mot · GE02Kr356 · 1991-01-25 00:00:00 — En viktig del för att bevara och föra vidare det svenskakulturarvet är en fungerande arkivorganisation. Arkivenssyfte måste vara att kunna förmedla information på ettlättillgängligt sätt både till enskilda och myndigheter.ArkivutredningenDe remissinstanser som yttrade sig med anledning avföregående års förslag från arkivutredningen om enlandsarkivorganisation baserad på länstanken är tillövervägande del positiva, medan remissopinionen var deladtill de konkreta förslagen.Enligt vår mening bör en sådan begränsad utbyggnadsom inrättandet av ett landsarkiv i resp Umeåinnebär, fullföljas omgående. Det sistnämnda landsarkivetbör ha både Norr- och som ansvarsområde.Någon ytterligare utredning vad gäller dessa arkiv är ejnödvändig. Vi anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om inrättande av nya landsarkiv iKarlstad och Umeå.Enligt vår mening bör målsättningen vara att enlandsarkivorganisation, baserad på länsnivå, införs. Detkan dock finnas fog för att ytterligare utreda vissa frågorinnan etablering sker i varje län. Denna utredning bör dockske skyndsamt och regeringen därefter återkomma medförslag till om en förändradlandsarkivorganisation, uppbyggd efter län. Även detförslag som en arbetsgrupp vid högskolan i arbetatfram, där ett landsarkiv knyts närmare högskolan, börstuderas. Detta bör ges regeringen till känna.Tillgängligheten till arkivUnder senare år har intresset för lokalhistorisk forskningökat kraftigt. Detta gäller för såväl s k amatörforskare somprofessionella forskare. Enligt en aktuell undersökningpubliceras hembygdshistoria iSverige, oräknat de frekvent förekommandepunktundersökningarna inom social och ekonomiskhistoria. Även utbudet av kurser och studiecirklar ilokalhistoria ökar.Det finns betydande skillnader i de praktiskamöjligheterna för en fritidsforskare respektive enprofessionell forskare att utnyttja arkiven. Fritidsforskarenhar normalt endast möjligheter att utnyttja arkiven påkvällar och . Dessa forskare har också ofta ett störrebehov av service för att kunna utnyttja den information somarkivet kan ge på ett bra sätt.Vi ser det därför som angeläget att framföralltlandsarkiven ges ökade möjligheter till forskarservicegenom framtagning av beståndsöversikter och register. Ettökat öppethållande utanför kontorstid är också nödvändigt.För närvarande är detta öppethållande begränsat ochvarierar mellan olika landsarkiv. Dagens situation, medminskat öppethållande, är också en försämring jämfört medtidigare. Ett av skälen till det minskade öppethållandet ärlandsarkivens alltmer omfattande åtaganden mot de statligamyndigheterna. Denna utveckling har även inneburit attservicen gentemot forskarna av arkivutbildad personalminskat.Enligt vår uppfattning bör därför anvisas medel förinsatser i syfte att dels öka arkivens tillgänglighet och delsskapa en förstärkt forskarservice motsvarande sjuarkivarietjänster. En sådan åtgärd skulle också ökamöjligheterna att bedriva utbildning och ge kvalificeradrådgivning. Målsättningen bör vara att varje landsarkivskall kunna hålla öppet två kvällar/vecka och arkivStödet till enskilda arkiv administreras av nämnden förenskilda arkiv, vilken är knuten till . Stöd utgårbl a till tjänster, inventeringsverksamhet, upprustning m m.FolkrörelsearkivenFör att få fullständig täckning för föreståndarlöner krävsett bidrag till ytterligare sju föreståndarlöner och attanslaget för detta ändamål räknas upp med ytterligare 840000 kr.Vi vill vidare i detta sammanhang påtala vikten av attden urholkning av föreståndarlönerna som skett åtgärdas.För närvarande utgår bidrag av lönen jämförtmed de som avsågs när stödet infördes. Enligt vårmening bör därför prövas om inte en modell medgrundbidrag och grundbelopp skall införas förfolkrörelsearkiven enligt samma grunder som gäller förmuseisidan. Detta bör ges regeringen till känna.Ett allvarligt hot mot folkrörelsearkivens verksamhet ärett förslag i årets budgetproposition om att ett system medflexibla lönebidrag skall införas. I kulturutskottetsbetänkande /90:17 utgick man ifrån att regeringensärskilt skulle uppmärksamma de problem som uppstårinom kultursektorn vid förändrade regler för lönebidrageftersom en stor del av personalen vid de flestakulturinstutioner är anställda med lönebidrag. Förslagetinnebär att bidragets storlek blir betydligt lägre än 100procent och i vissa fall endast 10--. Regeringenhar i det här fallet inte på något sätt beaktat kultursektornsspeciella situation. anser att det är av yttersta viktatt detta problem beaktas. I övrigt hänvisas i denna fråga tillvår motion ang kulturpolitiken i vilken vi kräver enutredning innan ställning tas till ev förändring.InventeringsverksamhetenStöd från arkiv tillinventeringsverksamhet har utgått . Stödet hardock varit av blygsam omfattning. Inventeringarna harockså främst kunnat bedrivas i län med folkrörelsearkiv pålänsnivå, där den nödvändiga organisationen . Idessa län inventeras systematiskt kommun efter kommunmed sikte på att dokumentera och förteckna föreningarsarkivmaterial. Utanför dessa län harinventeringsverksamheten varit mycket sporadisk. Storamängder oersättliga arkivhandlingar från enskilda arkiv hargått förlorade och ytterligare material kommer attförsvinna, t ex personarkiv, släktarkiv, gårds- och byarkiv,företagsarkiv, föreningsarkiv, om inte insatser skeromgående. En angelägen uppgift är också att inventeraarkiv och samlingar som finns på museer ochhembygdsgårdar.Det är enligt vår mening en angelägen uppgift att snabbtfå till stånd omfattande insatser för att kunna inventera ochförteckna enskilda arkiv, som inte dokumenterats. I annatfall riskerar delar av ett omistligt kulturarv att gå förlorat.En väg är att starta ett projekt med syftet att forma ennationell strategi för hur en landsomfattande inventeringskall kunna genomföras, under t ex en tioårsperiod. Ettsådant arbete måste ske i nära samverkan med befintligainstitutioner (folkrörelsearkiv, landsarkiv, näringslivsarkiv,kommunarkiv, museer, hembygdsföreningar m fl) och enorganisation med kompetens och resurser såväl för attutbilda inventerare som att genomföra inventeringar byggasupp.Projektet skulle kunna stimulera till samordnadeinventeringar/forskningsprojekt där även organisationeroch sammanslutningar på den enskilda sektorn deltar.Sådana projekt kan eventuellt bedrivas i cirkelform enligtden modell som vi från sida genomfört iprojektet , där över 2000 avdelningshistoriker med bl a redovisningar avarkivmaterial togs fram. Dessa kan sedan ligga till grund förbearbetningar och även utnyttjas av professionella forskarei deras arbete inom t ex historia och samhällskunskap. Isådana fall kan en samverkan mellan arkiven och högskolorvara en lämplig väg.Organisatoriskt skulle ett sådant projekt för en nationellinventering av enskilda arkiv kunna knytas till riksarkivetoch den enskilda nämnden. Kostnaderna för att få enavsedd effekt kan beräknas till 5--under entioårsperiod. Kostnaden under ett uppbyggnadsskede kanberäknas bli /år. ''Folkrörelseenheten'' på riksarkivetRiksarkivet bedriver en konsultverksamhetför folkrörelseorganisationer. Insatserna sker mot ensymbolisk avgift och omfattar rådgivning, stöd förupprättande av arkivplaner, gallringar, ordna och förtecknaäldre arkivmaterial, utbildning m m. De personellaresurserna på för genomförande av dessainsatser är begränsade, f n två personer. Detta förhållandeskall ställas mot att den potentiella kundkretsen är helaFolkrörelsesverige, förutom arbetarrörelsen som har etteget arkiv, vilket stöds med statliga medel i särskildordning.I har ett stort antal riksorganisationerdeponerat äldre arkivhandlingar, bl a stora delar av densvenska , , de politiskapartierna, bildningsförbunden, förbund inomidrottsrörelsen, humanitära organisationer som RäddaBarnen, m fl. Totalt har flera tusen hyllmeterdeponerats. De begränsade resurserna innebär attriksarkivet har svårt att ordna och förteckna detta materialså att det kan utnyttjas av forskare inom en rimlig tid. bedömning innebär dessutom anmälda behovför deponering av arkivhandlingar en volymökning medytterligare 2 000 hyllmeter.Möjligheterna för att ordna, förteckna ochställa detta material till forskningens förfogande underöverskådlig tid är således mycket begränsade. Någramöjligheter att levandegöra och marknadsföra det materialsom levererats finns inte.Det krävs mot denna bakgrund enligt vår meningekonomiska förstärkningar till om inte storamängder material, som uppkommit inomfolkrörelseorganisationer vid sidan av arbetarrörelsen, skallgå förlorat. Rådgivningen gentemotfolkrörelseorgansiationer måste förstärkas för att motsvarade stora behov som finns.Vi anser att två arkivarietjänster bör inrättas vidriksarkivet med uppgift att svara för att såvälfolkrörelseorganisationers arkiv ordnas, förtecknas ochställs till forskningens förfogande som rådgivning iarkivfrågor till folkrörelseorganisationerna.FöretagsarkivenVi vill understryka vikten av att företagen har ett ansvarför att arkiven bevaras liksom t ex organisationer som SAFoch företagarna. Det finns betydande risker attföretagsarkiv skingras vid nedläggningar eller fusioner.Intresset för arkivfrågor hos företagsledare är ocksåvarierande. Ofta bedöms dessa frågor sakna betydelse förföretagets verksamhet.Det krävs därför, enligt vår mening, en förstärkning avresurserna för insatser i syfte att bevara och ordnaföretagsarkiven. En väg är att på inrätta encentral funktion liknande den som finns för folkrörelserna.För att förstärka den kompetensuppbyggnad som pågårinom näringslivet och dess organisationer bör inomriksarkivet kunna bedrivas en liknande konsult- ochrådgivningsverksamhet som den som vänder sig tillfolkrörelseorganisationer. Vi anser att en tjänst för dettaändamål bör inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag ominrättande av landsarkiv i och ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande behovet av en utredning omlandsarkivorganisationens framtida utformning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande vikten av förbättrad serviceoch ökad tillgänglighet vid statliga arkiv,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya principer för statens bidragtill lön för föreståndare vid folkrörelsearkiven,[att med avslag på proposition 1990/91:100 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts rörande förslag till ändrade regler förlönebidrag,1]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande utformningen av denframtida inventeringsverksamheten av enskilda arkiv,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande behovet av en utökadservice vid för folkrörelseorganisationer,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande behovet av utökad servicetill näringslivet vid uppbyggnad av företagsarkiv,8. att till och landsarkiven anvisar3 . utöver regeringens förslag eller således . att fördelas i enlighet med vad som anförts imotionen.