mot · GE02Fi45 · 1991-05-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:150 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m. (kompletteringsproposition) Regeringen har i årets kompletteringspropositionframfört synpunkter och förslag inom riksgäldskontoretsoch verksamhetsområden. Utöver de riktlinjerför statsskulds- och penningpolitiken som förordades imotion 1990/91:Fi217 av m.fl. (m) vill vi anföraföljande.StatsskuldspolitikenDet övergripande målet för ochstatsskuldspolitiken är att minimera kostnaderna förstatsskulden. Den inhemska upplåningen bör enligt vårmening av effektivitetsskäl baseras på riksobligationer ochstatsskuldsväxlar. Sparmedel från hushållen kan på indirektväg kanaliseras via avkastningsfonder hos kreditinstituten.Därmed saknas det anledning att tillhandahålla särskildainstrument för upplåning direkt från hushållen. Det betyderatt såväl spar- och premieobligationer som allemanspar- ochriksgäldskonton bör upphöra som statligaupplåningsformer.I kompletteringspropositionens bilaga I:4 behandlasfrågor som rör ungdomsbosparandet. Som vi föreslagit imotion 1990/91:Fi602 bör bosparandet i stället stimulerasgenom ett system med skattegynnade bostadskonton ibank, som står öppna för insättningar utan åldersgräns.Därutöver anser vi att uppgiften att informera om olikasparformer bör åvila de berörda kreditinstituten.Regeringen har tagit ett steg i rätt riktning genomatt ansluta sig till vårt krav på avveckling av den statligaspardelegationen. Emellertid överfördes i dettasammanhang vissa av spardelegationensinformationsuppgifter till bankinspektionen, vilket vimotsatte oss. Vi anser det nu framförda förslaget att låtariksgäldskontoret överta ansvaret förinformationsspridning om ungdomsbosparandet likafelaktigt. bör därför avslå regeringens begäranom godkännande av att skall få användaca till bestridande av kostnader för informationom ungdomsbosparandet.Vi står bakom den s.k. utlandslånenormen, som innebäratt staten inte skall nettolåna i utländsk valuta för attfinansiera budgetunderskott eller för att förvaltastatsskulden. Däremot vänder vi oss mot attriksgäldskontoret t.o.m. i tider av växande underskott ibytesbalansen skall vara förpliktat att vid ett valutainflöde,orsakat av ett högt ränteläge, amortera ned statensutlandsskuld. Konsekvensen blir en avsevärd höjning avstatens upplåningskostnader, som enskilda''låneförmedlare'' tillgodogör sig en betydanderänteskillnad. har det dessutom visat sig attdetta förfarande verkar uppdrivande på den inhemskaräntenivån, vilket paradoxalt nog kan öka valutainflödetytterligare. Risk föreligger också för uppkomsten avspekulationer om en förestående växelkursjustering.Riksgäldskontoret bör därför enligt vår mening integenomföra uppköp av obligationer i utländsk valuta utöverplanmässiga amorteringar.När omvandladesfrån ett verk till en myndighet underfinansdepartementet, infördes den ordningen att riksdagenger regeringen ett uttryckligt bemyndigande att svara förerforderlig upplåning, vilket uppdrag sedanvidarebefordras till . Därmed har det skettett närmande till förhållandena i jämförbara länder. , , , , ochFörenta staterna beslutar parlamenten också hur mycketstaten får låna upp eller hur storstatsskulden högst får vara. Om dessa gränser behöveröverskridas, måste berörd regering återkomma tillparlamentet med begäran om nytt bemyndigande, vilketföranleder offentlig debatt och naturligtvis ökar defolkvaldas kontrollmöjligheter. Enligt vår mening bör påmotsvarande sätt den svenska årligabemyndigande enligt lagen (1988:1387) om statensupplåning vara försett med en beloppsgräns, som inte fåröverskridas utan nytt riksdagsbeslut.I förra årets kompletteringsproposition, som innehöllregeringens begäran om lånebemyndigande förinnevarande budgetår, förutsågs ett statligt lånebehov på8,. beräknas detta behov i stället bli31,, utan att detta överskridande blivitföremål för något ställningstagande eller ens någon debatt iriksdagen. För /92 förutses nu statens behovav nettoupplåning bli . Eftersom dengräns vid vilken regeringen bör återkomma till föratt få ett nytt bemyndigande bör vara försedd med vissmarginal, föreslår vi att regeringen för detta budgetårbemyndigas ta upp lån intill ett belopp av netto 25 miljarderkronor.PenningpolitikenDe växande underskotten i bytesbalansen i förening medden pågående kapitalutflyttningen framtvingar enjämförelsevis hög räntenivå i för att kapitalbalansenskall gå ihop. Den höga realränta som kan förutses verkarytterligare nedhållande på benägenheten att investera iSverige. Mot denna bakgrund är det angeläget att ta till varavarje möjlighet att minska ränteskillnaden mot utlandetutan att för den skull äventyra tilltron till den fastaväxelkursen.Med anledning av den knapphet på likviditet somuppträdde i finansbolagskrisens spårförordades i motion Fi217 bl.a. lättnader i kassakraven.Riksbanksfullmäktige har sedermera fattat beslut meddenna innebörd, vilket vi finner tillfredsställande.Även vårt krav att den aviseradeutredningen om ställning skulle tillsättas har nublivit tillgodosett. Därmed borde vägen ligga öppen mot enmer självständig ställning för den penningvårdandemyndigheten, vilket skulle få stor betydelse för framgång ikampen mot inflationen och för en stabil valuta. Emellertidbeklagar vi att företrädare för inte beretts platsi denna utredning, som ändå skall överväga förändringar iregelverket för ett eget organ. Detta kan inteundgå att försämra möjligheterna att få fram ett väl avvägtförslag som kan vinna erforderlig politisk majoritet.I kompletteringspropositionen avvisar finansministerntanken på en snar anknytning av kronan till den europeiskavalutaenheten ecun. Till den tidigare invändningen attSverige först måste nå framgång i kampen mot inflationenläggs nu även argumentet att en trovärdig fastväxelkurspolitik inte kan baseras på kortsiktigaöverväganden beträffande dollarkursens utveckling.Moderata samlingspartiet har länge -- under senare årtillsammans med -- förordat en anknytning avkronan till det europeiska valutasamarbetet. Att byta dennuvarande valutakorgen mot ecun skulle inte innebäranågot stort steg, eftersom korgen numera -- direkt ellerindirekt -- till består av ecu-valutor. Den endatyngre valuta i korgen, som inte är kopplad till ecun, ärdollarn.Under senare tid har inträtt i deneuropeiska växelkursmekanismen, medan , som stårutanför EG och därför inte för tillfället släpps in i EMS, harvalt en ensidig ecu-anknytning med utfästelser om stöd frånbetydelsefulla europeiska centralbankers sida. De norskaerfarenheterna av detta arrangemang är goda. Eftersomdollarkursens utveckling är uppåtriktad,undviker den norska kronan den appreciering mot bl.a. D-marken som den svenska korgkonstruktionen nu medför.Till skillnad från har redan beslutat sig föratt ansöka om medlemskap i . Därmed har vi ocksåbestämt oss för att inträda i det europeiskavalutasamarbetet. Det blir således hur som helst enförändring av den svenska valutaregimen. Men detta äringet utslag av ombytlighet eller brist på konsekvens -- detblir inte fler än ett byte av valutakorgens innehåll.Om skiftet ändå skall genomföras, bör det enligt vårmening göras först som sist. Med den aktuellakurstendensen för dollarn riskerar kronans anknytningsnivåatt för som går ställa allt större krav på densvenska ekonomins interna anpassning. Dessutom förstärksspekulationerna om att kommer att företa ennedjustering av kronans värde i samband med att bytet avvalutaregim till slut sker. En svensk ecu-anknytning senastnär ansökan om medlemskap i inlämnas skulle stärkatilltron till beslutsamhet att hålla en fast växelkurs.Skulle åtgärden däremot utebli, riskerar detta faktum atttolkas som ett tecken på motsatsen.I detta sammanhang förtjänar det att påpekas att denfinska borgerliga regeringen i sitt offentliggjordaprogram anfört följande: ''I syfte att öka trovärdighetenbeträffande penningpolitiken kommer en bindning avmarkens yttre värde till EG-valutan ECU genom ett egetbeslut och utan att variationsbredden för valutaindexändras att övervägas.'' Det skulle onekligen se märkligt utom , som ännu inte uttalat sig för EG-medlemskap,skulle genomföra denna ändring före Sverige.Många höginflationsländer, t.ex. ochFrankrike, har funnit att de kunnat få bukt med sin snabbaprisstegring först efter det att anknytningen till deteuropeiska valutasamarbetet framtvingat den erforderligadisciplinen i ekonomisk-politiskt avseende. Även omregeringen är tidigt ute med sina uttalanden om en kraftigsänkning av den svenska inflationstakten, är onekligenförutsättningarna för en sådan utveckling bättre än pålänge. En ecu-anknytning kan därmed bli ett verksamthjälpmedel i kampen mot inflationen, direkt såväl somindirekt genom den krympning av räntemarginalen motomvärlden som skulle bli möjlig.Denna vägning av för- och nackdelar med en ecu-anknytning leder oss sålunda till slutsatsen att Sverigeskyndsamt bör följa exempel och anknyta kronantill ecun med tillämpning av som mest det smalavariationsbandet på +/-2,. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsskuldspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen ochfullmäktige i till känna vad i motionen anförtsom kredit- och valutapolitiken,3. att bemyndigar regeringen att för budgetåret1991/92 ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statensupplåning intill ett belopp på netto ,4. att avslår förslaget att ur riksgäldskontoretsanslag bestrida kostnader för information omungdomsbosparandet.