ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub573 · 1991-01-25 00:00:00 — Professur i alternativ medicin, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So449 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts dels om att forskning inom alternativvård skall stimuleras och ges ökade ekonomiska resurser,dels att utbildning om alternativ vård skall ske inomvårdutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en professur i alternativmedicin inrättas,
mot · GE02Ub574 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr241 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om journalistutbildningen.
mot · GE02Ub575 · 1991-01-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning i tjänsten,9. att hos regeringen begär förslag tillförändringar av befordringssystemet inom forskning ochhögre utbildning i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fler disputeradelärare,11. att hos regeringen begär en nationellöversyn och redovisning av hur de nya medierna användsinom den högre utbildningen i enlighet med vad som anförtsi motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om professurer med viss tjänstgöringförlagd till de nya högskolorna,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att stärkainstitutionerna,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en systematisk granskning av denhögre utbildningens kvalitet,15. att till internationalisering för budgetåret1991/92 anvisar . utöver regeringens förslag ienlighet med vad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär förslag tillförändringar av ekonomutbildningen i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GE02Ub577 · 1991-01-25 00:00:00 — Grundskollärarutbildningen vid högskolan i -- , m.m. Enligt alla prognoser och utifrån de siffror överobehöriga lärare som redovisas av SCB står vi inför en storbrist på behöriga lärare, framför allt i de högre årskursernai grundskolan.Trots att fler studerande nu söker sig till lärarutbildning,står fortfarande platser tomma och detta gör attsannolikheten för lärarbrist ökar än mer.Regeringen har i budgetpropositionen (1990/91:100)konstaterat detta faktum och föreslår därför en ökaddimensionering av grundskollärarutbildningen.Regeringen avser att ge UHÄ i uppdrag att avgöra tillvilka högskoleenheter utbildningsplatserna skallutlokaliseras. I detta avseende måste man beakta att detfinns högskoleorter där man enbart har lärarutbildning förårskurserna 1--7.Enligt vår uppfattning ökar attraktiviteten hosutbildningsenheten om grundskollärarutbildningens bådagrenar finns på samma ort. Det ökar ocksåförutsättningarna för samarbete mellan grenarna och gerbättre möjligheter till alternativa studievägar. Effekten blirockså en ökad lärarutbildningskompetens.Ökningen av lärarutbildning för årskurserna 4--9 bördärför i första hand förläggas till orter som enbart harlärarutbildning med inriktning mot de tidigare årskurserna1--7 och först därefter öka utbildningsvolymen på andraorter.Högskolan i --utbildar lärareför årskurserna 1--7 i . Högskolan har en positivutveckling som ger en bra studiemiljö. En förstärkning avlärarutbildningen skulle ytterligare förbättra högskolansmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av den planeradeökningen av grundskollärarutbildningen för årskurserna 4--9 till orter med enbart lärarutbildning med inriktningpå tidigare årskurser 1--7,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lämpligheten av att lokaliseralärarutbildning för årskurserna 4--9 till högskolan iSundsvall--.
mot · GE02Ub578 · 1991-01-25 00:00:00 — Högskolelinje för högre restaurangutbildning Restaurangnäringen är en växande näringsgren iSverige. Glädjande nog kan konstateras att kvaliteteftersträvas i ökande grad. Trots branschens storlek och detstora antalet sysselsatta i branschen finns för närvarandeingen högre utbildning för yrkesverksamma inomrestaurangnäringen.Sedan september 1990 pågår en försöksutbildningomfattande 40 poäng för servitörer benämnd högrerestaurangutbildning för servitörer och sommelierer.Kursen bedrivs av högskolan i och är förlagd tillGrythyttan, kommun. Utbildningen sorterarunder ochinformationsutbildningar. Ytterligare medförsöksutbildning om 40 poäng planeras inför etableringenav den linje för högre restaurangutbildning som ärmålsättningen för högskolans engagemang.Den kommande linjeutbildningen planeras att omfatta120 poäng. Studierna består av teoretiska och praktiskaavsnitt såsom ex. stilhistoria, socialpsykologi, näringslära,kulturoch idéhistoria, grundläggande företagsekonomi,marknadsföring, arbetsrätt, arbetsorganisation, arbetsmiljöm.m.Förutom näringarnas behov av en förstärktvidareutbildning, vidareutveckling och forskning ärmyndigheternas intresse för projektet av regionalpolitiskart. Utbildningen är också en möjlighet till fördjupadyrkeskunskap och vidareutveckling för de anställda inomrestaurangnäringen.Kursen är utlokaliserad från högskolan i till enfilial i , kommun, i norra delen avÖrebro. Det är för det fortsatta arbetet med planering avverksamheten av största vikt att en permanent linje: ''Högrerestaurangutbildning av servitörer och sommelierer''inrättas vid högskolan i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av en linje för högreutbildning av servitörer och sommelierer vid högskolan iÖrebro.
mot · GE02Ub580 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning av kyltekniker på mellaningenjörsnivå Inom kylbranschen finns i ca 1 000 företag sominstallerar kyl- och frysanläggningar vid såväl nybyggnationsom vid om- och tillbyggnader. För denna verksamhet finnsidag endast adekvat utbildning på gymnasienivå. Föranställda i arbetsledande befattningar saknas utbildnings-och fortbildningsmöjligheter.De skärpta miljökrav som ställs frånnaturvårdsverkets sida ökar också kraven på kompetens hospersonalen. Särskilda behörighetskrav ställs påarbetsledarna. Inom EG-området ställs likartade krav.För att möta dessa krav och de ökande behoven av envälutbildad personal för att svenska företag skall kunnahävda sig i en internationell konkurrens föreslår vi att en 80-poängsutbildning för kyltekniker inrättas vid högskolan iEskilstuna/men med placering i . Meden sådan placering kan utbildningen nyttiggöra sig deinvesteringar i lokaler och utrustning som redan finns vidVVS-branschens utbildningscentrum i . Storasamordningsfördelar står också att vinna i form avsamverkan med övriga mellaningenjörsutbildningar som ärförlagda till samma ort.Kostnaderna för utbildningen som bör omfatta 30utbildningsplatser har beräknats till för detkommande budgetåret. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar inrätta en tvåårigingenjörsutbildning omfattande 30 platser vid högskolan iEskilstuna/med lokalisering till ,2. att för detta ändamål anvisar . för /92 under anslaget B5. Utbildning för tekniska yrken.
mot · GE02Ub581 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökning av anslaget till lokala och individuella linjer samt fristående kurser inom högskolan högskolereform var spridningen av den högreutbildningen ett mycket viktigt inslag. Nya högskoleenheterinrättades i flertalet län. är högskolan i den enda högskolan i såväl somSödermanlands län. Detta är för landet en unik situation.Alla andra län utom , som ordnar egnahögskolekurser, har en egen högskola.Högskolan i är den endatvålänshögskolan och kan sägas ansvara för två län medtotalt över 500 000 invånare. Det innebär att högskolan i har i särklass mest invånare att ''ansvara'' för av demindre och medelstora högskolorna. Tyvärr ger detta intenågot utslag i anslagshänseende. När det gäller detsammanlagda grundutbildningsanslaget ligger högskolan iEskilstuna-Västerås på ungefär samma nivå somettlänshögskolorna såsom , och , men på väsentligt lägreanslagsnivå än anslagen till högskolorna i , ,, och . I denna motionhemställes om anslagsökning under D 10, bilaga 10.Lokala och individuella linjer samt fristående kurser (D 10)Under innevarande budgetår är det totala anslaget 664milj kr till lokala och individuella linjer samt friståendekurser, det s k LIF-anslaget. Enligt propositionen föreslås en ökningmed . Löne- och prisomräkning är beräknad till 85milj kr, dvs en real minskning.För högskolan i föreslås en fortsattkraftig real minskning. För budgetåret l990-91 var den realaminskningen . För budgetåret 1991-92 rör sig denreala minskningen också om . Detta är heltoacceptabelt. är bland deallra hårdast drabbade. Det finns ytterligare mindre ochmedelstora högskolor, som blivit omilt behandlade. Därförföreslås att ytterligare anvisas under D 10 utövervad regeringen föreslagit. Dessa medel skall fördelas mellanmindre och medelstora högskolor, varav ytterligaretill högskolan i för /92. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till anslaget för lokala och individuella linjersamt fristående kurser för /92 anslår . utöver vad regeringen föreslagit att fördelas tillmindre och medelstora högskolor i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GE02Ub582 · 1991-01-25 00:00:00 — Sedan l988 finns en fast organisation förhögskoleutbildning på . Denna har tillkommit föratt stärka infrastrukturen och därigenom skapaförutsättningar för en balanserad regional utveckling.Ansvaret för verksamheten har lagts på en till länsstyrelsenknuten högskolekommitté, som ansvarar för planering ochgenomförande av högskoleutbildningen i länet. Allutbildning genomförs i samarbete med en annan högskolaoch har förutom , , och iStockholm varit engagerade i verksamheten.Syftet med den i förhållande till övriga högskoloravvikande organisatoriska lösningen på är attminimera de administrativa kostnaderna samt attsäkerställa ett flexibelt och brett utbildningsutbud av minstlika god kvalité som erbjuds inom högskoleväsendet i övrigt.Erfarenheterna från de gångna två åren visar attverksamheten uppfyller dessa mål och är ettattraktivt alternativ för studerande från andra delar avlandet. Dessa utgör nu av det totala elevantalet.Verksamheten har emellertid en för liten omfattning för attsjälv kunna bära alla med tanke på utbildningens kvaliténödvändiga kringkostnader för exempelvis vaktmästare,kanslipersonal och bibliotek. Detta förhållande har medförtatt och tvingats tillskjutavissa medel för dessa ändamål.Andelen gymnasieelever i länet, som fortsätter sinastudier vid en högskola, har varit lägst ilandet. Det lokala näringslivet kännetecknas av en lågtekniknivå och av små företag av vilka relativt få ärverksamma inom expansiva branscher. Andelenlångtidsutbildad arbetskraft är liten.Jordbruket och turismen är två mycket viktiga näringarpå . är närmare l5% av deförvärvsarbetande direkt sysselsatta inom de areellanäringarna. Mycket talar för att denna andel under l990-talet kommer att minska drastiskt. Turismen har, blandannat på grund av kraftigt ökade resekostnader, under detgångna året minskat i omfattning och näringen befarar nuinför kommande säsong en ytterligare minskning istorleksordningen 20%.Mot denna bakgrund är det nu angeläget att vidtaåtgärder för att stärka näringslivets möjligheter att finnanya verksamhetsområden eller anpassa befintligaverksamheter till nya förutsättningar. Ett ökat utbud avhögskoleutbildning bland annat i form av fort- ochvidareutbildning är i detta sammanhang en viktig åtgärd.Riksdagen beslöt l990 att öka anslaget till lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser med l3 miljonerkronor. Dessa medel fördelades med l miljon kronor till varoch en av landets mindre högskolor. erhöll viddetta tillfälle ingen resursförstärkning.Mot ovanstående bakgrund finner jag det angeläget atthögskoleutbildningen på ges en utökad resursramför budgetåret l99l/92. Detta kan lämpligen ske genom attanslaget för lokala och individuella linjer utökas med ettbelopp som motsvarar vad som avsattes till de mindrehögskolorna under innevarande budgetår. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkning av medlen för lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser tillhögskoleutbildningen på .
mot · GE02Ub584 · 1991-01-25 00:00:00 — Beslutet att bygga upp i tillkom föratt stimulera den norrländska samhällsutvecklingen. Dettahar varit framgångsrikt och expansionen av universitetethar varit starkt särskilt under 80-talet.Effekter av utveckling syns också påmånga andra norrländska orter än . Genomtillkomsten av högskolan i har också en ytterligareförstärkning för samhällsutveckling kommit till stånd.Trots detta konstaterande så saknas initiativ till ökadeinvesteringar för utbildning i norr, t.ex. arkitektutbildning.Redan i budgetpropositionen l989/90 framfördes förslag omen utökning av arkitektlinjen och en etablering i Norrland.Ett känt faktum är att det råder brist på arkitekter iNorrland. Det behövs en utbildningsort utanförstorstadsregionen -- där av allayrkesverksamma arkitekter väljer att bosätta sig. Enutbildning i skulle få stor regional betydelse ochkunna svara upp mot den efterfrågan av arkitekter somfinns i den norra regionen. Erfarenheten visar att mer änhälften av de studenterna vid väljer att bli kvari efter sin utbildning.Det synes därför orimligt att nuvarandearkitektutbildning enbart skall tillhandahållas i ,och Göteborg.Med hänsyn till de önskemål som framförts frånyrkesorganisationerna beträffande utbildningens inriktningoch innehåll, kan dessutom erbjuda godaförutsättningar till en förnyelse av utbildningen, bl.a. medhänsyn till att har en självständig designutbildning.Även arkitektutbildning med traditionellt innehåll skulleväl kunna lokaliseras till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en fjärdeutbildningsplats för arkitektutbildning med somlokaliseringsort.
mot · GE02Ub585 · 1991-01-25 00:00:00 — Logopedutbildning har funnits i sedan l964 medstart vid i . Därefterbörjades utbildning i l970 och den tredjeutbildningsorten blev l980. Totalt för hela landet skall enligtårets proposition utbildas 56 logopeder.Logopedverksamheten har utökats i landet, framförallti mellersta och i anslutning tillutbildningsorterna då däremot bristen på utbildadelogopeder i klart dämpat utvecklingen.Logopedforskningen och dess tillämpning är i starkutveckling såväl internationellt som nationellt. Den kraftigakunskapsutvecklingen har medfört att ytterligare delkurserhar tillförts till grundutbildningarna.LogopedbristI utredning ''Klinisk talvård'' l985:5rekommenderas 7--8 logopeder/l00 000 invånare.Landstingen i mellersta och har också möttbehovet av mer logopedresurser genom att öka antalettjänster. Trots detta har man ändå inte nått socialstyrelsensrekommendation. Norra regionen (de fyra nordligastelänen) brottas med stora rekryteringsproblem till de ändå fåtjänster som finns dvs. 2,7--3,2 tjänster/l00 000 invånare.Logopedutbildning till UmeåSkälen för en logopedutbildning till och Norrlandär flera, förutom de grundläggande rekryteringsproblemensom beror på brist på logopeder. De nyutbildade söker sighelst till tjänster i utbildningsorternas närhet. Erfarenhetenvisar också att både tandläkar- och läkarutbildningen iUmeå medverkat till ett bättre underlag för rekrytering.Ett annat skäl är att det finns särskilda behovsgruppersom psykiskt utvecklingsstörda, individer som drabbats avafasi och/eller dysartri efter hjärnskada, stammare m.fl.Vad gäller psykiskt utvecklingsstörda, finns lagstiftning omsärskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda,nyskadade hjärnskadade mfl där landstingskommunenåläggs att ge logopedservice. Regeringsrätten fastsloghäromåret att psykiskt utvecklingsstörda enligt lagen omsärskilda omsorger skall ha förtur vid behandlingen avlogoped. Bristen på utbildade logopeder i norra regionenoch svårigheter att besätta befintliga tjänster gör att dessagrupper drabbas särskilt hårt.Logopedbedömning blir merrutinmässig och behandling tillkommer enbart ett fåtal.Patienter i norra regionen kan inte erbjudas vård på likavillkor i jämförelse med patienter i mellan och södraSverige. Sjukvårdslagens målsättning uppfylls inte.Medicinsk, humanistisk och samhällsvetenskapligfakultet är tre viktiga hörnstenar i logopedutbildningen.Samtliga tre är väl etablerade vid . IUmeå och finns dessutom en väletableradhabiliteringsverksamhet, som också är en mycket viktig deli en logopedutbildning.Kompetensutveckling och fortbildning bedrivs nu viagrundutbildningarna som ligger i . Det blir extrakostsamt för de i verksamma logopederna attdelta i denna vidareutveckling. Att upprätthålla kompetensoch följa med i vidareutbildning är minst lika nödvändigt förlogopederna i norr som för deras kolleger i södra av detta skäl borde logopedutbildning förläggas tillUmeå. Ett krav som också framförts frånLandstingsförbundet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att förläggalogopedutbildningen till .
mot · GE02Ub586 · 1991-01-25 00:00:00 — Utökad undervisning i klinisk mykologi vid läkarutbildning, m.m. Svamporganismer och de produkter som dessa bildarkan orsaka en mångfald olika sjukdomar hos människan.De inkluderar ytliga och djupa infektioner, ospecifika ochspecifika (immunologiska) överkänslighetsreaktioner samtakuta och kroniska förgiftningar (mykotoxikoser). Primärtsmittofarliga svamporganismer (Historplasma,Coccidioides) utgör ett ständigt infektionshot för miljontalsmänniskor inom endemiska områden i världen och svenskarsom besöker dessa områden. Andra smittofarligasvamporganismer (t.ex. dermatofyter) med globalspridning ger upphov till ytliga hudinfektioner. S.k.opportunistiska svamporganismer (Candida, Aspergillus)orsakar i ständigt ökande frekvens djupt livshotandeinfektioner inom den slutna sjukvården hos patienter(cancer, transplantation) som har lokalt eller generelltnedsatt infektionsförsvar.Personer som i arbetslivet exponeras för höga halter avsvamporganismer och deras produkter sensibiliseras ochdrabbas av immunologiska överkänslighetsreaktioner.Personer med medfödd benägenhet för immunologiskaöverkänslighetsreaktioner som i inomhusmiljö exponerasför mögelföreningar sensibiliseras och utvecklarmögelallergiska reaktioner. Personer som på grund av svåraunderliggande sjukdomar (kroniska lungsjukdomar,cancer, aids) eller behandlingen därav har defektinfektionsförsvar är en ständigt ökande riskgrupp inom denöppna sjukvården som drabbas av svåra svampsjukdomar.Eftersom svampsjukdomar inducerar ett brett spektrumav sjukdomar utgör dessa ett expanderande diagnostisktoch terapeutiskt problem för många medicinska discipliner.Såväl diagnos som behandling av svampsjukdomar ärdokumenterat svår. Problematiken fördjupas av att tjänstersom forskare saknas inom ämnesområdet och att kunskapom de sjukdomar som svamporganismer inducerar påmänniskan är bristfällig i läkarkåren. Detta är beroende aven obetydlig undervisning i klinisk mykologi under primär-och vidareutbildning av läkare. Undervisningen i kliniskmykologi måste radikalt förbättras och forskartjänster inommedicinsk mykologi inrättas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av forskartjänsterinom medicinsk mykologi och utökad undervisning i kliniskmykologi under primär- och vidareutbildning av läkare.
mot · GE02Ub587 · 1991-01-25 00:00:00 — För att norrbottniskt näringsliv skall kunna fortsätta ochutvecklas i positiv riktning så måste man ha tillgång till denkvalificerade arbetskraft som erfordras.Pappers- och cellulosaindustrin i har alltsvårare att rekrytera civilingenjörer med processtekniskutbildning. Detta har sin förklaring i att det endast finnsutbildning i Stockholm.De senaste årens överhettning av svensk arbetsmarknadhar ytterligare förvärrat situationen. Det har visat sig attsökande till tjänster i avstår från att ta arbeteteftersom make/maka har mycket större utbud och lättare attfå ett kvalificerat arbete i andra delar av landet.Situationen skulle förbättras om fler människor fråneller med kännedom om skulle väljaprocessteknisk utbildning.Det finns behov av ca 15 civilingenjörer och denutbildningen bör läggas till högskolan i att låta studenter från både geovetenskapligaoch maskintekniska linjerna läsa processteknik de två sistaåren skulle man skräddarsy en kompetens både förcellulosa- och stålindustrin. Enligt vad vi erfarit finnsbehjälplig lärarkompetens tillgänglig hos både i och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att inrätta en linje förprocessteknik vid högskolan i .
mot · GE02Ub589 · 1991-01-25 00:00:00 — Staten som huvudman för Politiska representanter för ,och och har skrivit till regeringen i december1990 och begärt förhandlingar som syftar till att staten skallvara huvudman för i skrivelsen framför de starka skäl för sin begäran. Deskriver bl.a. ''att studentperspektivet är det centrala. Detskall finnas en rak väg från grundutbildning tillforskarutbildning. skall därför omfatta enfullständig högskolas alla verksamheter; grundutbildning(inklusive yrkesspecifik påbyggnadsutbildning),överbryggande utbildning som ger kompetens förforskarutbildning och forskning och utvecklingsarbete''.Utvecklingen inom den harskett i nära samverkan med i , främstde medicinska och samhällsvetenskapliga fakulteterna. Avvårdhögskolans utbildningar har flertalet en naturliganknytning till ämnen och institutioner vid universitetet.Det gäller arbetsterapi och sjukgymnastik som haranknytning till medicinsk rehabilitering, hörselvårdanknyter till audiologi, tandhygien till odontologi m m.En professur vid i klinisk vårdforskningmed verksamheten förlagd till är undertillsättning.Vårdhögskolan har ett antal disputerade lärare sommedverkar i olika forsknings- och utvecklingsprojekt isamarbete med , sjukvården och de socialaomsorgerna. Lärarnas kompetensutveckling är,tillsammans med utveckling av utbildningsstrukturen, detmest prioriterade området i vårdhögskolansutvecklingsarbete.Vårdhögskolans organisation har successivt anpassats tilluniversitetets. Institutioner har bildats som leds avprefekter och institutionsstyrelser. Av kommunalrättsligaskäl har styrelserna enbart en rådgivande funktion.Allt eftersom samarbetet mellan ochvårdhögskolan blir alltmer omfattande och djupgåendeframträder det delade huvudmannaskapets nackdelar allttydligare. Olikheterna i regelsystemen motverkar etteffektivt och rationellt utnyttjande av de samladeresurserna.Huvudmannaskapsutredningen ansåg i sittslutbetänkande att all högskoleutbildning skulle varastatlig. Av ekonomiska skäl har utredningens förslag hittillsinte legat till grund för beslut. Vi anser att det finns starkaskäl för att selektivt överföra huvudmannaskapet förvårdhögskolan i till statligt huvudmannaskap. Påsikt får på så sätt i erfarenheter somkan komma alla högskolor till del vid en framtidaförändring av huvudmannaskapet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överförandet avhuvudmannaskapet för i tillstaten.