ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sf512 · 1991-01-25 00:00:00 — Sommarverksamheten vid Västanviks folkhögskola Västanviks folkhögskola har ett eget daghem som äröppet för både döva och hörande barn. Teckenspråket ärgrundspråk på daghemmet. Det finns både döv och hörandepersonal. För barn som inte tecknat tidigare, t.ex. hörandesyskon till döva barn, ger daghemmet en naturlig kontaktmed teckenspråket.Daghemmet tar emot barn för både kortare och längreperioder. Vid kortkurser tas en barnomsorgsavgift på 860kr./vecka. Vid längre kurser tillämpas kommunensbarnomsorgstaxa.Skolan anordnar teckenspråkskurser förföräldrar och anhöriga till döva eller hörselskadade barn.Under de utvidgas verksamheten viddaghemmet så att man även tar emot barn i skolåldern.Sommaren 1990 inleddes försök med att ge barn över tio årundervisning i teckenspråk halva dagarna. Försöket blevmycket lyckat.Dövorganisationerna ser det som mycket angeläget atthela familjerna får tillgång till det kulturella centrum fördöva som skolan utvecklats till. Intresset för kurserna harökat kraftigt vilket gjort att hälften av de sökande inte harkunnat beredas plats.1990 års sommarverksamhet kostade . mera änvad skolan har kunnat få täckning för. Detta är en alltförstor ekonomisk belastning för skolan. i bidrag av , och 1989 7 000 kr.Skolledningen ser verksamheten som mycket angelägen,men den utgör en alltför stor ekonomisk belastning.Verksamheten bör få ett högre ekonomiskt stöd, eller ocksåbör föräldrarna ges möjlighet att få bidrag som kan täcka enhögre avgift till skolan. Det speciella stöd som finnsför föräldrar till döva och hörselskadade barn (TU-stödet)gäller enbart föräldrarna, och det täcker ändå inte heladeras kurskostnad. En översyn bör göras för att pröva omTU-stödet kan utredas för att omfatta barn med handikapp,som hörselskador. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd tillsommarkursverksamheten vid Västanviks folkhögskola.
mot · GE02Sf513 · 1991-01-25 00:00:00 — I budgetpropositionen förordar statsrådet en höjning avtimbeloppet för korttidsstudiestöd från . Totalt avsätts 226 milj.kr. av de tillgängligavuxenutbildningsmedlen för korttidsstudiestöd ochinternatbidrag.Anslaget för korttidsstudiestöd och internatbidragnyttjas sällan fullt ut. Vi tror att den främsta orsaken tilldetta är den allt större skillnaden mellan inkomstbortfalloch den ersättning korttidsstudiestödet utgör. I syfte att inågon mån undanröja detta som hinder för ett störreutnyttjande som stödet ändock innebär för möjligheten förmånga att delta i studier vill vi föreslå en höjning avkorttidsstudiestödet till . Stödet kommerdärigenom i paritet med den inkomstförlust de flestainkomsttagare vidkänns. Detta menar vi skall ske inom deni budgetpropositionen föreslagna ramen om 226 milj.kr.I februari månad 1990 tillkallade regeringen enutredning i syfte att se över vuxnas möjligheter attfinansiera sina studier. I uppdraget ingår att belysa behovetav och nivån för timersättningar. Utredningen beräknaskunna avsluta sitt arbete senast den 1 juli 1991.Vi finner det trots detta viktigt att redan från nästabudgetår bättre kunna ersätta inkomstbortfallet för bredalöntagargrupper. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ändring avkorttidsstudiestödet.
mot · GE02Sf515 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub811 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reserabatter för studerande.
mot · GE02Sf516 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub813 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vuxenutbildningsbidrag tillvuxna som har läs- och skrivsvårigheter,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att studierabatten skall kunnabibehållas på SJ, men även utvidgas att gälla E4-tågen längs .
mot · GE02Sf517 · 1991-01-25 00:00:00 — Studiemedel vid viss utbildning i ekologiskt lantbruk har beslutat att användningen avhandelsgödselmedel och kemiska bekämpningsmedel skaminska och har belagt dem med särskild miljöavgift somenligt riksdagsbeslut ska gå till miljöåtgärder i jordbruket,bl a till forskning och rådgivning i alternativ odling.Den alternativa odlingen, som kallas ekologisktlantbruk, använder inte kemiska bekämpningsmedel ellerlättlösliga handelsgödselmedel (kväve). Det är urerfarenheten från denna odling som forskning ochrådgivning i ämnet ekologiskt lantbruk kan växa fram.Denna utbildning bör stödjas av samhället.Biodynamikerna har framgångsriktodlat alternativt. Studierna vid Skillebyholm i biodynamiskodling bedrivs på heltid och omfattar en tvåårig utbildning,som vänder sig till blivande trädgårdsmästare, jordbrukareoch landskapsvårdare liksom till den som vill verkapedagogiskt inom dessa områden. Det är naturligtvis viktigtatt denna utbildning inte diskrimineras!Stiftelsen i försöker att fåsin utbildning upptagen på listan över godkändautbildningar enligt studiemedelsförordningen. Man ärberedd att ställa verksamheten under statlig tillsyn.Representanter från länsskolnämnden i ,Ökna lantbruksskola och har yttrat sigöver ansökan och samtliga har varit positiva tillundervisningen.Man har emellertid varit oenig om vilken myndighet somborde utöva tillsyn, Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) eller (). UHÄ ansåg attSLU borde ha uppgiften eftersom det rör sig om jordbruk,men SLU avböjde och tyckte att uppgiften borde åvilaUHÄ, eftersom undervisningen bedrivs i nära samverkanmed annan undervisning vid , somredan står under UHÄs tillsyn.Den 7 juni 1990 avslog regeringen utan motiveringStiftelsen om att blistudiemedelsberättigad. Den egendomliga situationen haralltså uppstått att vissa elever vid studiemedel medan deras kamrater, som har en ursamhällets synpunkt mycket viktig jordbruksinriktning påsina studier, inte får det.Oenighet om vilken tillsynsmyndighet som bär ansvaretför en utbildning får naturligtvis inte avgöra om den skavara studiemedelsberättigad eller inte. Det är ett uppenbartsamhällsintresse att undervisningen i biologiskt balanseradodling främjas. bör uttala sig för attundervisningen vid Skillebyholm ska stödjas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningen i biodynamiskodling vid Stiftelsen i .
mot · GE02Sf519 · 1991-01-25 00:00:00 — Reserabatter m.m. för gymnasieelever Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T246 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om likabehandling avgymnasieelever.
mot · GE02Sf520 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub312 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen sägs om utformningen avstudiemedelssystemet.
mot · GE02Sf521 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub693 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiemedel till studerande frånutvecklingsländer.
mot · GE02Sf522 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So310 hemställsatt hos regeringen begär att en utredningsnarast bör tillsättas om förbättringar när det gällerfolkhögskoleoch gymnasiestuderande ungdomarsekonomiska villkor.
mot · GE02Sf523 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub696 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nystudiemedelsutredning.
mot · GE02Sf524 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub722 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn avstudiemedelssystemet.
mot · GE02Sf525 · 1991-01-25 00:00:00 — Studiemedel till elever vid Forumskolorna Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A495 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om studiemedel för elever vidForumskolorna i .
mot · GE02Sf526 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub823 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiemedel vid utlandsstudier,2. att till Studiemedel för /92anvisar . utöver vad regeringen har föreslagiteller således 3 .
mot · GE02Sf527 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub824 hemställs1. att till Studiehjälp m.m. för utlandsstudieranvisar . utöver regeringens förslag,2. att till Studiehjälp m.m. för gymnasieeleversinackorderingstillägg anvisar . utöver regeringens förslag,3. att för /92 för Studiehjälpm.m. anvisar ett förslagsanslag av ,4. attriksdagen beslutar att avskaffa det s.k. fribeloppetför heltidsstuderande i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att för /92 för Studiemedelm.m. anvisar ett förslagsanslag av ,6. att för Korttidsstudiestöd anvisa ,7. att beslutar att anslagsposterna Uppsökandeverksamhet på arbetsplatser samt Planering av uppsökandeverksamhet avvecklas,8. att för /92 förVuxenstudiestöd m.m. anvisar ett reservationsanslag av ,9. att beslutar att godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /92 användsför att finansiera anslaget Folkbildning.
mot · GE02Sf528 · 1991-01-25 00:00:00 — Studiemedel för att täcka körkortskostnader Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T445 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studiemedel för täckande avkörkortskostnaderna.
mot · GE02Sf529 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr526 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om studier och idrott.
mot · GE02Sf601 · 1991-01-25 00:00:00 — I dom l990, DB 34, prövade högstadomstolen (HD) verkan av att utlänning (turkiskmedborgare) utverkat permanent uppehållstillstånd i vårtland genom att lämna falska uppgifter om sinidentitet och dessutom förtiga att han hadeuppehållstillstånd i . Hovrätten hade fastställtdet av tingsrätt utmätta straffet å etthundra dagsböter.I sitt revisionsyrkande hävdade riksåklagaren bl.a:''Genom att förtiga sin asylstatus i har Xallvarligt missbrukat asylrätten, något som måste anses somen försvårande omständighet. Den typ av förfarande somdet här är fråga om -- att uppge sig saknaidentitetshandlingar och att lämna falska uppgifter om sinidentitet och om annat av betydelse för asylfrågansprövning -- utgör ett stort problem som ökat alltmer undersenare år. Det illojala förfarandet drabbar andra flyktingargenom ökade väntetider, då stor utredningskapacitetfordras för att utreda oklarheter. Allmänt försvårar detmöjligheterna att bedriva en generös flyktingpolitik. Det ärangeläget att komma till rätta med problemet. Avallmänpreventiva skäl är fängelse påkallat. ''HD ansåg däremot att ifrågavarande handlingssätt fåranses som ''ett tämligen typiskt fall av sådana åtgärder somavses med den aktuella straffbestämmelsen'' och attomständigheterna fördenskull icke kunde anses somförsvårande, något som krävdes för fängelsestraff. HDtillade att brottsutvecklingen kunde ge lagstiftarenanledning att överväga skärpta straffbestämmelser påområdet.Det är oefterrättligt att utverka uppehållstillstånd ellerandra förmåner i på falska och ofullständigauppgifter. Sådant angrepp på staten har ett betydligt högrestraffvärde än det som HD:s dom är uttryck för. Dennormala påföljden bör vara frihetsstraff. Villkoret förfrihetsstraff, nämligen att omständigheterna skall varaförsvårande, bör följaktligen utgå ur den ifrågavarandebestämmelsen i utlänningslagen (96 §). Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring av 96 §utlänningslagen att fängelsestraff skall vara den normalapåföljden för den utlänning som utverkar uppehållstillståndoch liknande förmåner på falska eller ofullständigauppgifter om sin identitet.
mot · GE02Sf602 · 1991-01-25 00:00:00 — Asylsökande från som flytt från armén, m.m. Ingen ny baltutlämningUnder har det framkommit uppgifter omökat våld mot baltiska värnpliktiga i den sovjetiska armén.Det finns flera uppgifter som tyder på att mobbing ochpennalism ökat inom den sovjetiska krigsmakten undersenaste året. Även fall med dödlig utgång har rapporterats.De samlade rapporterna från tyder på attinkallade ester, letter och litauer straffas i Sovjetarmén medanledning av den frigörelseprocess som pågår där.Vittnesmål pekar på att värnpliktiga från utsattsför dagliga trakasserier, mobbing och sadism.Gärningsmännen har enligt uppgift inte gripits, än mindreställts inför rätta.I den sovjetiska krigsmakten sänds de baltiskavärnpliktiga oftast till utbildning och tjänstgöring långt frånhemorten. Mot bakgrund av bl.a. den tilltagandepennalismen har det därför i restsallt starkare krav på att värnpliktstjänstgöringen i störstamöjliga utsträckning skall fullgöras i den egna republiken,eller åtminstone inom det baltiska militärområdet. Dessakrav har dock avvisats av de centrala sovjetiskaförsvarsmyndigheterna.I januari månad 1991 har situationen ytterligare skärptsgenom att Sovjetarmén sänt elitförband till sombl.a. har till uppgift att spåra upp och gripa ungdomar somvägrar göra militärtjänstgöring i Sovjetunionen.Unga män som kommer till som flyktingar måstefå en grundlig prövning av asylrätten. Det är uppenbart attrisken är stor för förföljelser av olika slag om de tvingasåtervända och fullfölja sin militärutbildning.Sedan hösten 1990 finns ca 20 unga män från de baltiskaländerna i . Att inte ge dessa människor asyl vore attfrån svensk sida medverka till en ny baltutlämning.Regeringen beslutade om drastiskaåtgärder för att begränsa flyktingmottagandet trots att dessainte står i proportion till de problem som finns iflyktingmottagandet. Förändringen innebär att det ipraktiken är möjligt att få asyl i somkrigsvägrare. Det finns därför uppenbara risker att denhårda och ogenerösa flyktingpolitiken drabbar baltiskaasylsökande som flytt från militärtjänstgöring iSovjetunionen.Regeringens beslut ombegränsningar i asylrätten är ett direkt hot mot dessabaltiska flyktingars möjligheter att kunna få en iSverige. Regeringen bör därför omgående upphävabeslutet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om asylrätt för baltiska asylsökandesom flytt från militärtjänstgöring i .
mot · GE02Sf603 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U503 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör vidta åtgärder för att göra det möjligt för debaltiska folken att ta arbete i på samma villkor somnordbor,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skall vara berett att generöst ta emot balter someventuellt tvingas fly hit,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt balter som flyr undan sovjetisk militärtjänstgöring skallfå stanna i .
mot · GE02Sf604 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju802 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvisning av utländskamedborgare som gjort sig skyldiga till brott.
mot · GE02Sf605 · 1991-01-25 00:00:00 — Flyktingar som beviljats uppehållstillstånd i ochsom därefter flyttas ut i kommunerna bör tilldelas en fadderenligt samma mönster som vårt nuvarande system medkontaktfamiljer. Ofta när flyktingarna flyttar ut urförläggningarna är mottagarkommunen helt oförberedd påhur man bäst hanterar situationen. Flyktingen själv är heltutlämnad och riskerar att passiviseras.En del kommuner har med bra åtgärder, bl.a.fadderverksamhet, underlättat mottagandet för flyktingar.Inte minst information ut till de i kommunen bosatta om hurmottagandet av flyktingar går till har gjort flyktingenssituation i kommunen fullt naturlig.Invandrarverket bör ges i uppdrag att utarbeta programhur kommunernas flyktingmottagande bäst skall gå till. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utarbetande av program förflyktingmottagande.
mot · GE02Sf606 · 1991-01-25 00:00:00 — Utvisning av utländska medborgare vid skilsmässa Vi har i en lag, som säger att vid giftermål mellanen svensk medborgare och en person av annan nationalitetgäller en prövotid för att den sistnämnda skaerhålla ett varaktigt uppehållstillstånd i Sverige.Det har emellertid visat sig att denna lag kan få djupttragiska konsekvenser för framför allt kvinnor, som p.g.a.misshandel eller annat övergrepp från sina män, tvingasskilja sig innan den tvååriga prövotiden gått till ända.Särskilt tragiskt blir det för kvinnor som kommer frånländer med en annan kvinnosyn än vad vi är vana vid iSverige.Från bl.a. ROKS -- -- somofta blir den instans där de misshandlade kvinnorna sökerhjälp -- har framförts krav på en översyn av den gällandelagstiftningen.Även om tvåårsregeln numera tillämpas mycketgeneröst anser vi motionärer att det finns anledning att följaupp kravet på översyn och omprövning av denna regel.Utomeuropeiska kvinnor har en särskilt utsatt positionom de tvingas återvända till sitt hemland efter ett misslyckatäktenskap i . Kvinnorna befinner sig då också i ensärskilt utsatt och pressad situation i äktenskapet eftersomett utvisningshot föreligger. Det är osäkert om dessakvinnor har det rättsskydd som de borde ha. En översynmed uppgift att öka rättsskyddet för framför alltutomeuropeiska kvinnor som riskerar utvisning på grund avtvåårsregeln borde därför komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn och eventuellomprövning av tvåårsregeln,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn för att ökarättsskyddet för utvisningshotade kvinnor.
mot · GE02Sf607 · 1991-01-25 00:00:00 — Hälsoundersökning av alla invandrare m.fl. ges ett särskilt statsbidrag för enhälsoundersökning av flyktingar till de kommuner som taremot flyktingar, enligt överenskommelsen med . Ingen kan tvingas till hälsoundersökningmen nästan alla vill genomgå en. Detta erbjudande täckerinte de människor som får uppehållstillstånd som s.k.anknytningsfall. Omfattningen av invandring via s.k.anknytning är stor. T.ex. 1989 kommunplacerades i Malmöca 600 flyktingar, men den reella invandringen var ca 3 000 barn och vuxna (exkl. nordiska medborgare).Anknytningsfall kan vara barn som kommer till Sverigeefter det att en eller båda föräldrarna fått uppehållstillståndhär, det kan vara svenska män som gifter sig med kvinnorfrån andra länder och vice versa, det kan vara andragenerationens invandrare som gifter sig med partners frånsitt ursprungliga hemland etc. Det kommer anknytningsfallfrån många olika länder, där en rad olika sjukdomarförekommer i högre utsträckning än i , t.ex. TBC,gulsot och HIV-smitta.Anknytningsfallen får upplysning om atthälsoundersökning finns men att de får betala den själva.Eftersom den kostar ca . så avstår många från att hälsoundersöka sig. Jagmenar att detta är ett problem som inte uppmärksammatstillräckligt. borde få regeringens uppdrag att ta reda påi vilken omfattning anknytningsfall avstår frånhälsoundersökning av ekonomiska skäl och lägga framförslag som innebär att reglerna och villkoren förhälsoundersökning av anknytningsfall blir lika dem somgäller för kommunplacerade flyktingar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hälsoundersökning av s.k.anknytningsfall.
mot · GE02Sf610 · 1991-01-25 00:00:00 — Uppföljning av utvisade flyktingars öde Flyktingar utvisas från till olika länder medförtryckarregimer, som t.ex. , , ,m.fl. Ofta förekommer uppslitande scener vidutlämningen och ibland måste de utvisade ges lugnandemedel för att utvisningen skall kunna genomföras. Det harockså hänt att människor tagit sitt liv, hellre än att utvisastill förföljelse i sitt forna hemland.Sverige kan inte tillåta sådana utvisningar. Även ominvandrarverkets och regeringens bedömningar är riktiga såär det flyktingens upplevelse och känslor av att vara hotadtill livet som måste tas på allvar. Vi vet att flyktingar somutvisats har fängslats, torterats eller försvunnit.För att förebygga sådana händelser och för att geflyktingar som utvisats någon trygghet bör alla flyktingarställas under svenskt beskydd. En kontakt med det landsregering dit flyktingarna skall utvisas skall tas och det landetskall skriftligen garantera flyktingens säkerhet, innanutvisningen sker. Flyktingar skall veta att de står undersvenskt beskydd och en regelbunden kontakt medflyktingen bör upprätthållas efter utvisningen.Skulle något hända flyktingen, skall den svenskaambassaden i landet och regeringen verka för att flyktingenfrisläpps och eventuellt får återvända till Sverige.En flyktinguppföljning ger också regering ochinvandrarverk en återkoppling som gör att kommandeutvisningsfrågor kan lösas med större kunskaper och på ettbättre sätt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisation avflyktinguppföljning.
mot · GE02Sf611 · 1991-01-25 00:00:00 — Baltiska vapenvägrare, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U203 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om baltiska vapenvägrare,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om feriearbete för baltiskaungdomar.
mot · GE02Sf612 · 1991-01-25 00:00:00 — Tillfälligt arbetstillstånd för asylsökande När den nya organisationen för mottagande avasylsökande beslutades av sades det att skulle fatta ett beslut om den asylsökandeskulle få stanna i eller utvisas ochatt regeringen skulle avgöra ett överklagande inom 6månader.I dag vet vi att så inte är fallet. Genomsnittstiden för enasylsökande på flyktingförläggning är ca. 12 månader innaninvandrarverket har fattat sitt beslut. Många asylsökandevistas på förläggning i avvaktan på beslut.I vissa fall kan det röra sig om . Detta anservänsterpartiet helt oacceptabelt. Vi anser att det är oerhörtviktigt att handläggningstiderna kortas.Vänsterpartiet anser vidare att om organisation inte fungerar så måste nyaåtgärder vidtagas. En sådan åtgärd är att beviljaasylsökande tillfälligt arbetstillstånd. Ett skäl är bl.a attmånga asylsökande passiviseras och senare har svårt attvara motiverade att planera för en egen försörjning ochframtid i . Ett passivt liv skapardessutom lätt negativa attityder hos övrig befolkning. Omde asylsökande genom organiserade arbeten får möjlighetatt komma ut i det svenska samhället och detta isamhällsnyttiga arbeten kan det medverka till att förändrade negativa attityder som kan finnas mot flyktingar. Enasylsökande som får en egen inkomst ges ävenförutsättningar att betala för den service han eller hon får iform av kost och logi.Vänsterpartiet anser däremot inte att alla asylsökandeomedelbart skall beviljas ett tillfälligt arbetstillstånd.Endast när väntetiden för behandling av ansökan ompermanent uppehållstillstånd överskrider ,anser att ett tillfälligt arbetstillstånd skallbeviljas den asylsökande. Arbetet bör dessutomkombineras med svenskundervisning.Ett konkret förslag hur detta skall organiseras harArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) redovisat för regeringenhösten 1990.Vänsterpartiet delar AMS bedömningar och förslag omtillfälligt arbetstillstånd för asylsökande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring i utlänningslagen att asylsökande får rätt att utföraavlönat arbete i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sf614 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U505 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de flyktingpolitiska riktlinjersom bör driva i EG-sammanhang.