mot · GE02N33 · 1991-03-06 00:00:00 — Naturvårdsfonden börockså tillföras viss ytterligare skogsmark som kan användassom ersättningsmark vid framtida reservatsbildningar.Regeringen bör återkomma till med förslag idenna riktning.Ökad konkurrens inom flygsektorn.I propositionen förs ett allmänt resonemang om viktenav ökad konkurrens inom den nationella flygtrafiken. Bl.a.skriver regeringen:Det finns enligt vår mening inga principiella skäl attundanta flygsektorn från den näringsfrihet som sedan längegällt för flertalet andra sektorer.Det är därför anmärkningsvärt att propositionen trotsdetta inte innehåller några förslag som leder till ökadkonkurrens. Att SAS och Linjeflyg tillåts konkurrera medvarandra kan endast väntas få marginell betydelse förkonkurrenssituationen. Förutom att det fortfarande finnsbetydande ägarintressen mellan de båda bolagen utestängerman andra aktörer på marknaden.Enligt liberalernas uppfattning börregeringen redovisa ett förslag som innebär en totalavreglering av inrikesflyget. Det innebär fritt tillträde tillmarknaden och att behovsprövning och prisregleringavskaffas i ett steg på samtliga linjer.De grundläggande kraven på flygsäkerhet måste givetvisupprätthållas och den kompetensprövning som dettainnebär bibehållas i minst oförändrad omfattning.De regionalpolitiskt motiverade linjer som inte kandrivas med företagsekonomisk lönsamhet bör upphandlas ikonkurrens.I propositionen anges den begränsade tillgången påstart- och landningstillstånd (slots) som ett skäl motavreglering. I konkurrenskommitténs betänkande ominrikesflyget redovisas emellertid system som ger möjlighettill ökad konkurrens redan med nuvarande kapacitet. Enligtvår uppfattning är det viktigt att fördelningen av slots skerpå ett sådant sätt att andra bolag har reella möjligheter attkonkurrera med SAS och Linjeflyg.Inom EG intensifieras nu arbetet med att skapa engemensam flygmarknad. Detta utgör ytterligare ettargument för en snabb avreglering av det svenskainrikesflyget. Det skulle gagna såväl svenskt näringsliv somenskilda konsumenter om svenska flygföretag fickmöjlighet att fritt öppna nya linjer på , samtidigtsom de utländska företagen tilläts öppna nya linjer iSverige.Fri konkurrens gagnar effektiviteten och tvingar fram enständig översyn av resursutnyttjandet. Det gäller ocksåflygsektorn. Även om linjer med litet trafikunderlag irealiteten bara ger utrymme för ett företag vid varje tillfälleär det viktigt att det föreligger ett hot omkonkurrens från nytillkommande aktörer.LivsmedelssektornLivsmedelsbranschen kännetecknas av koncentrationoch bristande konkurrens i viktiga delar av både insats-,förädlings-, grossist- och detaljistleden. Denna är till stordel en följd av de regleringar som finns pålivsmedelsområdet.Dessa regleringar har bidragit till att de redan högasvenska livsmedelspriserna stigit snabbarei än i något annat västligt industriland. Medan degenomsnittliga prisökningarna varit har priserna på livsmedel ökat . Allra mest har priserna ökat på de regleradelivsmedlen, mot för de oreglerade livsmedlen. En del av prisstegringenkan förklaras med att livsmedelssubventionena reducerats.Detta förklarar dock endast 5--avprisökningarna. Även när man tar hänsyn till detta kvarstårsåledes att prisökningarna i varit 10--22procentenheter högre än i de andra västligaindustriländerna.Jordbruket har varit föremål för enomfattande reglering. Den utländska konkurrensen påprodukter som vi tillverkar i landet är utestängd genom ettrörligt gränsskydd. beslutade att underen femårig omställningsperiod avveckla huvuddelen av deinhemska regleringarna och anpassa jordbruket till densvenska marknaden. För gränsskyddet bestämdes det enneddragning och avveckling i den takt som pågåendeGATT-förhandlingar kommer att föreskriva.Jordbrukskooperationen dominerar insamlings- ochförädlingsindustrin. På mejerisidan har de kooperativaföretagen uppnått monopol; när det gäller slakt, spannmåloch djurfoder har de en 80-procentig marknadsandel.Med hänsyn till nämnda dominans är det angeläget attskapa förutsättningar för konkurrens mellan de kooperativaföretagen och att förhindra att jordbrukskooperationenövertar regleringar som låser inhemska priser på en lågnivå.Mot denna bakgrund är en lagstiftning motmarknadsdelning och visst annat samarbete påjordbruksområdet absolut nödvändig i samband medavregleringen. Den närmare utformningen av dennalagstiftning, med hänsyn tagen till bl.a. detlivsmedelspolitiska beslutet, får givetvis prövas närregeringen lägger sin aviserade proposition.För att långsiktigt garantera en ökad konkurrens ochsänkta priser måste ytterligare steg tas, främst genom attgränsskyddet sänks. Först när gränsskyddet sänks kan vi fålångsiktigt sänkta matpriser. Det är därför viktigt attSverige verkar pådrivande för att få en uppgörelse till ståndi GATT-förhandlingarna.Livsmedelshandelns prissättningsmetoder ochextrapriser har enligt vår mening ägnats alltför storuppmärksamhet i debatten om matpriserna.Konsumenternas intresse beaktas bäst i fri konkurrens, frietablering och fri prisbildning. Utgångspunkten måste varaatt det är företagen själva som bäst avgör vilka priser somskall tillämpas. Prisbildningen skall ske påmarknadsmässiga villkor. Att reglera vilkenprissättningsmetod som skall användas skulle innebära ettavsteg från denna princip.För att öka konkurrensen och förbättra konsumenternasvalfrihet är det viktigt att företag som står utanförsamarbetet i de tre stora dagligvarublocken kan komma inpå marknaden. Kommunernas möjligheter att styra nyabutiksetableringar måste därför minska. Det förekommeridag att kommuner med hänvisning till gällandeplanbestämmelser -- efter att ha samrått med de existerandebutikerna -- motsätter sig etablering av nya butiker. Plan-och bygglagen (PBL) måste ändras så att den uttryckligenmarkerar intresset av konkurrens.Affärstiderna är ett av detaljhandlarnas viktigastekonkurrensmedel. En affärstidsreglering skulle därförutgöra en kraftig försämring från konkurrenssynpunkt,som konsumenternas valfrihet skulle minska. Friaaffärstider är också en välfärds- och rättvisefråga. Förbarnfamiljer och människor med oregelbundna arbetstiderär det viktigt att ha möjligheten att göra inköp på kvällaroch . Varje typ av reglering skulle också skapaabsurda gränsdragningsproblem gentemot kiosker ochbensinstationer med fria öppettider. Vi avvisar varje formav affärstidsreglering.Bank- och försäkringstjänsterDen fortgående avreglering som ägt rum under senare årär en förutsättning för skärpt konkurrens mellan aktörernapå marknaden. Avregleringen har också förbättratförutsättningarna för att utländska banker skall kunnaetablera sig i och därmed skapa ökad konkurrensinom denna sektor.Flera tecken tyder emellertid på att konkurrensen ibanksektorn, i synnerhet på inlåningssidan, inte är så starksom vore önskvärt. För detta talar bl.a. att gapet mellanbankernas in- och utlåningsräntor ökat under senare år.Även om detta delvis har andra förklaringar än svagkonkurrens, har fusioner och samarbetsavtal förekommitoch sådana tenderar att leda till lägre konkurrens.Det är därför viktigt att statens pris- och konkurrensverkoch Bankinspektionen uppmärksamt bevakar marknadenför att avslöja och ingripa mot konkurrensbegränsandesamarbete mellan olika företag. Det är också viktigt attbankerna tillåts konkurrera genom inlåningskonton medolika kombinationer av räntor och avgifter. Ett förbud förbankerna att avgiftsbelägga vissa tjänster skulle minskakonkurrensen och därmed försämra småspararnas villkor.Vi avvisar därför alla sådana förslag.För att öka konkurrensen på inlåningssidan är det viktigtatt det finns effektiva möjligheter att placera pengar påegna inlåningskonton utomlands. Det bör vara tillåtet attgöra betalningar till och från ett eget inlåningskonto isådana länder som lämnar kontrolluppgift till svenskamyndigheter.Vi anser vidare att rätten att handla med valutor och attombesörja betalningar till och från utlandet inte börbegränsas med hänsyn till valutahandlande kreditinstitutsnormala verksamhet. Denna begränsning kan verkakonkurrenshämmande.Vi vill också öka konkurrensen i bank- ochförsäkringssektorn genom att tillåta utländskt ägande avsvenska banker och försäkringsbolag. Utländskainvesteringar i denna sektor skulle stärka konkurrensen ochdärmed förbättra småspararnas situation. De svenskabankerna skulle också få en tillförsel av kapital ochkompetens som skulle stärka deras internationellakonkurrenskraft. Detta kan göras möjligt genom ettavskaffande av lagen om utländska förvärv av svenskaföretag.Utländska investeringarFolkpartiet liberalerna har länge drivit frågan attutländska investeringar i skall underlättas, bl.a.genom att den svenska förvärvslagstiftningen avskaffas.Regeringen har tidigare motarbetat en utveckling iliberaliserande riktning, men aviserar nu i propositionen attbåde förvärvslagstiftningen ochnäringstillståndslagstiftningen anpassas till . Vinoterar med glädje denna anpassning till folkpartietliberalernas krav.Regeringen föreslår också att anslåsför främjande av utländska investeringar i . Vimotsätter oss detta, då all erfarenhet i andra länder tyder påatt denna typ av verksamhet inte ger upphov till flerinvesteringar. Vad som däremot skulle locka utländskainvesteringar till vore en sund ekonomisk politiksom skapar tillväxt genom sänkt skattetryck, fastaspelregler och infrastrukturinvesteringar. En sådan politikverkar regeringen inte intresserad av att föra. Vi yrkaravslag på regeringens anslagsyrkande.Avskaffa börsmonopolet och privatiseraStockholmsbörsenStockholms fondbörs har monopol på att bedrivabörsverksamhet. Vi menar att monopol är ett hinder för attåstadkomma den effektiva kapitalmarknad som ärberoende av. Den koncentration av värdepappershandelnsom är nödvändig för att uppnå hög effektivitet skapas bästgenom fri konkurrens. behöver intedet skydd som ett reglerat monopol ger.Framväxten av den privata optionsbörsen --optionsmarknad -- är ett bevis på att privatainitiativ kan förnya värdepappersmarknaden och leda tilltjänsteexport. Ökad konkurrens, och hot om ökadkonkurrens, skulle leda till ökad effektivitet påvärdepappersmarknaden.När börsmonopolet avskaffas finns det inte längre någraargument för statlig majoritet i börsstyrelsen. Denoffentliga kontrollen bör utövas av bankinspektionen.Detta skulle renodla ägande- och kontrollfunktionerna ifondbörsen.Det finns, när börsmonopolet avskaffats, inte hellernågra argument för att skall behållasin nuvarande ägarstruktur. Tvärtom talar vikten av eneffektiv ägandefunktion för att börsen bör bolagiseras ochde ökade investeringsbehoven för att den privatiseras. Viföreslår därför att börsen ombildas till aktiebolag och säljs.Bygg- och bostadssektornBostaden är en viktig post i nästan alla konsumentersbudget. är bostadsmarknadengenomreglerad och kostar statskassan, dvs.skattebetalarna, mångmiljardbelopp. Bostadssektorn kannärmast karaktäriseras som en planekonomisk ö i densvenska ekonomin.Den stora mängden regleringar har gett upphov till enminskad konkurrens vilket tillsammans medsubventionssystemen lett till stora kostnadsökningar. Sedanår 1975 har de reala byggkostnaderna ökat med fyra procentper år. har regleringssystemen lett till att deboendes önskemål åsidosatts och valfriheten minskat.Många lagar och förordningar styr bostadsmarknaden.Plan- och bygglagen reglerar bebyggelseplaneringen.Byggnormer reglerar bostädernas utformning. Hyreslagenreglerar förhållanden mellan hyresvärd och hyresgäst.Bruksvärdesregeln som infördes styr hyressättningen.Bostadsanvisningslagen reglerar förmedlingen av bostäder.En genomgripande omprövning av regelsystemet ibostadssektorn måste ske. Mark- och konkurrensvillkorenbör försvinna. Lagen om bostadsanvisningmåste avskaffas och privata bostadsförmedlingar tillåtas.Länsbostadsnämndens kostnadskontroll bör avskaffas.Konkurrensen i byggsektorn måste öka. Utländskaföretag måste uppmuntras att konkurrera med de svenskabyggföretagen. begränsas konkurrensen indirekt av ettomfattande regelverk och direkt av att vissa utländskabyggmaterial inte godkänts i Sverige.Regeringens förslag till vissa förenklingar av systemetför provning och godkännande av byggprodukter är motbakgrund av detta otillräckligt och senkommet.Avveckling av vissa branschstödVåra förslag med anledning av vissa förändringar påfiskets område återfinns i en särskild kommittémotion omdetta.4.5 En väl fungerande arbetsmarknadEn effektivt fungerande arbetsmarknad är enförutsättning för ekonomisk tillväxt.Målet för arbetsmarknadspolitiken måste vara att varjeperson som blir arbetslös skall ha möjlighet att snabbtkomma tillbaka till arbetslivet. Detta innebär attarbetslinjen måste hävdas. Geografisk rörlighet börstimuleras men främst bör yrkesmässig rörlighetåstadkommas.Därför kräver vi en ökad satsning på lärlingsutbildning,förbättrade regler för starthjälp, mer flexibla arbetstideroch en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Förutom detta måste ökade insatser riktas mot utsattagrupper på arbetsmarknaden -- handikappade, invandrareoch flyktingar.En brist på dagens arbetsmarknad är förbudet motprivata arbetsförmedlingar. Vi har tidigare kritiserat detta.Regeringen har länge aviserat att ett förslag om förändradarbetsförmedlingslag skall presenteras förriksdagen. Vi återkommer till dessa frågor närpropositionen presenteras.En ökad mångfald inom arbetsförmedlingsområdet är enförutsättning för den flexibilitet och anpassningsförmågasom skapar en väl fungerande arbetsmarknad.Detta krav på mångfald inom arbetsförmedlingsområdetinnebär inte att vi gör avkall på kraven på en effektivoffentlig arbetsförmedling. De offentliga förmedlingarnabör tillhandahålla en god service över helaarbetsmarknaden.När en sådan service finns tillgänglig för alla utan avgiftfinns det stora fördelar med privata förmedlingar somkomplement. Det skulle förbättra servicen till såvälarbetssökande som arbetsgivare och innebära enstimulerande utmaning för de offentliga förmedlingarna.Argumenten för ökad mångfald inom den offentligasektorn är relevanta även för detta område: valfriheten ökarför den enskilde som möjligheterna ökar för deanställda att få utlopp för sin kreativitet.4.6 Förnyelse av offentliga sektornSveriges utveckling avgörs i hög grad av hurvi lyckas med förnyelsen av den offentliga sektorn. Det äringa överord att säga att välfärden hänger på om vi ärframgångsrika i reformeringen av de skattefinansieradeverksamheterna och försäkringssystemen.Regeringen har misslyckats med den offentliga sektornsförnyelse. De vackra orden i budgetpropositionen kan intedölja det. De offentliga utgifternas andel av BNP ökar igenför , misstron från allmänheten mot de storamonopolsystemen växer och angelägna behov inom vård,utbildning och infrastruktur eftersätts.Ändå saknas i tillväxtpropositionen helt och hålletresonemang om den offentliga sektorns betydelse förtillväxten. En effektiv och väl fungerande offentlig sektor ären förutsättning för tillväxten. Även om regeringen i åretsbudgetproposition hade övertagit ett antal formuleringarfrån liberala program om valfrihet, mindre byråkrati ochalternativ till de offentliga monopolen, saknades liksom nui tillväxtpropositionen en rad nödvändiga, konkreta förslag.Folkpartiet liberalerna föreslår:Alla kommuner ochlandsting bör bli ''frikommuner''. Det bör ske i sambandmed en radikal reform av statsbidragen till kommunerna.Specialdestinerade statsbidrag bör slås ihop och antaletdetaljbestämmelser minska kraftigt. En sådan''frihetsreform'' för kommunerna är i praktiken enförutsättning för att det kommunala förnyelsearbetet skakomma igång på allvar och bli framgångsrikt.Ökaandelen entreprenader i både statlig och kommunalförvaltning. Erfarenheter visar att entreprenader ofta ledertill sänkta kostnader. Entreprenadandelen bör kunna ökakraftigt . I princip bör alla offentligaverksamheter som inte innehåller myndighetsutövningutsättas för anbudskonkurrens.De legalaförutsättningarna för entreprenaddrift -- bl.a. hurbegreppet myndighetsutövning i 11 kap 6 § regeringsformenska tolkas -- måste klargöras. Lagar och andrabestämmelser som hindrar entreprenaddrift bör ändras.Ett mål för det kommunala förnyelsearbetet måste vara atttendensen mot ständigt höjda kommunala skattesatserbryts, utan att viktiga inslag i välfärdspolitiken äventyras.Det blir svårt eller omöjligt att sänka det totalaskattetrycket om kommunalskatterna fortsätter att stiga.Om kommunerna inte i högre utsträckning använderanbudskonkurrens för att pressa kostnaderna, bör denarbetsmetoden bli obligatorisk på vissa kommunalaansvarsområden.Lex Pysslingen bör avskaffas.Statsbidrag bör utgå till all barnomsorg som uppfyllergrundläggande kvalitetskrav, oavsett av vem och i vilkenform som verksamheten bedrivs.Dagmarsystemetsetableringshinder bör avskaffas. Sjukvården kaneffektiviseras och göras bättre och humanaregenom att ett system med husläkare införs. Genom attinföra en 100-dagarsregel för vissa specificeradeoperationer tvingas landstingen effektivisera verksamhetenoch förkorta köerna.Rätten för elever och föräldrar attvälja skola genom ett system med skolpeng bör införas.Genom att elever och föräldrar ges lagstadgad rätt att väljaskola, och att de allmänna bidragen går till den skola som deväljer, skulle en sund konkurrens uppkomma mellan olikaskolor. Denna konkurrens skulle verka både effektivitets-och kvalitetshöjande.Statliga och kommunala bolag börsäljas ut.4.7 Reformering av socialförsäkringssystemenEn reformering av socialförsäkringssystemen kan bidratill ökad tillväxt på åtminstone två sätt. För det första lederen ökad rehabilitering av arbetsskador och ett reduceratantal förtidspensioneringar till att arbetsutbudet i ekonominökar -- även om det viktigaste skälet till att reformerasocialförsäkringssystemen naturligtvis är att mångamänniskor mot sin vilja tvingas in i passivisering ochbidragsberoende. Vi hävdar att arbetslinjen skall gälla föralla de människor som har förutsättningar att arbeta. Ävensocialförsäkringssystemen måste utformas enligt principenatt det skall löna sig att arbeta.För det andra leder en reformering avsocialförsäkringssystemen till sänkta statliga utgifter som isin tur ger utrymme för tillväxtökande skattesänkningar.Kostnadsexplosionen i de stora subventions- ochtransfereringssystemen måste därför hejdas. Detta kan skebl.a. genom införande av självrisk, samordning avöverlappande försäkringsformer och avreglering.Arbetsgivarnas ansvar för sjukfrånvaron måste öka ochadministrationen förenklas genom införande av en s.k.arbetsgivarperiod, sjuklön, . komregeringen överens med liberalerna om en sådanperiod, kombinerad med sänkta arbetsgivaravgifter. Sedangick socialdemokraterna ifrån det förslaget, för att någotsenare göra upp med och om ettliknande förslag.Den förändring som till slut alltså hamnade påinnehåller inte något beslut om sänkta arbetsgivaravgifteroch dess ikraftträdande har fördröjts på ett olyckligt sättp.g.a. socialdemokraternas vacklande i denna fråga. Denbeslutade förändringen leder inte i sig till något sänktskattetryck. Vi anser att ett införande av 14 dagarsarbetsgivarperiod måste kombineras med sänktaarbetsgivaravgifter.Det kan för övrigt noteras att den kritik vi framfördeinför riksdagsbeslutet om sjukförsäkringen nu harbesannats i och med att försäkringskassorna belastats meden stor mängd ärenden i stället för att få ägna sig åtrehabilitering.Vidare bör arbetsskadeförsäkringen samordnas medsjukförsäkringen och förändringar i praxis vid bedömningav vad som klassas som arbetsskador genomföras. Vibeklagar att regeringen nu tycks ha skjutit detta viktigareformarbete på en oviss framtid.Arbetsskadeförsäkringen motverkar i många fall sitteget syfte, dvs. den leder till att rehabilitering blir försenadoch att människor för alltid blir borta frånarbetsmarknaden. Detta är oacceptabelt från såvälhumanitära som samhällsekonomiska utgångspunkter. Vihar i motioner framhållit att mer långtgåendereformer också bör övervägas såsom en övergång till enobligatorisk, lagfäst försäkring utanför försäkringskassan.4.8 Sänkta skatterI princip medför alla skatter att de priser på varor,tjänster och produktionsfaktorer som styr individers ochföretags beteende avviker från de priser som speglarsamhälleliga knapphetsförhållanden. Detta riskerar att ledatill att fördelningen av resurser snedvrids i förhållande tillden samhällsekonomiskt mest produktiva användningen.Detta kan i sin tur leda till att den ekonomiska tillväxten blirlägre än önskat.Undantagna från denna regel är miljöavgifter ochskatter på tobak och alkohol. Dessa bidrar tvärtom till attminska snedvridningar i ekonomin genom att de tvingar densom orsakar samhället kostnader att betala för dessa.Skatteintäkterna används huvudsakligen till attfinansiera inkomster för de offentligt anställda ochförsörjda. Det som ytterst bestämmer skattetrycket blirdärmed andelen offentligt försörjda och anställda iekonomin. Nivån på dessa inkomster följer i stort settnivån på arbetsersättningar i den privata sektorn. En allmänproduktivitetsökning i ekonomin leder därför inteautomatiskt till ett lägre skattetryck, eftersom den leder tillhögre inkomster både för privatanställda och offentligtförsörjda.Om man inte är beredd att radikalt sänka ersättningenför de offentligt anställda och -försörjda, måste ambitionenatt sänka skattetrycket därför främst ta sikte på sådanaförändringar som reducerar antalet personer som försörjsav offentliga inkomster. Slutsatsen man bör dra är attdiskussionen om sänkt skattetryck bör handla omutgiftssystemen än om skattesystemet. Vi har tidigare lagtförslag till reformering av den offentliga sektorn ochsocialförsäkringssystemen syftande till sänkta statligautgifter.Sänk de mest skadliga skatterna förstEn sänkning av det totala skattetrycket är nödvändig förden ekonomiska tillväxten. Denna sänkning av det totalaskattetrycket måste i första hand ta sikte på de skatter somär mest skadliga för ekonomins tillväxt och funktionssätt.Av detta skäl har vi främst argumenterat föratt sänka de extremt höga marginalskatterna påarbetsinkomster. När detta nu är genomfört återstår attgöra något åt de skatter som därnäst är mest skadliga.En faktor av avgörande betydelse är därvid deninternationella ekonomiska integrationen ochproduktionsfaktorernas ökade internationella rörligehet.Framförallt kapitalets rörlighet sätter bestämda gränser förskatteuttaget. Regeringen beskriver i propositionen hurinvesterarna flyr , dock utan att komma med någraförslag till hur detta skall åtgärdas.Det framstår för vår del som självklart att en politik förökad tillväxt måste reducera den samlade kapitalinkomst-och förmögenhetsbeskattningen. har, både föremen särskilt efter skattereformens genomförande,internationellt sett mycket hög skatt på kapital. Det faktumatt kapitalinkomstbeskattningen är nominell innebärdessutom att den reala skatten är kraftig då inflationen somnu är hög. Även med lägre inflation är dock den samladekapitalbeskattningen hög. Vi anser därför att den måstesänkas.Vi föreslår i första hand en sänkning avförmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten, främstgenom att avskaffa dessa skatter för det arbetande kapitaleti mindre och medelstora företag, samt ett avskaffande avomsättningsskatten på aktier. Förmögenhetsbeskattningenbör i övrigt sänkas kraftigt samt göras proportionell.För att öka ekonomins dynamik och sänka det svenskakostnadsläget är det sedan angeläget att gå vidare och sänkaskattekilarna. En sänkning av arbetsgivaravgifterna,särskilt då den s.k. särskilda löneskatten, framstår då somsärskilt viktig. En sänkning av denna skulle direkt påverkaföretagens kostnadsläge och öka förutsättningarna för attminska inflationen utan en utdragen period med högarbetslöshet. Vi anser att en början måste ske i sambandmed att den s.k. arbetsgivarperioden (dvs. sjuklön) införs,men även därefter blir fortsatta sänkningar nödvändiga föratt förbättra industrins konkurrenskraft och därmed denekonomiska tillväxten.En sänkning av momsen är också nödvändig.