mot · GE02N347 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till kooperativ utveckling BakgrundSedan budgetåret 1986/87 fram /91 bedriverstaten, tillsammans med etablerad konsument -ochlantbrukskooperation, genom det gemensammaKooperativa rådet, ett 5-årigt projekt för att ''stimulerautveckling av befintlig och ny kooperation''. Projektetbenämns ''Kooperationens utvecklingssystem''.Det övergripande syftet för utvecklingssystemet är enligtKooperativa rådet, ''att skapa etablerings- ochutvecklingsbetingelser för nya kooperativa företag som ärlikvärdiga dem som redan finns för annanföretagsbildning''. (Ur grunddokumentet från oktober1986.) Innebörden av detta är bl.a. att medverka till attgoda förebilder skapas på nya områden.Totalt har till projektet anslagits 5 milj. kr. varavstaten bidragit med hälften och etablerad kooperation medden andra hälften. Således har via Civildepartementetårligen anslagits 2,5 milj. kr., t.o.m. /91, tillKooperationens utvecklingssystem.Nu föreslås en utvidgad satsning på både befintliga (förnärvarande ca 15 st) och nya kooperativa utvecklingscentragenom en fördubbling av anslaget till 5 milj. kr. Vidareföreslås att det tidigare kravet, att minst en tredjedel avanslaget skall finansieras av regionala/lokala intressenterför att statsbidrag skall erhållas, borttages.ErfarenheterUtvecklingssystemet utvärderades under det tredjeverksamhetsåret (1989) och redovisades i Ds 1990:1. Ipropositionen refereras till utvärderingen att''erfarenheterna är goda''. Vidare anges att ''under de treförsta åren fick ca 150 nya kooperativ stöd avutvecklingscentra vid sitt bildande''.Av referaten framgår inte att utvärderingen i huvudsakbedömde de interna förhållandena inomutvecklingssystemet, d.v.s. hur de regionala/lokala ochcentrala enheterna samspelade och i vilken utsträckningrespektive del uppfyllt sina i grunddokumentet formulerademål. Någon bedömning från kunder/klienter, avutvecklingssystemets insatser, har således inte gjorts.Således har ingen ''kvalitativ'' utvärdering utförts.Av de ''150 nya kooperativen'' är den övervägande delenföräldrakooperativa daghem. På övriga områden har nyakooperativa företag i egentlig mening inte framkommit inågon större omfattning. Ett antal företagsbildningar, t.ex.bland patienter inom psykvården, har visserligen tillkommitpå senare tid. De är dock inte att betrakta som egentligaföretag utan snarare som goda försök att i nya former skaparehabilitering under företagsliknande former.Det finns således tecken som tyder på att deninformations-, utbildnings- och rådgivningsorganisationsom byggts upp är överdimensionerad i förhållandetill nuvarande efterfrågan. Även en bedömning avpotentialen för kooperativt nyföretagande indikerar attrisken för överdimensionering är stor. Dessutom arbetardelar av utvecklingssystemet enligt min bedömning med enfelaktig inriktning och riskerar därmed att motverkautvecklingssystemets syfte, dvs. att medverka till bildandetav självständiga och livskraftiga företag i den kooperativaföretagsformen. Det finns t.o.m. enligt min bedömninginslag i den bedrivna verksamheten som direktmotverkar eller misskrediterar den kooperativaföretagsformen.ÅtgärderDet är av betydelse att de framtida satsningarna för attstimulera kooperativa företag på nya områden, nu efter denfemåriga projekttidens avslutning, övergår till att inriktaspå att successivt föras in i den etableradeföretagsrådgivningen så som avsikten ursprungligen var.Det bör understrykas att detta bör ske i syfte att främja enökad privat företagsamhet på områden där den kooperativaföretagsformen framstår som särskilt ändamålsenlig. Detgäller främst inom den växande tjänsteproducerandeföretagssektorn där personalägda företag i kooperativ formkan vara en framkomlig väg.Utvecklingsfondernas verksamhetsområde har nuutvidgats till att omfatta all typ av småföretagsamhet -- äventjänsteproducerande företag. Då är det naturligt attsuccessivt föra in även den kooperativaföretagsrådgivningen dit -- istället för att fortsättauppbyggnaden av en parallell rådgivningsverksamhet.Dessutom finns det banker ochrådgivningsföretag som aktivt arbetar med den kooperativaföretagsformen i sin kundrådgivning. Därför bör tillUtvecklingsfonderna uppdras att skaffa sig erforderligkompetens för kooperativt företagande. Resurser härförbör avsättas av berörd myndighet.Det är av stor betydelse att satsningar för en kooperativutveckling också stöds av regionala och lokala intressenter.Kravet på en tredjedels regional/lokal anslagsfinansieringbör därför kvarstå som förutsättning för statligt stöd tillregionala/lokala kooperativa utvecklingscentra.Eftersom det enligt min bedömning inte finns motiv föratt fortsätta utbyggnaden av en parallell företagsrådgivningtill Utvecklingsfonderna och med hänsyn till det allmännastatsfinansiella läget, anser jag det omotiverat med enfördubbling av anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Stöd till kooperativ utveckling /92 anvisar ett reservationsanslag påoförändrat . att fördelas enligt i motionen anförda riktlinjer,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående utvidgad kooperativkompetens hos de regionala utvecklingsfonderna.