliga behov av råvara. Det räcker intemed förbud, det visar t.ex. situationen i därjapanska företag fortsatte exploateringen trots förbud. Detär dessutom företag som understöds av japanska ochinternationella biståndsorgan. Biståndspengar som alltsåmedverkar till miljöförstöring.För att få stopp på rovdriften måste u-ländernasskogsvårdsmyndigheter stärkas så att de bättre kankontrollera avverkning och export. Förbuden måsteförstärkas med internationella överrenskommelser somfastställer förpliktelsen att skogsbruk måste bedrivas på ettekologiskt hållbart sätt. Avverkningsmetoderna måsteförbättras så att avfallet minskar. En ökad inhemskförädling skulle dessutom minska trycket på råvaran.Sverige bör inför och under om miljö iBrasilien 1992, och i andra internationella sammanhang,med kraft verka för dessa krav.10. Miljöprövat bistånd och internationellöverenskommelse om''gröna skatter''FNs uppsatta biståndsmål för de industrialiseradeländerna har långt ifrån nåtts. De flesta I-länder ger baranågra enstaka promille av sin BNP i bistånd. bör påFN-konferensen verka för att samtliga I-länder snarastuppfyller FNs biståndsmål och att allt internationelltbistånd ska vara miljöprövat.I detta sammanhang får inte arbetsmiljöfrågornaglömmas bort. Inom industrin är arbetsolycksfallen 5--7gånger vanligare i än i I-länder. Enligt WHOförgiftas 1,5 miljoner bönder avbekämpningsmedel, ofta beroende på dålig kunskap ochinformation om riskerna. Såväl arbetsmiljö som ekologimåste beaktas då miljöprövning sker av biståndet.En mycket stor del av vår världs befolkning vill att störreresurser avsätts för miljöändamål. En växande opiniontycker också att det är riktigt att sådan produktion ochverksamhet som inverkar skadligt på miljön själv ska bärakostnaden för miljöförstöringen.En skattepolitik som riktar in sig på att höja kostnadernaför verksamhet som är miljöskadande -- ''grönauttaxeringar'' -- är en nödvändig taxeringspolitik som imånga fall också kan vinna bredare folkligt stöd.På och i andra internationella fora böröverenskommelser slutas om hur de transnationella företagsom bär huvudansvar för en stor del av miljöförstöringen itredje världen ska beskattas. De måste åläggas att betala deskador de åstadkommit.11.Urbefolkningarnas rättigheterUrbefolkningar runt om i världen kämpar ihärdigt för attförsvara sin rätt till marken och för att stoppa skogsskövlingoch annan miljöförstöring. I flera fall har urbefolkningarnaskamp mötts med militärt våld.Alla planer på finansiering av projekt som hotarurbefolkningarnas existens måste stoppas. Det måsteSverige aktivt arbeta för i och andrarelevanta internationella sammanhang.12. Stöd till kampen för demokrati och mänskligarättigheterMiljöförstöringen har skapat nya breda rörelser ochallianser. I flera av tredje världens länder samarbetar miljö-och kvinnorrörelser med bonde- ochlantarbetarfackföreningar samt urbefolkningarsorganisationer.De samlas kring gemensamma krav för mark och mat.Särskilt starka är dessa rörelser i ochAmazonasområdet. Förföljelsen av dessa organisationer ärmycket omfattande. Ett exempel är de mycket allvarligabrotten mot mänskliga rättigheter i . Många ledareför rörelserna har mördats, mest uppmärksammatinternationellt blev mordet på ledaren för gummitapparnasfackförening ett intensifierat arbete för mänskliga rättigheterkrävs också att utvecklar sitt stöd till de olikarörelser och organisationer i tredje världen som kämparmot miljöförstöringen och för rätten till mark och mat.Stödet bör vara finansiellt, rättsligt och även geutbildningshjälp.Avslutande ordSkuldbördan måste minskas. Biståndet -- nationellt sominternationellt -- måste förändras så att det koncentreras påatt bidra till en bärkraftig utveckling. ochandra multilaterala organ måste reformeras. Världshandelnmåste riktas in på att stärka Syds ställning. Detta ärgrundläggande förändringar som är nödvändiga omvärldssamfundet ska lyckas att stoppa den fortskridandemiljöförstöringen och skapa en bärkraftig framtid. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i såväl bi- sommultilateralt bistånd bör verka för att de nya måtten påekonomisk utveckling (t.ex. HDI och ISEW) används föratt beskriva utvecklingen,2. att begär att regeringen tar initiativ i det bi-och multilaterala biståndet för det som i motionen beskrivitsom ''byten av skuld mot natur'',3. att begär att regeringen tar initiativ iVärldsbanken för den låneinriktning som beskrivs imotionen med betoning på lokala projekt som lägger grundför en bärkraftig utveckling,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att så länge inte Världsbankenreformerats och demokratiserats skall inget stöd utbetalastill de nya miljöfonderna (Global environment facility ochfonden inom ramen för Montrealprotokollet) -- i stället böranslagen direkt till och ökas på imotsvarande omfattning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom ramen förGATT-förhandlingarna verkar för överenskommelser sominnebär att inga nettomiljöskador får uppkomma,6. att begär att regeringen tar initiativ till attSverige i bi- och multilateralt bistånd verkar för det som imotionen anförts om att ges teknisk hjälp attutveckla en effektiv energianvändning,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i alla relevantainternationella sammanhang verkar för att u-ländernasskogsvårdsmyndigheter stärks så att de kan kontrolleraavverkning och export och för internationellaöverenskommelser som fastställer att skogsbruk bara fårbedrivas på ett ekologiskt hållbart sätt,8. att begär att regeringen tar initiativ i FN ochandra internationella fora för att allt internationellt biståndskall vara miljöprövat,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att internationellt börverka för överenskommelser som leder till atttransnationella företag som bär huvudansvaret förmiljöförstöringen i tredje världen åläggs att betala för deskador de åstadkommit,10. att hos regeringen begär att den tar initiativi och andra relevanta internationellasammanhang för att stoppa projekt som hotarurbefolkningars existens,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvecklar sitt stöd tillrörelser och organisationer i tredje världen som kämparmot miljöförstöringen och för rätten till mark och mat.