mot · GE02Ub50 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Regeringens förslag i propositionen om ''Näringsliv förtillväxt'' syftar till att ge en kraftfull förstärkning avutvecklingsmöjligheterna för svenskt näringsliv. Ett avdessa viktiga förslag innebär att högskoleutbildningen gesökade resurser. Teknisk utbildning och LIF-anslaget(resurser som står till högskolornas förfogande för lokalabeslut om utbildningens utveckling och förnyelse)prioriteras. Platserna fördelas i första hand till detraditionella tillväxt- och universitetsregionerna och tillnågra av de mindre nystartade högskolorna.Jönköpings läns näringsliv baseras så gott somuteslutande på små och medelstora företag. Inget län i rikethar högre andel traditionellt tillverkningsarbete. I Gnosjökommun utgör andelen varuhanterandetillverkningsarbetare av arbetskraften. Positivt är att regionen har en starktradition av företagande. Negativt och oroande förframtiden är en påfallande låg utbildningsstandard inomföretagen.Statens industriverk påpekar i en utredning attutbildningsnivån i svensk industri är lägre än den i vårakonkurrentländer. Verket har kartlagt utbildningsbehovet ide mindre företagen och kommit fram till att behovet där ärstort av gymnasie- och högskoleutbildade tekniker. Ett klartsamband finns i elva av sexton branscher mellan lönsamhetoch andelen tekniker. förväntas en allt störreinternationell konkurrens varför behovet av ökadkompetens och upprustning av verksamheten blir avavgörande betydelse. Storföretagen skärper redan nukraven på sina underleverantörer. ''En kraftsamling behövsriktad mot dessa företag'', skriver verket.Oroande tendenser för länet är att invånarantalet sjunkitunder . Speciellt ungdomar medgymnasieutbildning har flyttat och sökt sig till landetsuniversitetsregioner. Återflyttningsprocenten i dennakategori är liten. Länets andel av inkomster sjönkför första gången . Denna utveckling emotlägre inkomster kan registreras i liknande regioner med högkoncentration av tillverkningsindustri.Sammanfattningsvis kan sägas att länet har ett näringslivsom behöver rationaliseras. Dess svagheter kommer att blimer synliga när vi nu går in i en konjunkturavmattning.Jönköpings högskola har inte prioriteratsvid den statliga medelstilldelningen, trots att man bättrelyckats rekrytera studenter till skolan och således haft fåoutnyttjade platser. Speciellt LIF-anslaget som gör detmöjligt att utveckla nya utbildningar och tillgodoseutbildningsbehov av lokal och regional natur ligger på en förlåg nivå.För samtliga utbildningskategorier utöver förgymnasialutbildning ligger klart underriksgenomsnittet. Mest påfallande är den låga andelenforskarutbildade. Andelen för länet utgör avriksgenomsnittet. Andelen för lång eftergymnasialutbildning ligger under riksgenomsnittet.Tabellen nedan visar att befolkningens genomsnittligautbildning i länet är låg.Påfallande är inom högskolans område det svagautbudet av utbildningsplatser inom teknisk, administrativ,ekonomisk och social sektor.I budgetpropositionen tilldelades högskolan endast 400årsstudieplatser på LIF-anslaget mot tidigare 460. Medundantag för civilingenjörsutbildningen saknas adekvatutbildning för byggbranschens och den offentliga sektornsbehov av markanläggningar, vatten, avlopp och trafik- ochgatunät. ligger i centrum av ett område där manplanerar stora infrastrukturella investeringar. Högskolandär har god kompetens för att anordna eningenjörsutbildning inriktad på markanläggning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att LIF-anslaget utökas ochtäcker 460 årsstudieplatser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 30 nya platser påbyggnadsingenjörslinjen med inriktning på markanläggninginrättas.