mot · GE02Jo629 · 1991-01-25 00:00:00 — Den framtida skogliga forskningen m.m. Den svenska skogsnäringen är isärklass största valutaintjänare. Nettoexportvärdet 1990torde ligga nära . Ingen svensk näringsgren iövrigt kommer tillnärmelsevis upp i dessanettointjäningstal.Den svenska skogsnäringen ger vidare förutsättningarför bebyggelse och arbete spridd över hela landet. Även härär näringen unik. God lönsamhet inom skogsnäringengenerellt ger de bästa förutsättningarna för att utveckla helaSverige. Begreppet en levande landsbygd står och faller ipraktiken med just ett lönsamt skogsbruk, ofta i södraSverige i kombinationen jord-skogsbruk.Skogsnäringen och framför allt skogsbruket uppvisarbetydande skillnader mellan norra och . Såskiftar ägar- och arronderingsbilden för den svenska skogenpåtagligt mellan just norra och . I söder ägsskogsmarken till av enskilda hushåll medanstorskogsbruket med bolags och statligt ägd markdominerar i norr.Skogens tillväxtbetingelser är också genomklimatförhållanden mycket olika mellan regionerna. Dettahar inneburit att ökade virkestillgångar alltmerkommit att få en tyngdpunkt söder ut.På virkesmarknaden sätter detta nu sina spår. I södraSverige avtecknar sig allt tydligare bilden av framtidavirkesöverskott i relation till industrins nuvarande behov. Inorra är däremot råvarubristproblemen ett oftaförekommande diskussionsämne även om det under senareår har blivit något mindre uttalat.Förändringen av den svenska jordbrukspolitiken under1990-talet kommer med ganska stor sannolikhet attinnebära att betydande arealer på sämre åker och betesvallöverförs till skogsproduktion av skiftande slag. Dessaytterligare skogsarealer kommer inom en ganska näraframtid att ytterligare bidraga till virkesöverskottet iSydsverige. I norra kommer denna process att tabetydligt längre tid.Södra allt viktigare roll för svenskt skogsbrukmåste också få avspegla sig i en framtida inriktning,dimensionering och lokalisering av den skogligautbildningen, forskningen och utvecklingen.Det finns anledning att förmoda att det under 1990-taletkommer att krävas mycket av utvecklings- ochutbildningsinsatser för omläggningen av tillproduktiv skogsmark. Oaktat vad man skulle kunna trosaknas det mycket kunskap i dessa frågor.Pågående utredningar om den skogliga utbildningeninom tar upp dessa frågeställningar.Bristen på högre utbildning och forskning grundad påvillkoren för skogen i upplevs inom helaskogsnäringen som alltmer påtaglig och besvärande.Betydande framtida ekonomiska värden hotas om intedenna kunskap och kompetens snabbt byggs upp under1990-talet.Med Moderata Samlingspartiets förslag omkoldioxidbaserad energiråvarubeskattning och dess mycketpositiva effekter på träfiberbränslens konkurrenskraft kanvi dessutom förvänta oss ett betydande behov av kunskaps-och kompetensutveckling kring biobränslen. Det kan gällaanläggning, skötsel och skörd av dessa liksom lämpligalogistiksystem för detta.Luft-, vatten och markmiljöns förändringar i södraSverige och därmed påverkan på skogen och dessväxtbetingelser ställer också krav på forskningen ochutbildningen med referensytor i södra finns det alltså flera tungt vägande skälvarför en utbyggnad av den högre skogliga utbildningen ochforskningen byggs ut och i större utsträckning förläggs tillsödra i anslutning till den forskningsverksamhet iSmåland som och skogsnäringen nugemensamt bedriver. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida skogliga högreutbildningens och forskningens inriktning, dimensioneringoch lokalisering.