mot · GE02Fi64 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) I regeringens förslag till reviderad finansplan m.m.föreslås bl a ett treårigt program för omställning ochminskning av den statliga administrationen. Programmetsyftar till att genom strukturella förändringar iadministrationen minska de offentliga utgifterna med 10 %under en treårsperiod, vilket anges innebära en årlignettobesparing på 2 miljarder kronor.Inom ansvarsområde redovisasen bedömning av att föreslagna förändringar ilänsbostadsnämndernas verksamhet respektive statens rådför byggnadsforskning skall leda till en minskning av denstatliga administrationen med minst 64 milj.kr. vidtreårsperiodens slut.Överläggningar med byggsektorn ed anledning av en motion från beslutaderiksdagen att byggforskningen skall förstärkas genom ettökat engagemang från byggsektorn. Målsättningen icenterns förslag som antogs av är att ökaresurstillskottet med 70 milj.kr. I propositionen redovisasnu de överläggningar som varit mellan departementet ochbyggbranschens sida i syfte att få till stånd en frivilligöverenskommelse om denna ambitionshöjning.I propositionen konstateras att propåerna om en ökadmedverkan från branschens sida i FoU-finansieringen möttsmed en positiv attityd. Det är tillfredsställande. Samtidigtredovisas att vissa delbranscher redovisat osäkerhet,problem och rest hinder när det gäller att finna former förfinansieringen av stödet.Överläggningarna har lett till endelöverenskommelse om en finansiering med 25 milj.kr. iförhållande till målet på 70 milj.kr. Föredragande redovisarsamtidigt att han ser positivt på utfallet av fortsattaöverläggningar. Siktet ställs nu in på att uppnåmålsättningen för finansieringen den 1 juli 1993.Vi delar i stort föredragandens bedömningar. Det är nuviktigt att överläggningarna kan fortsätta för att nå det målsom har antagit. Syftet måste vara att få med allaberörda parter i ett ökat engagemang och ansvarstagandeför den framtida byggforskningen. Det är därvid viktigt atthitta former genom frivilliga överenskommelser så att entvingande lagstiftning kan undvikas. Förutsättningarna förett vidare engagemang från branschens sida ökar med ensådan lösning.Emellertid vill vi understryka vikten av att det uppsattamålet kan nås för att klara det ökade behov avforskningsinsatser inom byggandet som vi ser nödvändigaatt tillgodose. Det är enligt vår mening rimligt att de storabyggföretagen på detta sätt bidrar till att långsiktigt skapabättre bostadsmiljöer. Ifall inte detta är möjligt på annatsätt måste lagstiftning tillgripas.Det nya resurstillskottet måste användas på ett sätt somgör att ökade insikter och erfarenheter snabbt kan omsättasi den praktiska verkligheten. Utöver den inriktning somanges i propositionen måste också insatserna riktas motmiljöfaktorerna i boendet. Ökade forskningsinsatser krävsför att få till stånd ett mera resursbevarande byggande i stortoch ett boende och byggande som bättre är anpassat till detekologiska kretsloppet. Vad här anförts om förstärkningoch inriktning av byggforskningen bör ges regeringen tillkänna.LänsbostadsnämndernaI propositionen konstateras vidare att betydandeförändringar i länsbostadsnämnderna kommer att ske somföljd av de beslutade förändringarna ibostadsfinansieringssystemet. Från sida harvi motsatt oss att det byråkratiskt, administrativt krävandeoch långsiktigt instabila räntelånesystemet införs.Från sida har vi i annat sammanhangföreslagit att nytt och förenklat system förbostadsfinansieringen skall införas. Vårt förslag innebär attett system införs, där en bassubvention -- lika för alla -- gesoch avsedd att täcka produktionskostnaderna för ennormalbostad, beräknad efter vissa schabloner. Med vårtförslag till bostadsfinansieringssystem kanlänsbostadsnämnderna avskaffas. Detta skulle innebära enytterligare besparing utöver vad som anges ipropositionen i storleksordningen 30 milj.kr.Investeringsbidrag till bostadsbyggandetI propositionen bil I:7 föreslår bostadsministern attinvesteringsbidraget till bostadsbyggandet skall sänkas med0,från 9,7 till . Det förutsätter minska statensutgifter med 400 milj.kr. Åtgärden vidtas för att finansieradels det extra KBT som regeringen tvingats införa somkompensation till de sämst ställda pensionärerna förskatteomläggningens konsekvenser, dels för att finansieravissa förbättringar av det särskilda grundavdraget vidinkomstbeskattningen för pensionärer.Förslaget om sänkt investeringsbidrag är ytterligare ettexempel på det orimliga i att finansiera skatteomläggningenmed en så kraftigt ökad beskattning av boendet somfolkpartiet och socialdemokraterna valt. Det leder enbarttill en ökad rundgång av ökade skatter och bidrag. Den nuföreslagna åtgärden innebär att ett nytt bidrag utbetalas, detextra KBT, som finansieras med ökade kostnader förboendet som i sin tur kommer att leda till ökade krav påbidrag som kräver nya finansieringsförslag från statens sidao.s.v.Vi vill också peka på det orimliga i att öka kostnadernai nyproduktionen för att kompensera en viss boendegruppför höga boendekostnader.För det tredje innebär förslaget en kraftigöverfinansiering. Enligt våra bedömningar kommerkostnaden för det extra KBT som regeringen infört att kostaca 18 till 20 milj.kr. Den finansiering som regeringenhärmed anvisar uppgår till 220 milj.kr.Vidare är kompensationen till pensionärerna enengångsåtgärd som enbart påverkar statsbudgeten ett årmedan finansieringsförslaget har varaktig effekt ävenkommande budgetår.Enligt vår uppfattning måste beskattningen av boendetske med återhållsamhet. Inriktningen måste vara att flerskall klara sina boendekostnader utan hjälp av bidrag.Centerns finansieringsförslag har den inriktningen. I ensärskild motion upprepar vi vårt förslag om att byggmomsensänks och att investeringsbidraget som skall kompensera förden höjda byggmomsen avskaffas.BygginvesteringarnaByggverksamheten har stor betydelse försysselsättningen. I propositionen bedöms nyproduktionenav bostäder avta . En nedgång avnybyggnadsverksamheten förutsätts inte kompenseras aven motsvarande uppgång av ombyggnadsverksamheten.Det innebär att byggsysselsättningen kommer att minska.Det är särskilt allvarligt i ett läge där arbetslöshetenberäknas öka. Inte minst visar sysselsättningsstatistiken attarbetslösheten bland byggnadsarbetare nu ökar i snabbaretakt.För att hålla nere kostnaderna bör tvära kast ibyggverksamheten undvikas. En jämn byggverksamhet bördärför eftersträvas. För att möta nedgången inybyggnadsverksamheten borde regeringen vidtagitåtgärder för att stimulera ombyggnadsverksamheten. Enlämplig åtgärd hade varit att med verkan från den 1 juli 1991återinföra samma garanterade ränta vid ombyggnad somvid nybyggnation. Detta krav framförde vi under denallmänna motionstiden. Förslaget har emellertid avvisats avriksdagen. Detta är synnerligen olyckligt i ett läge där vibedömmer att nedgången i nybyggandet av bostäder som enföljd av de höga kostnaderna som skattereformen haråstadkommit och införandet av räntelån kommer att blibetydligt kraftigare än den nedgångstakt regeringenkalkylerar med. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsfinansieringssystemetsutformning och avskaffande av länsbostadsnämnderna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktning och behovet avförstärkning av byggforskningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelse och inriktning avbyggverksamheten för utvecklingen på arbetsmarknaden.