ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02L413 · 1991-01-25 00:00:00 — beslutade , i samband medbehandling av lagutskottets betänkande 1990/91:LU13, attändra 6 kap. 15§ som innebar att ''vårdnadshavaren skallvara skyldig att lämna bl.a. umgängesföräldern sådanaupplysningar rörande barnet som kan främja umgänget,såvida inte särskilda skäl talar emot det. ''Detta är inte tillräckligt. Om vårdnadshavaren ochumgängesföräldern är i konflikt med varandra, som ärvanligt förekommande, kommer inte vårdnadshavaren attlämna upplysningar rörande barnet till umgängesföräldern.Sekretesskyddet i lagen får genom kopplingen tillvårdnadsinnehav till följd att den från vårdnaden skildeföräldern drabbas av orättfärdiga rättsförhållanden. Isekretessammanhang bör båda föräldrarna vara jämställda.Vid barns sjukhusvistelse, skolgång och utbildning ärinformationen till umgängesföräldern starkt begränsad ellernästan omöjliggjord. Även icke vårdnadshavande föräldermåste ha möjlighet att engagera sig i sina barns liv på dessaområden. De negativa effekter som ett sådantsekretesskydd medför är en allvarlig försvagning av barnetssociala nätverk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sekretesskyddet för barn.
mot · GE02L414 · 1991-01-25 00:00:00 — Beräkningen av underhållsbidrag är krånglig och gerupphov till skiftande praxis.Genom bidragsreform ändrades sättet attberäkna underhållsbidrag. Fördelningen av barnetsunderhållsbehov på båda föräldrarna efter deras resp.förmåga anses ha medfört en principiellt sett ökad rättvisa.Samtidigt har det dock från många håll starkt ifrågasatts omman i praktiken åstadkommer ett mera rättvist resultat pådetta sätt. Föräldrarnas osäkerhet om vad det ''rätta''underhållsbidraget kan vara och om vilkenförsäkringskassans bedömning blir, har medfört attföräldrar i stor omfattning överlåtit beräkningen avunderhållsbidrag till domstol.1987 års underhållsbidragskommitté har gjort ettomfattande arbete för att hitta en bra modell. Tyvärr hadeinte kommittén den tid som behövdes för att kunna förordanågon av de tre bidragsmodeller man hade utarbetat.När det gäller frågorna om underhållsbidrag ochunderhållsskyldigas situation har kommittén överlämnatdessa för att övervägas i ett sammanhang.Som påpekats i motionen är detta mycket viktiga frågor,för att kunna göra riktiga bedömningar vid fastställande avunderhållsbidraget.Fastställande av underhållsbidrag måste kunna görasenklare och mera rättvist för alla inblandade parter.Många umgängesföräldrar avbryter umgänget med sittbarn av skilda orsaker. Det finns olika anledningar till detta,exempelvis höga reskostnader för umgängesföräldern ochmissuppfattningar mellan föräldrarna. Det kan också varaså att umgängesföräldern inte vill träffa sitt barn och dettaär mycket allvarligt. För barnet innebär detta att det inte fårnågon kontakt med den ene föräldern.Som vi ser det borde även frågorna om umgängesrättenkunna ingå i utredningen om underhållsbidrag och deunderhållsskyldigas situation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att underhållsbidrag, de underhållsskyldigassituation och umgängesrätten utreds.
mot · GE02L416 · 1991-01-25 00:00:00 — Registrerat partnerskap för homosexuella Möjligheten att homosexuella, på samma sätt somheterosexuella, skulle få möjlighet att reglera sin samlevnadpå ett juridiskt tillfredsställande sätt, är en viktig fråga förde homosexuella.Frågan om registrerat partnerskap aktualiserades påallvar . hade genomfört en snarlikreform och allt tyder på att nya arbeiderregeringinför registrerat partnerskap inom kort.Socialstyrelsen utarbetade ett förslag om registreratpartnerskap och föreslog regeringen att lägga enproposition i frågan.För vår del är det svårt att förstå varför registreratpartnerskap behöver utredas ytterligare eftersom fråganredan utretts av den s.k. homsex-utredningen ochsocialstyrelsen.Vi anser att registrerat partnerskap skall genomförasskyndsamt. När det dessutom är så att partnerskapet är enganska okontroversiell fråga, anser vi att regeringen efterberedning i departementet bör framlägga förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om s.k. registrerat partnerskap förhomosexuella.
mot · GE02L418 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagstiftning om registrerat partnerskap för homosexuella Likhet inför lagen är en oeftergivlig grundprincip i etträttssamhälle. Olikheter, som sätter vissa grupper avmedborgare i sämre läge än andra eller innebär privilegier,kan aldrig accepteras. Då det gäller civillagstiftningen ärdess syfte, att hjälpa medborgarna med regler som rör derasolika ömsesidiga relationer. Det är därvid av vikt, att ingenkategori medborgare utestängs från sådan hjälp och sådantskydd.Den svenska familjelagstiftningen genomgick en viktigreformering . Lagstiftningens uppgift är -- förklarademan då -- inte att komma med föreskrifter för människornasprivatliv utan i stället att ge dem lagens stöd i de praktiskaangelägenheter, som hör samman med samlevnad ochfamilj. I samband därmed gjorde ett viktigtuttalande med innebörden, att man såg samlevnad mellanhomosexuella som ''en från samhällets synpunkt fulltacceptabel form av samlevnad''.Sedan dess har svensk familjerätt kompletterats med ettregelsystem gällande ogifta samboendes rättsliga ochekonomiska förhållanden.Fortfarande saknar emellertid den talrika gruppenhomosexuella rättslig möjlighet att reglera sinasamlevnadsförhållanden på ett sätt som överensstämmermed den heterosexuella majoritetens. Detta är i längdenohållbart utifrån principen om likställighet inför lagen.Homosexuella har naturligtvis samma behov av och sammarätt till lagligt skydd och reglering av sin samlevnad somheterosexuella. Staten och samhällsgemenskapen har å sinsida -- utifrån vår grundlags allmänna principer -- ettintresse av att denna fråga löses.Av olika skäl, som vi här inte närmare går in på, har detinte visat sig möjligt att f.n. inrangera homosexuellsamlevnad i redan gällande lagstiftning om äktenskap.Människornas behov och likheten inför lagen talar därförklart för att man måste skapa en parallell rättsform förhomosexuellas samlevnad. En sådan form erbjuder sig i detsom kallas registrerat partnerskap.För att ett sådant institut nu införs i svensk lagstiftningtalar inte endast den ovan anförda likhetsprincipen. Det hartagit och kostat mycket arbete att genombryta defördomar gentemot homosexuella, som länge präglatsvenskt samhällsliv. Homosexuella har långt fram i tidenvarit på skilda sätt diskriminerade och uteslutna frånmöjligheter till lagligt skydd. Det är därför även ett rentmoraliskt krav, att samhället nu gottgör dessa beklagligaförhållanden i vårt gemensamma förgångna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagstiftningom registrerat partnerskap för homosexuella.
mot · GE02L419 · 1991-01-25 00:00:00 — Registrerat partnerskap för homosexuella Att vara homosexuell, att ha förmågan att attraheras avoch kunna älska en människa av sitt eget kön, innebär utgör en av s.k. minoriteter. Ingen vet riktigthur många som kan betraktas som homosexuella, som finnsi Sverige.Det är inte lätt att leva som homosexuell. Det svårasteär nog att för sig själv erkänna att man attraheras avpersoner av sitt eget kön. Sedan skall man tala om detta försin familj, vänner och arbetskamrater. Det är inte alla somvågar göra detta erkännande. Man vill vara ''vanlig''.Glädjande nog har situationen för homosexuella iSverige förbättrats under . Denallmänna inställningen har blivit mer tolerant och generös.Allt fler homosexuella vågar erkänna sin homosexualitetoch vågar berätta för sin omgivning. Givetvis kräver dennaöppenhet att även samhället ger sitt stöd angående t.ex.självklarheten att få leva tillsammans och åldrastillsammans utan oro för eventuell separation eller dödsfall.Möjligheten att homosexuella, på samma sätt somheterosexuella, skall få rättigheten att reglera sin samlevnadpå ett juridiskt tillfredsställande sätt, är den viktigastefrågan för den homosexuella rörelsen. Vi anser det därförmycket angeläget att regeringen föreslår en lag omregistrerat partnerskap. Vi anser att det förslag somsocialstyrelsen överlämnade till regeringen är brasom underlag för en dylik lag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lag angående registreratpartnerskap för homosexuella.
mot · GE02L420 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So622 hemställsatt hos regeringen begär en utredning om friakontaktresor för barn och föräldrar som bor på skilda hållpå grund av skilsmässor.
mot · GE02L421 · 1991-01-25 00:00:00 — Behandling av privata pensionsförsäkringar vid bodelningen, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf300 hemställs1. att hos regeringen begär förslag tillkomplettering av gällande lagtext så att makar ges möjlighetatt i förväg avtala om fördelning av privatapensionsförsäkringar inför eventuell framtida bodelning,2. att , i enlighet med vad i motionen anförts,uttalar att 10 kap. 3§ tredje stycket inte skall ges enrestriktiv tolkning,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående bedömningen av samtligapensioners fördelning vid bodelning.
mot · GE02L422 · 1991-01-25 00:00:00 — Tillämplig lag vid skilsmässa utomlands Internationella rättsregler om äktenskap ärkomplicerade. Många av de svenska män och -- framförallt -- kvinnor som gifter sig med en utländsk medborgareeller bosätter sig utomlands känner inte till vilkakonsekvenser deras äktenskap eller flyttning får förekonomin. Den tidigare gällande lagen om internationellarättsförhållanden rörande äktenskap var ochspeglade en förlegad kvinnosyn. Det var bra att denavskaffades och ersattes av en modernare lagstiftning. Dennya lagen har också tillstyrkts av flertalet remissinstanser --däribland kvinnoorganisationer m.m.I yran över att bli av med den gamla, förlegade lagen harman dock missat en i mitt tycke märklig konsekvens av dennya lagen. Enligt den gamla lagen gällde rörandeekonomiska frågor lagen i makarnas hemland, dvs. där devar medborgare, om de båda var medborgare i samma land.Detta medförde att utlandssvenskar alltid tillämpade svenskrätt på t.ex. bodelning vid skilsmässa. Enligt den nugällande lagen gäller i stället som huvudregel lagen i detland där de har hemvist. Detta innebär att utlandssvenskarkommer att tillämpa de mest skiftande utländska regelverkvid skilsmässa. Inte sällan missgynnas kvinnan starkt avdetta.Lagen ger visserligen två öppningar för den som blirdrabbad. Man kan skriva ett avtal om att den inte skall gällaoch man kan på ena makens begäran tillämpa svensk lag istället. Det kan dock ifrågasättas hur många som känner tilldessa möjligheter. Här krävs informationsinsatser ellermöjligtvis en lagändring. En sådan lagändring skulle siktapå att svensk lag alltid skall gälla för svenska medborgaresäktenskapliga ekonomi. Regeringen bör utredamöjligheterna till en sådan lagändring. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredande av möjligheterna lagändring rörande svenska medborgares äktenskapligaekonomi,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informationsinsatser tillutlandssvenskar.
mot · GE02L423 · 1991-01-25 00:00:00 — Registrerat partnerskap för homosexuella Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So307 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om registrerat partnerskap.
mot · GE02L425 · 1991-01-25 00:00:00 — Tillsynen av gode mäns och förmyndares förvaltning För den som på grund av sjukdom, hämmadförståndsutveckling, försvagat hälsotillstånd eller liknandeförhållanden är ur stånd att vårda sig själv och sin egendomkan förordnas god man eller om detta inte är tillräckligt enförmyndare.Överförmyndare eller överförmyndarnämnd har tillsynöver godmanskap och förvaltarskap, som är det nyauttrycket när en förmyndare förordnats.Under den senare tiden har i massmediernauppmärksammats anmärkningsvärda fall där den somförordats som god man på det ena eller andra sättet missköttsina uppgifter till stort förfång för den vars egendom hanskall ansvara för. Det finns exempel på markförsäljningarsom skett på ett sådant sätt att ägaren senare blivitutblottad. Inventarier i form av släktklenoder har sålts tillmycket lägre pris än de, för vilka sakerna har stortaffektionsvärde, skulle vara beredda att betala. Det finnsäven exempel på att någon god man missbrukat bankkontonliksom att arv inte redovisats.Samhället har självklart ett ansvar att egendom, som ägsav den som fått god man eller förmyndare förordnad för sig,förvaltas på bästa sätt och utan förfång för ägaren.Eftersom det uppenbarligen i vissa fall förekommerbrister i tillsynen av gode mäns och förmyndares förvaltningbör , enligt min mening, genom etttillkännagivande till regeringen understryka vikten av att enöversyn sker av reglerna om tillsyn och kontroll av derasförvaltning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av reglerna om tillsyn avgode mäns och förmyndares förvaltning.
mot · GE02L426 · 1991-01-25 00:00:00 — Skärpta regler för boutredare I dagens står vi under myndigheternasnoggranna kontroll från vaggan till graven men det somhänder efter en människas bortgång i samband medboutredningen har samhället mycket dålig kontroll över.Den kontroll som utföres av tingsrätterna är i många fallotillräcklig. Ett förhållande som mindre seriösaboutredningsfirmor lever efter.I alla andra ekonomiska sammanhang finnsspecificerade krav på kompetens hos den som utför arbetetoch granskningen därav. Detta är speciellt viktigt iredovisningssammanhang. Det finns t.ex. iAktiebolagslagen angivet, relaterat till företagets storlek,kompetenskrav för aktiebolagets revisorer.Beträffande boutredare finns ej några sådana krav. Enbouppteckning är en viktig handling, som ligger till grundför både beskattning och bodelning. Det äranmärkningsvärt att det inte förekommer en bättre kontrollfrån skattemyndigheternas sida då man i andrasammanhang kontrollerar in absurdum, t.ex. tidsvinster förresa med egen bil till arbetet. Vi ser ofta exempel på detta ivåra media. Ytterligare exempel är den s.k. Kottskatten. Iboutredningssammanhang undandras troligenmångmiljonbelopp beskattning. Så länge som vi har en arvs-och gåvoskatt i landet skall efterlevnaden kontrolleras,annars kan lagen slopas.Det finns goda skäl till att samhället, även i de fall detfinns en efterlevande make/maka, stärker sin kontroll överhur boutredningar går till och hur bouppteckningarupprättas. Det förekommer t.ex. troligen mycket ofta brottmot 19 §, lagen om arvs- och gåvoskatt. Gamla människor,ofta beroende av yngre anförvanter, kan lätt vilseledas attundanhålla tillgångar till gagn för den mindre hederligeyngre släktingen och till men för det hederliga statsverket.Det är av yttersta vikt att man från samhällets sida verkligenmarkerar vikten av ordalydelsen ''på heder och samvete''. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompetenskrav vidauktorisation/godkännande av boutredare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etiska regler för hur enboutredare skall arbeta,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad kontroll av inlämnadeboutredningar.
mot · GE02L427 · 1991-01-25 00:00:00 — riksdagsbehandlingUnder den allmänna motionstiden -89. motionerade viom sänkt rösträttsålder till . varinte berett att föreslå att bifalla motionen. Detenda motivet för avslag var att det inte är lämpligt attrösträttsåldern var lägre än myndighetsåldern. Vi har ingetemot att också sänka myndighetsåldern, men vi gjordebedömningen att det skulle vara lättar att få stödom vi gick fram stegvis. Detta antagande visade sig vara feloch därför lämnade vi under allmänna motionstiden -90 inen motion om sänkt myndighetsålder och rösträttsålder.Trots detta höll fast vid sitt gamlaställningstagande och argumentation om sänkt rösträtt.Lagutskottet konstaterade att det inte kunde finna någraomständigheter som kan motivera sänkning avmyndighetsåldern. Vi råder lagutskottet att läsa den härmotionen för att hitta argument.Sänk myndighets- och rösträttsåldernEftersom skolplikten upphör har inteföräldrarna försörjningsplikt för den som väljer att inteforsätta sina studier. Varför ska en person som förutsättssköta ett lönearbete och försörja sig själv vara omyndig pågrund av för låg ålder?Den representativa demokratin i baseras påallmän och lika rösträtt. Rösträtten i har utvecklatsoch har varken könstillhörighet eller tillgång på pengarnågon betydelse för rätten att välja representanter tillpolitiska församlingar.Åldern har däremot betydelse. får man inte röstaförrän . Detta måste betraktas som mycketsent. Skolplikten upphör och denobligatoriska skolan har bland annat till uppgift attinformera om hur samhället fungerar inklusive det politiskasystemet. En 16-åring skall alltså ha fått den informationsom staten anser behövs för att kunna deltaga aktivt isamhällslivet. Det finns därför ingen anledning att behövavänta med att få rösträtt ända till ålder.Människor i vårt land lever allt längre, vilket förskjuterden politiska makten alltmer till äldre människor. Det ärviktigt att såväl människor med lång livserfarenhet sommänniskor med kortare livserfarenhet kan påverkapolitiken. Många politiska beslut påverkar direkt ungamänniskors situation t.ex. beslut som rör skolan.Om det politiska systemet skall kunna fungera ärdet viktigt att människor intresserar sig för politik ochtycker att politik är viktigt. Om yngre människor gesrösträtt kan det politiska intresset bland ungdomarstimuleras eftersom det känns mer meningsfullt attengagera sig i politik om rätten att rösta inte ligger alltförlångt fram i tiden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attmyndighetsåldern bör sänkas till ,[att som sin mening ger regeringen till kännaatt rösträttsåldern bör sänkas till 16 år.1]
mot · GE02L501 · 1991-01-25 00:00:00 — Uppgift om fornminnen i gravationsbevis Förekomsten av fornminnen på en fastighet kan vara ettintressant kulturvärde för fastighetsägaren, men det kanockså i vissa fall utgöra en belastning på fastigheten. Ettfornminnesmärke betyder att området inte får förändrasoch/eller bebyggas och kan alltså inskränkanyttjanderätten. Detta kan följaktligen innebära envärdeminskning på fastigheten jämfört med om inga sådanainskränkningar fanns.När en fastighet byter ägare skall köparen upplysas omallt som belastar fastigheten. Även förekomst av fornminnebör ingå i upplysningen. Om detta av någon anledning intesker kan köparen känna sig lurad, eftersom dennes planerpå exempelvis utbyggnad, ny bebyggelse eller andraanläggningar senare visar sig omöjliga på grund av attfornminnesmärken är skyddade.För att undanröja misstag genom ofullständiga uppgifterföreslår jag att förekomsten av fornminne på fastighetenskall inskrivas i fastighetsregistret, gravationsbeviset. Enköpare, som via gravationsbeviset kontrollerar vilka lån ochservituter som belastar fastigheten, får då samtidigtupplysning om förekomst av fornminnen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om uppgift i gravationsbeviset omförekomst av fornminnen.
mot · GE02L502 · 1991-01-25 00:00:00 — För bostadslägenheter fastställs hyran och andrahyresvillkor genom förhandlingar mellan fastighetsägareoch deras organisationer på ena sidan ochhyresgästorganisationer på den andra sidan.Förhandlingssystemet har tillämpats sedan lång tid tillbakaoch har visat sig innebära betydande praktiska vinster.Genom att uppträda kollektivt har hyresgästerna ocksåkunnat hävda de rättigheter hyreslagstiftningen ger dem.Förhandlingssystemet har för en sund utveckling påhyresmarknaden utan ingripande från myndigheternas sida.Ordningen med förhandlingar har vidare framstått som engod väg mot fördjupad boendedemokrati.Förhandlingssystemet på hyresområdet har ansettsinnebära sådana fördelar för hyresvärdar, hyresgäster ochsamhället att det är lagfäst genom hyresförhandlingslagen(1978:304).Många bostadsarrendatorer är i flera avseenden attjämställa med hyresgäster. För bostadsarrenden saknasemellertid bestämmelser motsvarande dem ihyresförhandlingslagen. I de fall där bostadsarrendatorernaslutit sig samman i en organisation med syfte att tillvaratasina intressen, vilket inte är ovanligt bland dem somarrenderar sommarställen av en och samma jordägare, ärdenne, till skillnad från en fastighetsägare i etthyresförhållande, inte skyldig att förhandla medorganisationen.Detta förhållande har i flera fall lett till problem förarrendatorerna. Trots att deras organisation har uttrycktönskemål om att få förhandla för arrendatorernas räkninghar jordägaren träffat avtal med varje enskild arrendator,vilket inneburit olika arrendeersättningar och olikaarrendevillkor i övrigt. Arrendatorerna har i dessa fall haftsvårt att ensamma göra sin rätt gällande gentemotjordägaren, och de har inte kunnat hävda sina gemensammaintressen.Enligt vår mening finns det mot denna bakgrundanledning att se över de gällande bestämmelserna förbostadsarrende i jordabalken i syfte att få till stånd enordning motsvarande den på hyresområdet för de fall dåbostadsarrendatorer slutit sig samman i en organisationmed syfte att tillvarata arrendatorernas intressen.När det gäller koloniträdgårdar som arrenderas avkommunen tillämpas ett system som innebär attkommunen frivilligt förhandlar med en enskildkoloniförening eller med den centralakoloniföreningsorganisationen. Systemet har visat sig habetydande fördelar och kan lämpligen tjäna som förebildför den nu förordade ordningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avbestämmelserna om bostadsarrende i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GE02L503 · 1991-01-25 00:00:00 — Den svenska jordbrukspolitiken står inför synnerligenomfattande förändringar. Mycket betydande arealer måstetas ur livsmedelsproduktion. Detta innebär att denförändrade användningen av jordbruksmark i kankomma att leda till en negativ och mycket omfattandeförändring av landskapsbild och kulturmiljö.Den nuvarande fastighetsbildningslagstiftningen,tillsammans med jordförvärvslagstiftningen, innebär enstark begränsning för möjligheterna att låta människorförvärva mindre jordbruksenheter för hobbyjordbruk,trädgårdsbruk eller djurhållning. Det finns i enstark längtan hos stora befolkningsgrupper, vilket blandannat kommer till uttryck i prisbildningen på småjordbruksfastigheter, att på landsbygden få etablera intebara ett permanent boende utan en helt ny livsstil.Sverige kan snart komma att bli medlem av EuropeiskaGemenskapen. Redan genom de nu pågående så kalladeEEA-förhandlingarna är det känt att ett väsentligt krav isamband med ett och därefter ett medlemskap iEG kommer att vara att de existerande begränsningarna isvensk lagstiftning för utlänningar att förvärva mark iSverige undanröjas.För att bevara värdet hos jordbruksmarken, vilket är ettstarkt jordägarintresse, och för att möjliggöra enfortlevande traditionell svensk småbrukarmiljö börfastighetslagstiftningen och jordförvärvslagstiftningenändras så att små fastigheter med trädgårdsland ellersmåbruksjord får bildas inom lämpliga områden av vårtland. Vidare bör de nuvarande begränsningarna förutländsk medborgare att få förvärva mark i Sverigeavvecklas så att den svenska marknaden kan öppnas föreuropéer, vilka tillsammans med svenska medborgare pådetta sätt skulle komma att medverka till att bevara detsvenska jordbrukslandskapet och till att bevara värdet isvensk jordbruksmark för de jordbrukare som förnärvarande äger mark men som står inför en nödvändigomställning av produktionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen framläggerförslag om lagstiftning beträffande markutnyttjandet iSverige i enlighet med vad som anförts i motionen.