ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02A430 · 1991-01-25 00:00:00 — När beslöt om ny inriktning avregionalpolitiken godkände man också att ett nytt anslag förinfrastrukturåtgärder inrättades.Anslaget var på , varav 130 miljoneravsåg centralt beslutade infrastrukturåtgärder i prioriteraderegioner. skulle användas till regionaltbeslutade infrastrukturåtgärder i stödområde 1.Bakgrunden var att behovet av en förstärkt infrastrukturär störst i norra inland. Ansvaret för att initiera ochgenomföra insatserna delegerades till länsstyrelserna iNorrbottens, och län.I frågan om användningen av medlen anfördes i denregionalpolitiska propositionen, vilket även blev riksdagensbeslut, att det gemensamma anslaget för stödområde 1 böravse större projekt av gemensam betydelse för hela ellerstora delar av regionen. Det bör därför inte kunna delas uppmellan berörda länsstyrelser. Exempel på ändamål till vilkastrukturanslaget bör kunna användas är samverkan mellanflera utbildningsanordnare, teknikspridningsprojekt,åtgärder för kvinnors företagande, kulturinsatser m.m.I budgetpropositionen för /92 föreslåsdetta anslag minskas till ; någonfördelning mellan centralt och regionalt disponibla medelanges inte.Detta sker som länsstyrelserna i berörda länbeslutar om program för genomförandet av degemensamma infrastruktursatsningarna. Infrastrukturellasatsningar är långsiktig verksamhet och av den anledningenfår det inte bli så att det saknas ekonomiska medel för självagenomförandet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter att genomföra det avNorrbottens, och utarbetadeinfrastrukturprogrammet.
mot · GE02A431 · 1991-01-25 00:00:00 — , som är en perifer del av , har ettnäringsliv som är ytterst ensidigt och därtill också känsligtför konjunktursvängningar. Erfarenheterna visar att dennaensidighet har till följd att den alltför ofta leder tillhög arbetslöshet som i sin tur resulterar i en utflyttning. Påolika sätt bör därför ett mera differentierat näringsliv påNordkalotten stimuleras.Behovet av en sådan differentiering finns inom helanäringslivet på . Exempelvis skulle en friarehandel inom de tre nordiska länderna med allaNordkalottprodukter bli en viktig stimulans och ocksågenerera nya företag. En friare handel borde även omfattatransportsystemet och även innefatta enhetligabestämmelser inom hela denna sektor.All godkänd livsmedelsproduktion på Nordkalottenskulle t.ex. fritt kunna avsättas i de tre nordiska ländernaSverige, och . Den sektorn skulle man ocksåkunna stimulera på sådant sätt att regionen skulle bli mersjälvförsörjande och beroendet av införsel söderifrån skulledärmed minska. En bredare förädlingsindustri skulle ocksåge större konkurrenskraft även på andramarknader.Sedan länge har man i skilda sammanhang i Nordenuttalat sig för frihandel och man har försökt att finnagemensamma lösningar som undanröjer alla sådana hinder.Tempot i detta arbete måste kunna ökas. En lösning är attinledningsvis intensifiera arbetet inom en del av föratt finna rationella och snabba lösningar. Initiativ bör därförnu tas och det mot bakgrund av vad som sker ute i Europatill att göra till försöksområde för en friarehandels- och exportadministration. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för en utveckling avNordkalotten.
mot · GE02A434 · 1991-01-25 00:00:00 — Inom ramen för det regionalpolitiska företagsstödet ochglesbygdsstödet kan enligt gällande regler stöd utgå ocksåför immateriella investeringar av typenmarknadsföringsinsatser. Det finns dock mellan de tvåstödformerna en oförklarlig skillnad. Inom ramen för detregionalpolitiska företagsstödet kan stöd till immateriellainvesteringar utgå separat. För glesbygdsstöd kanimmateriella investeringar stödjas endast när stöd utgår fören materiell investering.Detta är olyckligt. Ett företag som i övrigt uppfyller allavillkor för glesbygdsstöd men som inte behöver investera i t ex maskiner utan har brister i sin marknadsföring kaninte få stöd för detta. Eftersom denna möjlighet finns inomramen för det regionalpolitiska företagsstödet börmöjligheten också öppnas inom ramen för glesbygdsstödet.Genom riksdagsbeslutet öppnadesmöjligheten att ge offertstöd till företag som beslutarförlägga verksamhet utanför storstadsområdet. Under detsenaste året har flera lyckade satsningar gjorts med hjälp avdenna möjlighet. Den tolkning av beslut somgörs är att stöd endast kan utgå när verksamheter flyttasfrån . Detta är en olyckligbegränsning. Även flyttningar från andra storstadsområdensom bör kunnainnefattas i stödet.Riksdagen bör uttala detta som sin mening. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om offertstödoch glesbygdsstöd i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02A435 · 1991-01-25 00:00:00 — Fler statliga arbetstillfällen till Den regionalekonomiska utredningen (SOU 1989:55)ingav stora förhoppningar att regeringens regionalpolitikskulle innebära satsningar på sydöstra . Särskilt denorra och inre delarna av län hade hoppats påstimulansåtgärder men när den regionalpolitiskapropositionen lades fram var såväl dessa delarsom övriga sydöstra , med undantag av ,bortfört från åtgärdslistan.Hela län behöver ett mer differentieratnäringsliv med en blandning av industri, lantbruk,servicenäringar, statlig och verksamhet.Särskilt inom den norra delen, som till största delenutgörs av , saknas statligaarbetstillfällen.När den statliga administrationen nu skall skäras nedkan det verka vara ett olämpligt tillfälle att försöka få nystatlig verksamhet till en kommun som . Men denstatliga organisationen är fortfarande mycket stor. Deförslag som jag även tidigare framfört är små i relation tilltotalen men skulle betyda mycket för en ort som nästan heltsaknar statliga arbetstillfällen.Västerviks kommun har 40.000 invånare. Landsvägarnaär bra, speciellt E66:an norrut. Flyg finns på en timmesbilavstånd i och . (rälsbuss)till måste förbättras och en statlig lokaliseringskulle utgöra en god grund för såväl denna som de övrigakommunikationsinvesteringarna, vilka är nödvändiga förområdets framtid. har vidare en utmärkt hamnoch kan bli en kundpunkt för den handel och de kontakterman hoppas skall komma till stånd över Östersjön.Jag vill därför åter ta fram några möjligheter till flerstatliga arbetstillfällen i Västervik.a) För enhet inom bör finnas lämpligarbetsmiljö inom kommunen, bl.a. somreferensinstrument.b) säger i sitt betänkande(SOU 1990:19) att det krävs åtgärder för att spridainformation om goda arbetsmiljöer, förebyggande arbete,rehabilitering, arbetsorganisation m m.Kommissionen föreslår därför utveckling av lokalakunskapscentra.Ett sådant kan förslagsvis förläggas till . Idagfinns inget sådant centrum utanför storstadsområdena.c) Utbyggnad av kriminalvården i anslutning tillnuvarande lokalanstalt.Behovet av antalet fängelseplatser fluktuerar. En vissnedläggning föreslås i årets budgetproposition. Det kan dåsynas omotiverat att föreslå utbyggnad.Det finns emellertid en typ av fängelser som blir alltmervälbehövligt -- fängelse där man kan ta hand om människormed psykiska störningar. Om dessa störningar är tillräckligtallvarliga är det mentalvårdens ansvar. Men för dem somändå kommer till fängelserna finns sällan ett adekvatomhändertagande om en störning uppträder t.ex. genomnarkotikamissbruk.En utökning i med inriktning mot den härangivna typen av kriminalvård borde ligga väl i linje medkriminalvårdsverkets inriktning på lokalahandlingsprogram. Därtill finns i en långvarigyrkestradition inom området mentalvård--kriminalvårdgenom den fasta paviljongen vid och ävenfrån tidigare verksamhet vid sjukhuset.En satsning som den här skisserade bör kunna utgöra etttillskott till kriminalvården i på 20--30arbetstillfällen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av statligaarbetstillfällen till .
mot · GE02A438 · 1991-01-25 00:00:00 — Investeringsbidrag från anslaget för regionala utvecklingsinsatser m.m. BakgrundSedan budgetåret 1982/83 och fram till hardet varit möjligt för länsstyrelserna utanför allmäntstödområde att använda anslaget för regionalautvecklingsinsatser m.m. för tre ändamål, nämligenprojektstöd, glesbygdsstöd och investeringsbidrag. Tillföljd av regionalpolitiska beslut försvannmöjligheten för länsstyrelserna att i det näringspolitiskaarbetet använda sig av investeringsbidrag.Erfarenheter av investeringsbidragenI en region som län, med en accelererandestrukturomvandling inom industrin och ett stort behov attbygga upp nya eller utveckla existerande företag mot enhögre teknisk och allmän kompetensnivå, har möjlighetenatt stödja denna utveckling med investeringsbidrag varit enbidragande orsak till att en rad investeringar i mindre ochmedelstora företag kommit till stånd. Sammanlagt har ca.11 milj.kr. beviljats i län som investeringsbidrag.Eftersom bidragsdelen varit maximalt av detgodkända investeringsunderlaget kan den samladeinvesteringsvolymen uppskattas motsvara mellan 80 och 100milj.kr. Bidragsbeloppet per nytt sysselsättningstillfälle harunder legat strax under30 . Den regionalpolitiska effekten av insatta resurserfår därför anses vara mycket god.Behov av stöd till industriell utveckling i sydostSydöstra har haft en stagnerande utvecklingunder . Inslaget av tillverkande företag medmogna produkter eller låg teknologisk nivå är betydande.Den analys, som Expertgruppen för forskning om RegionalUtveckling (ERU) presenterade som underlag årsregionalpolitiska kommittés överväganden, visade att enkraftig strukturomvandling av industrin i sydöstra att vänta . Kommittén föreslog mot dennabakgrund att företagsstöd skulle kunna utgå i sydöstraSverige till investeringar i samband med nyetableringar ochtill förnyelse av marknader, processer ochproduktutveckling inom befintliga företag. En sådaninriktning av företagsstödet hade varit möjlig utan att dentotala ramen för länsanslaget hade behövt höjas mer än vadriksdagen beslutade.I den decentraliseringsprocess som pågår har bl.a.länsstyrelserna fått ett större ansvar för resursfördelningeninom länen. Det borde därför vara självklart att anslaget förregionala utvecklingsinsatser m.m. får användas så att bästamöjliga resultat nås. Erfarenheten från län av attanvända investeringsbidrag för att driva fram angelägnateknikinvesteringar, som underlättar en smärtsamstrukturomvandling, är mycket positiva. Länsstyrelsernabör därför ges rätt att utanför allmänt stödområde ochenligt i förordning fastlagda regler besluta ominvesteringsbidrag till företag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsstyrelsernas möjligheter attinom ramen för anslaget till regionala utvecklingsinsatserbesluta om investeringsbidrag till företag inom den privatasektorn.
mot · GE02A439 · 1991-01-25 00:00:00 — Investeringsbidrag vid regionalpolitiska insatser I län genomgår industrin en accelererandestrukturomvandling. Där finns ett stort behov av att byggaupp nya eller utveckla redan existerande företag mot enhögre teknisk och allmän kompetensnivå. Möjligheter attstödja denna utveckling genom investeringsbidrag harunder funnits, men upphörde genom detregionalpolitiska beslutet 1990.Investeringsbidraget har haft god effekt, och varit enbidragande orsak till att en rad investeringar i mindre ochmedelstora företag kommit till stånd. Sammanlagt harsedan 1982 ca beviljats sominvesteringsbidrag i län. Den samladeinvesteringsvolymen kan uppskattas till mellan 80 och 100miljoner kronor. Bidragsandelen har varit maximerad till av det godkända investeringsunderlaget.Bidragsbeloppet per nytt sysselsättningstillfälle har underde legat strax . Denregionalpolitiska effekten av insatta resurser får därföranses vara mycket god.För i län finns nu två ändamål förvilket stöd kan utgå, nämligen projektstöd ochglesbygdsstöd. Dessa möjligheter är värdefulla, menstödmöjligheterna kringskäres genom attinvesteringsbidrag inte längre får användas som stödform.Denna inskränkning är olycklig och hämmar länsstyrelsensmöjligheter att på effektivaste sätt stimuleraföretagsamheten i länet.Behovet av ändamålsenliga insatser är stort i Kalmarlän. Andelen av tillverkande företag med mogna produktereller med låg teknisk nivå är betydande. Den analys somExpertgruppen för forskning om Regional Utveckling(ERU) presenterade som underlag årsregionalpolitiska kommittés överväganden visade att enkraftig strukturomvandling av industrin i sydöstra att vänta under 1990-talet.Kommittén förslog mot denna bakgrund att företagsstödskulle kunna utgå i sydöstra till investeringar isamband med nyetableringar och till förnyelse avmarknader, processer och produktutveckling inombefintliga företag. En sådan inriktning av företagsstödethade varit möjlig utan att den totala ramen förföretagsstödet hade behövt höjas mer än vad riksdagenbeslutade.Inom ramen för en samordnad länsförvaltning harlänsstyrelsen fått ett ökat ansvar för samordning av länensresurser. Ett av inslagen i dessa strävanden är attdecentralisera beslut från central nivå ner till länsnivå. Motdenna bakgrund borde det vara naturligt och självklart attanslaget för regionala utvecklingsinsatser m.m. fåranvändas så att bästa resultat uppnås.Länsstyrelserna bör därför ges rätt att utanför allmäntstödområde och enligt fastlagda regler besluta ominvesteringsbidrag till företag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt länsstyrelserna inom ramen för anslaget för Regionalautvecklingsinsatser m.m. medges rätt att besluta ominvesteringsbidrag till företag inom den privata sektorn,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regler för investeringsbidragets användning börfastläggas i särskild förordning.
mot · GE02A441 · 1991-01-25 00:00:00 — Inplacering av i stödområdet är ur både näringsgeografisk ochsocial/ekonomisk mening en del av Bergslagen. I vårtgrannskap, i och bergslagsdelar,ingår samtliga kommuner i stödområdet. Detta harinneburit att en skarp och olycklig gräns har skapats inomett ur regionalpolitisk värdering mycket likartat område. Avdenna anledning och mot bakgrund av svåraoch strukturellt orsakade obalanser inom befolkning ochnäringsliv borde inplaceras istödområdet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inplacerande av Hedemorakommun i stödområdet.
mot · GE02A442 · 1991-01-25 00:00:00 — Lokalisering av statlig verksamhet till Den statliga verksamheten har dragits ned i Härnösand.Det gäller tobakstillverkningen, den militära verksamhetenoch den statliga länsadministrationen. I regionalpolitikenfinns en social dimension. Det företag som lägger ned ellerväsentligt inskränker sin verksamhet på en ort -- har ocksåett ansvar för medverkan till nya arbetstillfällen. Staten harett sådant socialt ansvar i Härnösand.I arbetar ca 40 000 i statliga verkoch myndigheter, varav 20 000 i nationell verksamhet, 10000 i förvaltningsmyndigheterna och 10 000 iaffärsverksamhet.Stockholm är överdimensionerad i tjänstesektorn ochunderförsörjd i industrin. En utlokalisering av några tusenarbetstillfällen i statlig verksamhet skulle inte nämnvärtdämpa storstadstillväxten. Men det skulle betyda mycketmed en utlokalisering till mottagarorten. En spridning avstatlig verksamhet borde också kunna främja en tillväxt iandra näringar.En statlig utlokalisering bör göras så att den befrämjarmyndighetens utveckling. Utlokaliseringsorten måstegynna myndigheten i personal och utveckling.Härnösand har en lång utbildningstradition. Regeringensignalerar därtill i statsverkspropositionen satsningar kringStatens skola för vuxna.Med den nya deltavägen och närheten till Midlandaflygplats förbättras kommunikationslägeväsentligt.Samtidigt pågår en upprustning av stadens city ochlandstinget planerar att bygga ett länsmuseum 1991--1992.Därtill kommer den positiva utvecklingen av Sundsvalls-Härnösands högskola.Generellt kan sägas att är en bland fåresidensstäder som inte fått del av statlig utlokalisering.Med tanke på den utbildnings- och förvaltningsmiljö somkaraktäriserar kommunen, är den väl lämpad förutlokalisering av statlig förvaltning.Det har diskuterats en översyn av riksförsäkringsverketoch att 100 tjänster skulle kunna decentraliseras till annanlämplig ort. skulle passa för en sådanutlokalisering.Det pågår också en översyn av statens institut förpersonalutveckling, SIPU, som sysselsätter omkring 150personer. Det bör prövas om inte sådan statligpersonalutbildning skulle kunna utlokaliseras tillHärnösand.Det finns också ett intresse i länet att bilda ettutvecklingsbolag för utveckling av offentlig verksamhet. Ettförverkligande av denna idé skulle ytterligare gynna statligutlokalisering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av verksamheterinom och .
mot · GE02A444 · 1991-01-25 00:00:00 — togs beslut om att ombildaglesbygdsdelegationen till myndighet med utökad och delvisny verksamhet. Myndigheten har lokaliserats tillÖstersund.Glesbygdsdelegationen har sedan tillkomsten 1977fungerat som kommitté. Finansieringen har skett viakommittéanslag.För att markera den nya rollen som självständigmyndighet, och för att markera den nya myndighetensstatus i förhållande till andra myndigheter och organföreslår vi en namnändring till myndigheten förglesbygdsutveckling.Vi ser det som viktigt för glesbygden ochglesbygdsfrågorna att namnet ger en positiv ochframåtsyftande karaktär åt den nya myndigheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring avglesbygdsdelegationens namn till myndigheten förglesbygdsutveckling.
mot · GE02A445 · 1991-01-25 00:00:00 — kommuns placering i stödområde 1 I samband med den nya stödområdesindelningenplacerades kommun i överraskande -- ochmot min uppfattning -- i stödområde 2. Detta har medförtsynnerligen negativa konsekvenser för viktiga delar avkommunens näringsliv. En stor del av kommunensarbetskraft berörs av skillnaderna mellan stödområde 2 och1. Det innebär väsentliga konkurrenssvårigheter för företagi kommun gentemot företag i angränsandekommuner i stödområde 1, och , där det geshelt andra möjligheter till regionalpolitiska stödförmåner. Ipraktiken innebär detta att viljan till utveckling ochexpansion hos företagarna i kommun kraftigtminskat. Det har redan resulterat i nedskärningar avverksamheter. Svårigheterna att få nyetableringar tillkommunen har också ökat.Ett antal större industrinedläggningar har drabbatkommunen och inneburit friställning av flera hundraanställda. Stora satsningar har gjortsfrån kommuns sida för att stimulera näringslivet ochåstadkomma nya arbetstillfällen. Förväntade positivaeffekter av alla dessa insatser uteblir nu beroende på attkommunen olyckligtvis placerats i stödområde 2. Detta kaninte få fortsätta! Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommuns omplaceringfrån stödområde 2 till stödområde 1.
mot · GE02A447 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt uppfattning måste insatser inriktas på attge förutsättningar för arbete och utbildning över helalandet. Närings- och regionalpolitiken måste ges en sådaninriktning. Den kommunala skatteutjämningen är också ettviktigt inslag i denna politik eftersom den kommunalagrundservicen såsom utbildning och vård måste utförasoavsett skattekraft.Centern anser att större uppmärksamhet måste ägnas delokala arbetsmarknaderna. har arbetsmarknadenbedömts i ett regionalt eller nationellt perspektiv.Variationerna lokalt kan vara mycket stora.I den lågkonjunktur som slår igenom inomtillverkningsindustrin så drabbas ett län som Skaraborgsärskilt hårt. De varsel som redovisats de senastemånaderna är ett bevis för detta. Till detta kommeromställningen inom jordbruket som är den störstastrukturförändringen som ''drabbat'' länet.Andra sektorer som befarar svårigheter är olikaverksamheter inom turistsektorn till följd av den nyamomsen.Satsa på nyföretagandeDet bästa sättet att möta ökande arbetslöshet är att satsapå utbildning. Vi har i annan motion till årets riksmöteföreslagit utbyggnad av . Andraåtgärder är bra villkor och stöd till småföretagen och stödför att starta ny företag.Exempel på sådana åtgärder till stöd för småföretagen äratt främja riskkapitalförsörjningen för småföretag,nyetableringslån och avskaffande av förmögenhetsskattenpå arbetande kapital för egenföretagare.RegionalpolitikSkaraborgs län ingår inte i något område som erhållerregionalpolitiskt stöd. De lokaliseringsstöd som utgått ilänet har varit mycket begränsade. I denarbetsmarknadssituation som framträder är det viktigtatt stöd kan utgå för särskilt utsatta lokala områden.Länsstyrelsen i har , liksom vii motioner, särskilt pekat på den svaga arbetsmarknaden ide norra länsdelarna. Regionalpolitiskt stöd bör därför utgåselektivt även till län.Sedan början av 70-talet har det varit en strävan att i vissutsträckning lokalisera statlig verksamhet utanförStockholmsområdet. är nu det enda länet ivårt land som inte erhållit någon sådan lokalisering. Dendominerande statliga verksamheten i länet är försvaretsolika enheter. Även denna tidigare så trygga verksamhet ärnumera ständigt föremål för omprövning. Enligt vår meningbör vid kommande lokaliseringar och omlokaliseringar avstatlig administrativ verksamhet komma iförsta hand för etablering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiskt stöd ochutlokalisering av statlig verksamhet till .
mot · GE02A449 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub628 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av kultur, kunskap ochgoda kommunikationer för att stoppa kvinnoflykten frånVästernorrlands län.
mot · GE02A450 · 1991-01-25 00:00:00 — Regionalpolitiska medel till Gotlandsturismen Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo232 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användning av regionalpolitiskamedel för att utveckla en jordbruksinriktad turism påGotland.