mot · GE02U532 · 1991-01-25 00:00:00 — Stödet till de nya demokratierna I motionen i (1990/91:U505argumenterar för ett aktivt svensktengagemang för att bistå de f.d. kommunistiska staterna iöst att ''återvända till '', politiskt, ekonomiskt och iandra avseenden. Vi poängterar särskilt den avgörande rollsom EG-samarbetet har haft och måste få i framtidenför att denna process skall lyckas.Den nuvarande utvecklingen i hotar heladen nyvunna stabiliteten i . Därför är det ännuviktigare att och andra länder gör allt som är möjligtför att åtminstone befästa den positiva utvecklingen i dendel av som ligger utanför det återståendesovjetväldet.I ovannämnda motion framhåller vi speciellt att de f.d.kommunistländerna inte är i ordets normalamening. Den uppgift vi står inför är inte att ge dem u-landsbistånd, utan att göra dem ''kompatibla'' med restenav det demokratiska vad gäller ekonomi,förvaltning, rättssystem etc. Det är också denna ambitionsom vägleder reformarbetet i , ochUngern och som inspirerar demokratiska ochansvarskännande politiker även i , ,och Albanien.I denna motion ger vi mer specificerade synpunkter pådet svenska stödet till och samarbetet med de nyademokratierna. Dessa innebär i vissa fall omprioriteringar iförhållande till dagens förhållanden. Utgångspunkten är,som också framhålls i motionen i , att vi förvår del måste koncentrera insatserna. Det naturliga försvensk del är enligt vår mening att prioritera samarbetetmed och i någon mån , vid sidan avdet bistånd som förhoppningsvis även i fortsättningen kanges till de baltiska staterna och de västra delarna avrepubliken . Avgörande för de nya demokratiernas möjlighet att fåigång ett utvecklingsbart näringsliv efter denkommunistiska epokens felsatsningar är att de får möjlighetatt exportera fritt till andra länder. Det gäller särskiltområden där de redan har komparativa fördelar jämförtmed andra europeiska länder, t.ex. jordbruksprodukter,kläder och skor.De svenska tekoregleringarna kommer av allt att dömaatt avvecklas och skoregleringarna avvecklas 1992.Vi anser att både teko- och skotullarna bör avvecklassamtidigt . måste också aktivtdriva på inom ramen för GATT-förhandlingarna för attavveckla importregleringarna på jordbrukssidan. Om enmer omfattande internationell avreglering visar sig svår attuppnå, så bör på egen hand kunna tillåta fri importav jordbruksprodukter från och andra tidigareplanekonomier. Det bör framhållas att den avreglering viförespråkar inte bara underlättar export till (ochförhoppningsvis andra länder) utan också underlättaretablering av svenska och andra företag i de aktuellaländerna, vilket skulle ge betydelsefulla bidrag tillnäringslivets utveckling.2. Statliga kreditgarantier är ett viktigt instrument för attfå till stånd investeringar i de f.d. planekonomierna. Detförtjänar att framhållas att nyinvesteringar i dessa länderockså innebär ett stöd till miljöförbättrande åtgärder,eftersom gammal teknik som ofta präglas av ett våldsamtslöseri med naturtillgångar och energi äntligen ersätts av ny.Polen har råkat illa ut vad gäller svenska statligakreditgarantier, som en följd av västvärldens finansiering avGierek-regimen , vilken skapade enofantlig skuldbörda som knappast kan betalas tillbaka påkort sikt. Vi anser att man på allvar bör överväga attefterskänka hela eller delar av den polska skulden tillSverige, som en konsekvens av de beslutsamma reformer imarknadsekonomisk riktning som den polska regeringengenomfört och avser att fortsätta. Exportkreditnämndenbör enligt vår uppfattning se betydligt mer positivt än hittillspå svenska kreditgarantier för investeringar i Polen.Också på andra sätt bör svenska investeringar i bl.a.Polen underlättas. Ett sätt är att bygga ut det statligaoffertstödet via Exportrådet.3. Kunskapsöverföring är nyckeln till de flesta av deförändringar i reformländernas ekonomiska och politiskaliv som är nödvändiga för ''kompatibilitet'' med resten avEuropa. Men svensk kunskapsöverföring kan aldrig fåtillräckliga dimensioner för att på allvar bidra tillförändringen om de inte koncentreras bl.a. geografiskt,t.ex. till de polska regioner vi väljer att samarbeta med. och konsultfirmor och för svenskt statligtbistånd borde det t.ex. vara intressant med enkoncentration på delar av som ligger nära Östersjönoch som berörs av samma miljöhot som vi själva. Här finnsockså en naturlig koppling till tankarna på en ny '''',ett ekonomiskt, politiskt och kulturellt samarbete mellanländer, städer och regioner runt Östersjön.De insatser vi bör prioritera är av två slag. För det förstabör vi inrikta oss på konkreta utbildningsinsatser ianslutning till vanliga projekt som ändå utförs med svensktstöd. Stöd till en företagsetablering kan t.ex. innefattautbildning av personer för olika nyckeluppgifter.För det andra bör vi inrikta oss på långsiktiga satsningar,av typen utbildning av lärare vid handelshögskolor,utbildning av lärare för skolor med inriktning påadministration och förvaltning m.m. Sådana insatser måstegöras samlat och i anslutning till satsningar som prioriterasav myndigheterna i det aktuella landet. Att genomföraspridda kurser, studiebesök etc. med utgångspunkt frånsvenska studieplaner tillför knappast något av värde för detmottagande landet, utan kan tvärtom uppfattas somstörande inslag i utvecklingsarbetet.4. Att stödja nya företag i stället för de hopplösajättekombinat som förr eller senare ändå måste läggas nedeller brytas sönder i mindre företag, är riskabelt i allareformländerna. Vi bör därför också stödja sådaninfrastruktur som underlättar ny företagsetablering, t.ex.servicecentra för småföretag, investeringsfonder ochutvecklingsfonder av olika slag. Sådana organ spelar encentral roll i det program för att underlätta privatiseringarav näringslivet som den polska regeringen satsar på. Påsamma sätt behövs stöd till den finansiella infrastrukturen --banker, försäkringsbolag, och olika andra institutioner somi dag till stor del måste nyskapas. En användbar modell förkonkreta insatser i enlighet med dessa riktlinjer ärsäkerligen att låta näringslivet och dess organisationerförmedla äldre erfarna tekniker, företagsledare och andranyckelpersoner som experter och konsulter till nya företagav olika slag. Det kan tilläggas att stöd tillinvesteringsfonder och liknande institutioner tillhör deverksamheter som får särskild prioritet av den europeiskabanken för återuppbyggnad och utveckling, EBRD.Till sådana långsiktiga investeringar i bättreinfrastruktur hör också förbättringar itelekommunikationerna inom och från de f.d.kommuniststaterna samt språkutbildning, medkoncentration på engelska, tyska och franska för nyaföretagsledare. De synpunker på möjligheten att med hjälpav förbinda mobiltelefonnät i olika ländermed omvärlden, som vi ger i vår motion om samarbetet medBaltikum, gäller i hög grad också för . Målet måstevara att hela -- långsiktigt också inräknat olikarepubliker i -- binds samman fysiskt av ettnätverk av vägar, järnvägar, hamnar, telekommunikationer,pipelines, kanaler etc.5. Avgörande för de ekonomiska reformernas framgångär också att ekonomisk och politisk utveckling håller jämnasteg. Centralt placerade politiker och tjänstemän kan i dagofta antas ha en realistisk uppfattning om vad ett samhällepräglat av rättssäkerhet, demokrati, hederligadministration och marknadsekonomi är. Ofta är det dockalltjämt annorlunda på lokal nivå. Politiker och tjänstemänmåste t.ex. kunna värdera anbud, definiera äganderätteroch föra förhandlingar på jämställd fot med privataintressenter. Kunskapsöverföring med sikte på nyvaldakommunalpolitiker och kommunala tjänstemän kan därförvara en mycket bra investering i dessa länders framtid.Däremot kan det inte vara någon uppgift för svensktsamarbete med de nya demokratierna att hålla kvarverksamhet i offentlig regi som skulle må bäst av attprivatiseras. Kunskapshöjande insatser bör därföruppmuntras både i regi av kommun- ochlandstingsförbundet och i regi av privata konsultfirmor ochandra som arbetar med överförande av offentligverksamhet i annan regi.6. I vår biståndsmotion föreslår vi att organ närståendede politiska partierna skall få möjlighet att bedriva aktivtsamarbete med olika organisationer i andra länder i syfte attstärka demokratin. Sådant stöd bör vara naturligt just till denya demokratierna i Europa.7. har liberalerna begärt attexportkreditnämnden skall få ändrade regler för attmöjliggöra s.k. skuldbyten (debt for nature-swaps) tillförmån för miljöinvesteringar i svårt skuldsatta länder, t.ex.Polen. Vi har också begärt att skall agera i den s.k.Parisklubben i detta syfte.Vi anser alltjämt att dessa krav är motiverade. Däremothar det nu visat sig att det stora miljöprojekt i , , som ursprungligen motiverade dessa förslag harkommit av sig, bl.a. till följd av andra prioriteringar inomden polska regeringen. Så länge den kommunistiskaregimen i landet fanns kvar var skuldbyten ett intressant sättatt få fram resurser till projekt som den polska diktatureninte ens erkände behovet av. Det nya demokratiska Polenhar ett helt annat intresse för miljöinvesteringar, men måstegivetvis i det pressade läge som råder få göra sina egnaprioriteringar.För att öka det ekonomiska utrymmet för bl.a.miljösatsningar från den polska regeringens sida, föreslårvi, som nämnts ovan, att möjligheten att avskriva denpolska skulden till övervägs. I vår miljömotionföreslår vi också en utökad satsning på de ideellaorganisationernas miljöarbete. Detta är särskilt viktigt i denya demokratierna och värdefulla insatser har redan gjortsav t.ex. och . Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphävande avimportregleringar,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade statligakreditgarantier,1]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökat offertstöd,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kunskapsöverföring,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till en fungerandeinfrastruktur,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till telekommunikationer,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till ideella organisationersmiljöarbete i de nya demokratierna.