mot · GE02Ub634 · 1991-01-25 00:00:00 — Det råder svår brist på forskarutbildadeföretagsekonomer i . Detta förhållande utgör ettallvarligt hot bl.a. mot lärarförsörjningen iföretagsekonomi. Det gör också att det är mycket svårt förnäringsliv och förvaltning att rekrytera högkvalificeradpersonal med ekonomisk inriktning för t.ex.utredningsuppgifter. Även forskningen i ämnet ärunderdimensionerad, vilket UHÄ uppmärksammat i sinasenaste anslagsframställningar. En internationellt sett alltviktigare deldisciplin som företagsstrategi finns ännu inteföreträdd i Sverige.Professur i företagsekonomi 1971 inrättades forskarutbildning vid ekonomiskainstitutionen vid dåvarande inomsåväl ekonomiämnena inom det tekniska området somämnet företagsekonomi inom den filosofiska fakulteten.Några särskilda resurser till forskarutbildningen iföretagsekonomi anslogs dock inte. Det förutsattes avstatsmakterna att den skulle kunna genomföras genom attden tekniska fakultetens handledarresurser utnyttjades. Pådetta sätt kunde viss forskarutbildning i företagsekonomibedrivas vid den filosofiska fakulteten under större delen av1970-talet.Paradoxalt nog kom tillkomsten av temaforskningen iLinköping att få negativa följder för denföretagsekonomiska forskningen i och med atttemaforskningen skulle svara för alla ämnensforskningsanknytning inom den filosofiska fakulteten.Inriktningen och dimensioneringen av temaforskningenkom i praktiken att beskära möjligheterna tillforskarutbildning eller forskning i företagsekonomi.Successivt har emellertid en omfattandeexternfinansierad forskning i företagsekonomi vuxit fram.1987 inrättade universitetsstyrelsen en extra professur iämnet. Den förutsattes kunna baseras på externaforskningsmedel. Den externfinansierade forskningensomfattning vid institutionen motsvarar cirka sju personår.Ett samarbete har också inletts med denföretagsekonomiska utbildningen vid högskola.Det har bland annat kommit till uttryck i antagningen tillforskarutbildningen.Universitetsstyrelsen i har starkt betonat detangelägna i att forskningen och forskarutbildningen iföretagsekonomi får en basorganisation via fakultetsanslagoch att denna byggs upp successivt. UHÄ har helt ställt sigbakom förslaget och högprioriterat detta.Mot denna bakgrund är det rimligt att en professur iföretagsekonomi inrättas möjligt vid LinköpingsUniversitet. Det har beräknats att professuren skulle krävaett resurstillskott på 900 000 kr.Särskild fakultetsresursI enlighet med forskningspropositionen förra åretbeslutade om en särskild fakultetsresurs förhögskolelektorers forskning från och med budgetåret1991/1992. Medlen skall fördelas med lika stora belopp, 5miljoner kronor, till var och en av de humanistiskarespektive matematisk--naturvetenskapliga fakulteternavid samtliga universitet utom i bör också få en sådanresurstilldelning. har en annanorganisation än övriga universitet i landet. Det finns ingaseparata humanistiska och matematisk-naturvetenskapligafakulteter vid . Den filosofiska fakulteten ärodelad och gemensam för lärarna inom såvälmatematik/naturvetenskap som samhällsvetenskap ochhumaniora. Det är helt oacceptabelt att avorganisationstekniska skäl ställa högskolelektorerna iLinköping utanför den föreslagna resurstilldelningen.Följaktligen är det av största vikt att också denfilosofiska fakulteten vid i tillförsmedel motsvarande den särskilda fakultetsresursen.Förstärkningen bör uppgå till 5 miljoner kronortillsammans för den filosofiska fakulteten, med 1,5 miljonerkronor för /92 och /93.Resurser till universitetsbibliotekenRiksdagen beslutade också att under anslaget till dehumanistiska fakulteterna ge universitetsbiblioteken enförstärkning av litteraturförsörjningen till humanistiskforskning med vardera. Av samma skäl som tidigare anförtshar uppenbarligen universitetsbiblioteket i blivitbortglömt också i detta sammanhang. Humanistiskforskning bedrivs bland annat inom tema.Universitetet i strävar, i enlighet med sittnyligen av styrelsen antagna handlingsprogram, efter attinom all utbildning förstärka inslaget av humaniora. Likasåplaneras en förstärkt vetenskapsorientering inom olikautbildningar. Dessa planer, liksom möjligheterna atttillfredsställa behoven i samband med en ökandeinternationalisering, försvåras genomuniversitetsbibliotekets brister inom det humanistiskaområdet.I har universitetsbibliotekets samlingar storabrister inom humaniora, framför allt vad det gäller äldresamlingar och större handböcker. Arkiv- ochhandskriftsmaterial saknas. Arkivinformation i form avmikrokort från Svensk arkivinformation, SVAR, kommerinte att levereras som pliktexemplar, utan införskaffande avsådana mikrokort måste bestridas inom ramen föruniversitetets förvärvsbudget. Avsaknaden av äldrematerial gör att i i störreutsträckning än övriga universitet är beroende av entillfredsställande utformning av möjligheterna till inlåningfrån andra universitetsbibliotek. Det bör i sammanhangetnämnas att vid sidan av den omfattandefjärrinlåningen har universitetsbiblioteket iLinköping en stor fjärrutlåning, då temaforskarnasverksamhet ofta leder till inköp av annan internationelllitteratur än vad verksamheten vid övriga universitet ledertill. I detta senare avseende är i iviss mån en nationell resurs. Omfattningen avuniversitetsbibliotekets fjärrlåneverksamhet gör att ökadeportokostnader, som fr.o.m. innevarande år bestrids avuniversitetet då tjänstebrevsrätten avvecklats, och ökadekostnader för kopior från andra bibliotek medför specielltstora behov av extra resurser för universitetsbiblioteket iLinköping.Enligt vad som framgår av ovanstående har universiteteti speciellt stora problem att tillfredsställa debehov som forskare, lärare och studerande har beträffandevetenskaplig litteratur och biblioteksservice inom dethumanistiska området. I jämförelse med övrigauniversitetsbibliotek bör inte i i dettaavseende få en ytterligare försämrad ställning, utanriksdagen bör se till att i , liksomandra universitet, /93 erhåller enresursförstärkning uppgående till för litteraturförsörjning till humanistiskforskning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en professur iföretagsekonomi bör inrättas vid Linköpingsuniversitet,2. att fr.o.m. /92 tillLinköpings universitet som särskild fakultetsresurs anvisar5000000 kr. för /92, i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ,liksom övriga universitet, för /93 böranvisas . för litteraturförsörjning till humanistiskforskning.