mot · GE02Sf55 · 1991-05-10 00:00:00 — med anleldning av prop. 1990/91:181 Sjuklön, m.m. Regeringen föreslår i propositionen bl.a. att det införs enlagfäst rätt till sjuklön i ensjukperiod med början . Som ett resultatav detta föreslås att avgiften till sjukförsäkringen minskasmed 1,9 %.Folkpartiet liberalerna har arbetat för enreformering av sjukförsäkringen. Kostnaderna inomförsäkringen tilläts öka kraftigt samtidigtsom förslag om angelägna reformer för utsatta grupperständigt avvisades av majoritet.Våren 1990 fick vi -- i samband med enöverenskommelse med regeringen omstabiliseringspolitiken -- äntligen gehör för en rad angelägnaåtgärder inom socialförsäkringen, bl.a. en reformering avarbetsskadeförsäkringen och införande av en lagfästsjuklön. Regeringen har dock misskött hanteringen avdessa viktiga frågor. I samband med krispaketet hösten 1990drog regeringen tillbaka sitt löfte om sjuklön. Däreftergjorde socialdemokraterna tillsammans med moderaternaoch i socialförsäkringsutskottet en uppgörelse omatt en sänkning av ersättningsnivån skulle genomföras den1 mars och sjuklön införas 10 månader . Vi ansågatt försäkringskassorna borde ha sluppit att genomgå tvåtidsödande förändringar. Sjuklönen och de sänktaersättningarna borde införts vid ett och samma tillfälle.Under 10 månader administrerar kassorna nu en sänktersättning varefter de kommer att befriasfrån flertalet uppgifter kring korttidsfrånvaron.Regeringen har visat en liknande oförmåga tillhandlingskraft och konsekvens beträffande reformeringenav arbetsskadeförsäkringen. Där finns det ännu inte någotförslag till reformering.Vi anser att det bör finnas inslag av självrisk isjukförsäkringen. Både arbetstagarna och arbetsgivarnamåste ges incitament att medverka till sänkta sjuktal ochohälsotal. Sjuklönereformen innebär att arbetsgivarna fårbära utgifterna för de anställdas sjuklöner. Därmed skapasstarka incitament för arbetsmiljöförbättringar.Arbetsplatserna blir mer trivsamma, vilket kommer attpåverka frånvaron. De sänkta ersättningsnivåerna är ensjälvrisk som bärs av de anställda. Denna sänkning aversättningen medför att arbete alltid är mer lönsamt änsjukskrivning. Även andra modeller för självrisk kan visasig vara lämpliga att pröva , exempelvis tvåkarensdagar och ytterligare förlängning avsjuklöneperioden. En sådan reform måste givetviskombineras med ett skydd för grupper som ofta haråterkommande styrkta sjukfall.Brister i regeringens förslagI det följande för vi fram ett antal punkter därregeringens förslag till sjuklön är otillräckligt och behöverkompletteras.1. Sjuklönen skall enligt lag för de första tre dagarnamed sjuklön i varje sjuklöneperiod enligt huvudregelnutgöra av den lön och andra anställningsförmåner somarbetstagaren gått miste om till följd av nedsättningen iarbetsförmåga. För tid därefter skall sjuklönen utgöra 90 %av nämnda förmåner. Regeringen hotar med att ta tillbakaförslaget om sjuklön om kollektivavtalen påarbetsmarknaden inte anpassas till dessa nivåer. Om de nyaavtal som träffas senare medför högre ersättning än denföreslagna skall dessa nya nivåer utgöra norm som vialagstiftning skall tillförsäkras hela arbetsmarknaden menarregeringen. Denna hantering kan vi inte acceptera.Vi utgår från att parterna anpassar sina avtal till deföreslagna nivåerna. Men det måste dock finnas enmöjlighet att vidta åtgärder av annat slag än dem regeringenförordar om avvikelse från görs i kollektivavtal.Denna uppfattning har även sjuklönekommittén framfört isitt betänkande (SOU 1991:35). Kommittén anser attönskemålet om följsamhet till sjuklönelagstiftningens reglerskulle kunna tillgodoses genom ett differentierat uttag avsocialavgifter. Vi delar kommitténs uppfattning på dennapunkt.2. Arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet gentemotförsäkringskassan m.fl. måste begränsas till att enbart avsedet nödvändigaste. Regeringens förslag om att alla sjukfallskall rapporteras förefaller inte tjäna något egentligt syfte.Motivet till detta anförs vara vikten av att tillgodosebehovet av sjukfallsstatistik och fylla allmännaförsäkringens behov av sjukhistorik för enskilda personersom ett värde från rehabiliteringssynpunkt. Dessutom utgördessa uppgifter en grund för att det av oss oönskade skall kunna genomföras.För att tillgodose behovet av sjukfallsstatistik kanstickprov mycket väl göras på olika grupper inomexempelvis vissa branscher eller för att följa upp ochkartlägga kvinnors ohälsa. Undersökningar av AKU-modell är också möjliga att göra om behov av informationföreligger.I regeringens proposition 1990/91:141 om rehabiliteringoch rehabiliteringspenning föreslås att arbetsgivaren skallutreda och bedöma behovet av rehabiliteringsåtgärder.Detta skall göras om arbetstagaren på grund av sjukdomvarit borta , vid upprepadkorttidsfrånvaro på grund av sjukdom eller när denanställde begär det. Vi finner att denna form avuppgiftslämnande, för en snabb och effektiv rehabilitering,väl fyller de behov som efterfrågar.Kravet om att alla de korta sjukfallen skall rapporterasbidrar inte till en snabbare och förbättrad rehabilitering.Därför kan vi inte stödja kravet om arbetsgivarnasuppgiftsskyldighet beträffande de korta sjukfallen.3. Vi har tidigare motionerat om att ett system medarbetsgivarinträde bör införas vid sidan av systemet medsjuklön. Arbetsgivarinträde innebär att arbetsgivarenadministrerar utbetalningen för den anställdessjukfrånvaro. betalar ersättningen tillarbetsgivaren som sedan betalar ut lön till den anställde,med de föreskrivna avdragen.Efter de första 14 dagarna med sjuklön finns det mycketsom talar för att arbetsgivaren även fortsättningsvis böradministrera den sjukskrivnes sjukpenning eller denföreslagna rehabiliteringspenningen. Även den tillfälligaföräldrapenningen bör kunna administreras inom ramen förett arbetsgivarinträde. Det finns flera fördelar med ettarbetsgivarinträde, nämligen:Den försäkrade behöverbara vända sig till en instans. Arbetsgivaren får i sambandmed ett sjuklönesystem mer rutin att administrerasjukfrånvaro och det kan knappast uppfattas som ettmerarbete att även göra det.Detsamma gäller om den antälldes barn är sjuka. Dessutomhar arbetsgivarna ett visst administrativtmerarbete när arbetstagaren är sjuk.Medarbetsgivarinträde skulle den försäkrade få sin lönregelbundet från arbetsgivaren. Inkomsterna blir dåregelbundna, vilket inte alltid är fallet vid sjukskrivningar idag.Försäkringskassorna skulle ytterligare avlastas vissatunga administrativa uppgifter, t.ex. genom att det bör blimöjligt att betala ut sjukpenningen till arbetsgivarna engång per månad.Arbetsgivarinträde fyller dessutom ettviktigt syfte även i rehabiliteringshänseende, eftersom densjuke inte lika lätt blir bortglömd av sin arbetsgivare dådenne måste administrera sjukpenningen.Arbetsgivarinträde är särskilt praktiskt inom storaföretag. Vi anser därför att system med arbetsgivarinträdebör uppmuntras och stimuleras vid sidan avsjuklönereformen.4. I propositionen anförs att sjuklön inte skall beräknaspå anställningsförmåner som inte går förlorade i sambandmed sjukskrivning. Vi anser att denna princip även börtillämpas vid sjukersättning som utges efter ensjuklöneperiod. Den ersättning som försäkringskassanbetalar ut måste således beräknas endast på de förmånersom den försäkrade förlorar vid sjukskrivning. Därförmåste den sjukpenninggrundande inkomsten, SGI, ändras ienlighet med detta.5. Enligt lag är var och en skyldig att tillförsäkringskassan ange förändringar som kan påverkautbetalning av olika ersättningar, såsom sjukpenning,föräldrapenning, utbildningsbidrag m.m. Det innebär attförsäkringskassorna måste hantera miljontalssådana anmälningar. Det är klarlagt att en tredjedel avdessa anmälningar inte kommer till användning på grund avatt personerna i fråga inte är sjuka, eller på annat sättfrånvarande.Det vore därför en stor administrativ besparing att slopadet allmänna kravet om att anmäla inkomstförändringar tillförsäkringskassan. Vi föreslår istället att var och en som göranspråk på ersättning från i sambandhärmed uppger sin aktuella inkomst, om ändring har inträtt.Den enskilde är självfallet som tidigare ansvarig för attlämnade uppgifter är korrekta. I ett system medarbetsgivarinträde kan arbetsgivaren biståförsäkringskassan med uppgiftslämnandet närarbetstagaren är sjukskriven mer än 14 dagar.6. För små företag föreslås en möjlighet att hosförsäkringskassan försäkra sig för sjuklönekostnader överen viss nivå. Gränsen för denna sätts vid 60 basbelopp,vilket motsvarar ca 10 anställda. Vi anser att dennamöjlighet bör omfatta företag med upp till ca 15 anställda.Därför bör antalet basbelopp justeras till denna nivå.7. I samband med att sjuklönereformen införs föreslåsen sänkning av sjukförsäkringsavgiften från 10,1 till 8,2procent. Denna sänkning skall ge arbetsgivarna ersättningför ökade utgifter. Sänkningen utgör 1,9 procentenheteroch baseras på de hittillsvarande kostnaderna för de 14första dagarna av en sjukperiod, sjuktalsutvecklingen ochde förändrade kompensationsnivåerna inomsjukpenningförsäkringen.Den särskilda löneskatten på som utgör summanav den del av arbetsgivaravgifterna som egentligen är enskatt, dvs. inte ger upphov till några förmåner bör ocksåsänkas. I fråga om sjukförsäkringsavgiften är vissa delarinte förknippade med några förmåner. Denna andel harschablonmässigt beräknats till ungefär hälften avsjukförsäkringsavgiften. När denna avgift nu sänks måstedärför också den särskilda löneskatten sänkas. Sänkningenbör vara , så att den särskilda löneskattenfrån utgår . Vi utgår från attdet är en olyckshändelse i arbetet att regeringen inte hartagit hänsyn till detta, eftersom denna sänkning ingick i våröverenskommelse med regeringen . Det framgårför övrigt även av tidigare proposition om skattereformenatt den särskilda löneskatten skall justeras närarbetsgivaravgifterna förändras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten till ett differentieratuttag av socialavgifter och om regeringens hot att dratillbaka förslaget om sjuklön,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsgivarnasuppgiftsskyldighet gentemot ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsgivarinträde,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna försjukpenninggrundande inkomst,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att slopa det allmänna kravet omatt anmäla inkomstförändringar till ,6. att beslutar att mindre företags möjligheteratt försäkra sig för sjuklönekostnader utvidgas enligt vadsom anförts i motionen,7. att beslutar att den särskilda löneskattensänks till .