ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub157 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Inom gymnasieskolans lilla ram ingår ett antalutbildningar som är en direkt uppföljning av de tvåårigagymnasielinjerna. Så har t ex specialkurserna inom jord-och skogsbrukssektorn i betydande utsträckning utnyttjatsav ungdomar som genomgått de ovan nämnda linjerna menäven av andra sökande som med lång praktisk erfarenhetvarit i behov av utbildningen för sin framtidayrkesverksamhet.I regeringens proposition ''Växa med kunskaper''föreslås att utbildningar inom lilla ramen och vissa andraspecialkurser ska ingå under det nya begrepetpåbyggnadsutbildning och anordnas inom komvux. Därtillkommer vissa utbildningar att helt försvinna. Vilka somåsyftas framgår ej helt klart.Nuvarande särskilda yrkesinriktade kurser behöverenligt föredragande statsrådet få en genomgripandeöversyn. Vissa av kurserna kan komma att hamna underbegreppet påbyggnadsutbildning, vissa underuppdragsutbildning, vissa kan komma att ingå i de treårigagymnasielinjerna medan andra helt försvinner.Föredraganden anför vidare att det är regeringens uppgiftatt besluta i dessa frågor.Enligt vår uppfattning kommer det under lång tidframöver att finnas ett behov av den utbildning som idagerbjuds inom såväl lilla ramen som vid de yrkesinriktadekurserna.Det är enligt vår uppfattning olyckligt om t ex de kursersom anordnas vid jordbruks- och skogsbruksskolorna,20 v eller 40 v, med det sagda i propositionen blir de kursersom tas bort. Ett annat exempel är driftsledarkurserna inomlantbrukssektorn som har en mycket viktig funktion att fyllainom det svenska lantbruket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt med avslag på proposition 1990/91:85 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av fortsatta specialkurser ochyrkesinriktade kurser inom jord- och skogsbrukssektorn.
mot · GE02Ub159 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen TuristhotellutbildningI den nya gymnasieskolan skall det finnas 16 nationelltfastställda treåriga program. Hotell- ochrestaurangprogrammet skall utbilda elever för flera yrkeninom hotell, restaurang och storhushåll. Efter ett grenlöstförsta år delar sig programmet i de två grenarna hotellrespektive restaurang.Genom samordningen i ett treårigt program för hotell-och restaurangyrken kan gymnasieskolan utbildakompetent personal på området, vilket anses vara en avförutsättningarna för att skall kunna konkurrerainom turistnäringarna.Turisthotellens storlek varierar väsentligt beroende påortens storlek och läge. Främst inom glesbygden finnsmånga små turistföretag som sammantaget har en storbetydelse för regionens sysselsättning.De små turisthotellen har genom sin låga beläggning inteunderlag för att anställa personal som är specialistutbildadepå hotell eller restaurang. Man efterfrågar därför personalsom kan växla i arbetsuppgifter mellan kök, servering,lokalvård, reception och vissa administrativa göromål.För närvarande finns ett flertal turisthotellutbildningarsom tar upp denna breda utbildning. Från hotellföretagenhar man fått ett mycket positivt gensvar för dennaallroundutbildning.Med anledning av den nya inriktningen på hotell- ochrestaurangprogrammet har en stor osäkerhet uppståtthuruvida det ges möjligheter för denna allroundutbildningatt finnas kvar. Det måste beredas möjligheter till enturistutbildning som genom lokala grenar är anpassad tillsmå turisthotell, en utbildning till vilken elever från helaSverige har möjligheter att söka.Turistnäringen utgör en livsviktig sysselsättning förmånga små kommuners fortlevnad. Därför är det av allrastörsta vikt att även utbildningen är anpassad efter derasbehov av personal. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av personal anpassadför de små turisthotellen.
mot · GE02Ub163 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Samhället satsar mycket stora belopp på attförebygga ohälsa och olyckor samt stimulera tillfriskvårdsinsatser inom t ex arbetslivet. Samtidigtframlägger nu regeringen ett förslag till förändradgymnasieutbildning som innebär att ämnet gymnastikförändras till idrott-hälsa, vilket är en riktig breddning avämnet enligt vår åsikt. Det är enligt vår uppfattning då intelogiskt att som ämnet breddas så kommer antalettimmar att skäras ned högst avsevärt i jämförelse med denuvarande förhållandena.Gymnastik/idrott är viktigt, vilket man insåg redan ibörjan av då ämnet blev obligatoriskt i skolan.Där skall alla ges möjlighet till fysisk träning vilket höjerprestationsförmågan och positivt påverkar elevernas helaskolsituation. Ämnet idrott-hälsa innehåller grunderna ifriskvård, ergonomi, hälsa, träningslära, dans, rytmik m.m.Människokroppen är ovärderlig och vi måste lära oss helalivet att skona den på bästa sätt. Följden av en minskningav tid för idrott-hälsa innebär sannolikt att belastnings- ochförslitningsskador ökar och att kroppsvikten ökar, vilketmedför ett ökat antal ''välfärdssjukdomar''.Med tanke på alla rapporter som visar att framför alltflickors fysiska kondition, men också pojkars, har minskatde senaste årtiondena, så är detta betänkligt. Ett folks hälsaär inte bara en fysisk faktor. Det är också en ekonomiskfaktor och avspeglar sig bl a i arbetsskador såsombelastningsskador och större sjukfrånvaro. Regeringen harinte överhuvud taget gjort någon konsekvensanalys aveffekterna av sitt förslag. Vad kostar det landet att våraungdomar får försämrad kondition? Vad kostar det i ökadsjukskrivning? Vad kostar det i minskad produktivitet osv?Detta är ingen ovanlig brist i regeringens förslag.Alternativkostnader är något som ständigt saknas iregeringens sammanlagda bedömningar. får inte blidet första och enda industriland i västvärlden som inteutvecklar elevernas fysiska kvaliteter under de senatonåren.Mot denna bakgrund föreslår vi att ämnet idrott-hälsages och att dessa timmarfördelas på minst tre tillfällen under en normalvecka iskolan. Det finns heller ingen logik i att ge T-grenen mindreantal veckotimmar än de teoretiska grenarna om man medinnehållet i idrott-hälsa avser att ge eleverna bättre kunskapi att undvika belastnings- och förslitningsskador somkommer senare i ett aktivt yrkesliv. Det vi här ovan anförtgäller såväl nationella som individuella program. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökat antal veckotimmar förämnet idrott-hälsa för såväl nationella som individuellaprogram,2. att hos regeringen begär en analys av vilkenbetydelse ämnet idrott-hälsa har för att förebygga skador avolika slag och den betydelse ämnet har för hälsa ochvälbefinnande samt om det finns någon skillnad i ämnetsbetydelse för kvinnor och män.
mot · GE02Ub166 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I proposition 1990/91:85, Växa med kunskaper, föreslåsen nedläggning av Statens skola för vuxna i Härnösand.Statens skola för vuxna fyller en viktig funktion förmänniskor som har svårt att delta i den reguljäravuxenutbildningen, t.ex. på grund av skiftarbete.Undervisningsformen, där intensivveckor blandas medsjälvstudier, passar också många människor i glesbygdensom kan ha långa avstånd till närmaste vuxenutbildningsort.Statens skola för vuxna i bedriver också enomfattande utbildning i biståndsspråk, t.ex. portugisiska,spanska och swahili. En undervisning som är svår elleromöjlig att få tag i för många kommuner.I propositionen sägs att en förutsättning för en ökadanvändning av distansutbildning är en utveckling avpedagogik, metoder och material. Det föreslås en utredningför att belysa hur en utveckling av distansutbildning skakunna komma till stånd inom det offentliga skolväsendet.Vi tycker att det är riktigt att utreda förutsättningar förden framtida distansundervisningen. Men vi anser attStatens skola för vuxna i ska finnas kvar till dessutredningen är gjord och förslag finns om hur den framtidadistansundervisningen ska bedrivas. Utredningen kanmycket väl komma fram till att statens skola för vuxna kanspela en viktig roll även . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nedläggning av statens skola förvuxna i .
mot · GE02Ub168 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Regeringen föreslår att all gymnasial utbildning skallvara treårig och utgöra grund för såväl högskolestudier somyrkesverksamhet. Utbildningstiden skall således vara likainom alla utbildningsområden och för alla elever oavsettvilka krav som ställs för vidareutbildning elleryrkesverksamhet.Regeringens förslag innebär att en kvantitativ utbyggnadav de yrkesinriktade delarna av gymnasieskolan skall ske påbekostnad av det kvalitativa innehållet i destudieförberedande linjerna. Nedskärningen avundervisningstiden i en rad ämnen på dessa linjer är mycketomfattande och kommer att medföra en klart försämradutbildning. Det är djupt allvarligt att regeringen låter enmissriktad likriktning av gymnasieskolan väga tyngre änkravet på kvalitet i utbildningen. Det hela blir definitivt intebättre av att skolministern söker dölja de negativaeffekterna av sina förslag genom att plötsligt beräknaläsårets omfattning till 30 effektiva arbetsveckor. Läsåretomfattar som bekant -- 10 av dessa används alltsåenligt skolministern till annat än effektiv undervisning!Det finns givetvis all anledning att påtala allvaret i delångtgående nedskärningarna av en rad ämnen inom destudieförberedande linjerna. Särskilt påtagligt finner jagemellertid att nedrustningen drabbar samhällskunskap ochreligionskunskap. Inom humanistisk gren minskar såledestiden för undervisning i samhällskunskap med tvåtredjedelar och för religionskunskap med hälften -- enligt30-veckorstänkandet! Givetvis blir den procentuellaminskningen ännu större, när läsåret baseras på 40 veckor.Det är enligt min mening allvarligt, att de angivna tvåämnena, som båda inrymmer utomordentliga möjligheteratt bibringa eleverna kunskaper av största betydelse fördem som samhällsmedborgare, skall behandlas ochbetraktas på det synnerligen negativa sätt, som sker ipropositionen. Verkligheten i dagens samhälle vittnar omhur nödvändigt det är att stärka den unga människanskänsla för vad som är rätt och riktigt och lära henne atthandla under ansvar. Den föreslagna nedskärningen avundervisningstiden i religionskunskap och samhällskunskapmåste därför avvisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beträffande undervisningstiden i religions-och samhällskunskap i gymnasieskolan beslutar i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GE02Ub170 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I propositionen 1990/91:85 Växa med kunskaper finnsett avsnitt som rör elever som fått sin utbildning i särskolan.Ett direkt citat ur propositionen lyder som följer:''Utbildningen i särskolan är inte sådan att den kan gebehörighet till de nationella programmen. De individuellaprogram inom gymnasieskolans ram som jag har i tankarnaär knappast heller lämpade för dem som fått sin utbildningi särskolan. ''Litet längre fram i propositionen står, jag citerar: ''I ochmed att ungdomarna skall ha gått i för attkunna börja i gymnasieskolan kommer denna inte att varaöppen för elever från särskolan. De ungdomar som i och försig en gång har gått i men som har flyttat övertill särskolan får inte heller gå i gymnasieskolan eftersom deinte kan anses ha avslutat grundskoleutbildningen. ''Jag anser att detta sätt att uttrycka sig dömer ut eleverpå förhand. Det kan inte vara rimligt att så skall kunna ske.Att på sätt som sägs i propositionen definitivt utestängavissa elever från gymnasieskolan kan få till följd attsvagpresterande elever inte kommer att välja särskolan, omde kan undvika detta. Men har de då begränsademöjligheter att följa med i den vanliga kan jaginte se annat än att deras möjligheter för framtidenförsämras hur de än väljer.Det stämmer heller inte överens med anslaget ipropositionen som betonar att i gymnasieskolan skall allaungdomar mellan erbjudas utbildning. Basenskall utgöras av 16 nationella program riktade mot olikaområden. Efter ett första gemensamt år kan programmendelas i grenar som kan vara nationella eller lokala.Därutöver skall eleverna kunna erbjudas individuellaprogram där hänsyn tas till de personliga behoven ochförutsättningarna.Enligt min mening måste också elever som gått isärskolan och visat framsteg ges möjlighet att gå igymnasieskolan om det bedöms att de klarar detta. Det börkunna ankomma på skolledningen och i samråd medföräldrarna att göra en bedömning av varje enskild elev. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om elevers möjlighet till utbildning igymnasieskolan.
mot · GE02Ub171 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Det är positivt att miljö och ekologi nu föreslås få enframträdande plats i den nya gymnasieskolan. Några citatfrån propositionen: ''bör därför på nytt bli ettföregångsland, för hur kunskaper om ettekologiskt samhälle kan utvecklas och tillämpas'' och''Hoten mot vår miljö är svåra att rationellt uppfatta fördem som saknar elementära naturvetenskapliga insikter. Enrationell debatt om miljöproblemen har blockerats av ettallmänbildningsideal som uteslutit naturvetenskapligakunskaper. Den nödvändiga miljömedvetenhetenförutsätter en naturvetenskaplig alfabetisering -- -- -- ombesluten skall vara gripbara för ett demokratisktbeslutsfattande. ''Tyvärr tar inte regeringen konsekvenserna av dessavackra ord genom att ge gymnasieskolans elever möjlighetatt få just de här kunskaperna.Det finns ett behov på gymnasieskolan av ettobligatoriskt ämne som kan ge en samlad bild avmänniskans verksamhet på jorden (med avseende påjordbruk, fiske, skogsbruk, energi, råvaror, industri,transporter, bosättning, bebyggelse m.m.) från ekologisksynpunkt och kopplat till miljöfrågorna. Ett ämne som ärtvärvetenskapligt till sin karaktär och som binder sammannaturvetenskap med samhällsvetenskap och humaniora.Ämnet bör utgå från de lokala förhållandena för att vidgastill att gälla , , och hela världen. Detbör belysa de för framtiden viktiga frågorna om människanpå jorden; hennes livsvillkor, överlevnadsproblemen,resurs- och miljöfrågorna. Det bör genomsyras avhumanekologiska idéer.Det enda ämne som förenar allt detta och som kan liggatill grund för en fortsatt miljöundervisning ärgeografiämnet. Att tro att dessa kunskaper skall kunnauppnås genom en samverkan mellan naturkunskap ochsamhällskunskap är en utopi och har aldrig fungerat.Regeringen borde vara medveten om att när man trycker såstarkt på kärnkunskaper i miljökunskap så går det inte utanatt geografin finns med. Det måste finnas behöriga lärare igeografi och ämnet måste in som ett kärnämne i samtligaprogram.På sidan 99 i propositionen står det: ''Först kommermiljöfrågorna. Vår tid kännetecknas avbefolkningsexplosion, förslösande av naturresurser, skadori ekosystemen. För att klara välstånd och en tillväxt i balansbehövs en allmän kunskap om vad som är fel i dagenssystem. Sådan kunskap ska alla elever få. ''Inom geografiämnet finns en forskningsbas inom just deområden som framhävs. Svenska geografer har spelat enframträdande roll både inom och i storaekologiska u-landsprojekt.Trots detta finns inte ordet geografi omnämnt ipropositionen.Med anledning av ovanstående resonemang menar vi attgeografin bör bli ett kärnämne i samtliga program ochomfatta , vilka kan disponeras delvis från deindividuella valen och delvis ur naturkunskap ochsamhällskunskap. Med anledning av det anförda hemställsatt beslutar att geografin skall bli ett kärnämnei samtliga program i gymnasieskolan och omfatta .
mot · GE02Ub174 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Utbildning för psykiskt utvecklingsstörda barn ochungdomar ges i särskolan. I den obligatoriska delen avsärskolan ingår grundsärskolan och träningsskolan. Densenare är avsedd för dem som inte kan tillgodogöra sigundervisning i grundsärskolan.Sedan den 1 juli 1988 har vuxna psykisktutvecklingsstörda rätt till vuxenutbildning inom ramen försärvuxutbildningen. Regeringen föreslår i propositionen attsärvux även skall omfatta viss utbildning påträningsskolenivå.Detta är ett krav som vi från liberalt håll har rest vid fleratillfällen. De vuxna utvecklingsstörda på träningsskolenivåhar väntat på att få rätt till undervisning inomsärvux. För de utvecklingsstörda kommer detta att ökaderas möjligheter att leva ett rikt och aktivt liv. Det ärdärför bra att regeringen nu äntligen hörsammat vårt krav.För att detta skall kunna förverkligas måste tillräckligamedel tillskjutas.Inom den nuvarande särvuxutbildningen finns detoroande signaler om att denna inte i tillräcklig utsträckningkommer de utvecklingsstörda till del. Antaletundervisningstimmar är otillräckligt. Initiativ måste tas föratt undanröja dessa brister. finns det medelavsatta för ca , medan behovetför att beslut skall kunnaförverkligas uppskattats till 100 000. Därför föreslår vi attnuvarande särvux tillförs ytterligare 30 milj.kr. för attkunna nå upp till beslutat antal undervisningstimmar. Dessamedel finns reserverade i vårt budgetalternativ inför1991/92. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att särvuxutbildningen måstekomma alla berättigade till del,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel motsvarande 30milj.kr. tillförs nuvarande särvux under /92.
mot · GE02Ub176 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Den allt snabbare internationaliseringen är tydlig på allasamhällsområden. För att kunna ta aktiv del i dennautveckling där nationsgränser spelar allt mindre roll, för attkunna knyta kontakter människa till människa och för attkunna främja ett ökat utbyte över gränser av varor, kultur,utbildning, forskning m.m. krävs allt bättrespråkkunskaper. Betydelse av detta framhålles myckettydligt i regeringens proposition 1990/91:85 omgymnasieskolan.Redan i dag spelar språken en stor roll i gymnasieskolansutbildning. För att säkerställa att de studerande verkligenfår undervisningsspråk i den omfattning som är skälig harregeringen i förordning kommit att garantera elevernalärarledd undervisning i nybörjarspråk (C-språk) ochfortsättningsspråk (B-språk) på en minstaundervisningsnivå.I propositionen föreslår regeringen, att i timplanerna förde nationellt fastställda programmen, en minsta tid skallanges som skall garantera omfattning av varje elevs rätt tilllärarledd undervisning. Styrelsen för respektive utbildningkommer dock att kunna besluta om en ökning avtimantalet.Genom att det kommande sättet att beräknaundervisningstid skiljer sig från det nuvarande uppstår vissasvårigheter att göra rättvisande jämförelser.Trots dessa problem framstår det ändå som helt klart atttiden för den lärarledda undervisningen för eleverna somläser B-språk och C-språk kommer att bli mindre än vadsom gäller om regeringens förslag förverkligas. Dettaförhållande bör ändras så att eleverna i den framtidaspråkutbildningen i gymnasieskolan får lärarleddundervisning av minst samma omfattning som . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om språkundervisning igymnasieskolan.
mot · GE02Ub177 · 1991-03-19 00:00:00 — med anledning av redog. 1990/91:6 Styrelsens för stiftelsen berättelse över fondens verksamhet och förvaltning har Stiftelsen vetenskaplig forskning genom att dela utprojektanslag till ''sådan forskning som syftar till att ökakunskapen om de verkningar som tekniska, ekonomiskaoch sociala förändringar framkallar i samhället och hos deenskilda människorna''.Enligt stiftelsens stadgar skall företräde ges åt forskningvars medelsbehov inte så väl tillgodoses på annat sätt.Forskningsprojeketen skall vara stora och långsiktiga ochfonden skall främja kontakter med internationell forskning.Samhälleligt angelägna forskningsområden som inte harnågra speciella företrädare för sig skall särskiltuppmärksammas.Under åren som gått har många angelägnaforskningsprojekt, som utan detta stöd sannolikt intekunnat genomföras, fått sin finansiering genom fonden.Konkurrensen om fondens forskningsanslag har emellertidhårdnat. Detta beror dels på att antalet projektansökningarliksom de genomsnittliga sökta beloppen har ökat, dels påatt fondens disponibla utdelningskapital har minskat.Under de första åren delades ut 95--100 miljoner perår (penningvärde). kunde endast72 miljoner fördelas.Granskningen och gallringen bland ansökningarna blirett allt svårare arbete. av ansökningarna (432 av659) måste avslås. Det innebär att mångamycket angelägna forskningsprojekt inte kan genomföraseller får skjutas upp.Att avkastningen från fonden har minskat har fleraorsaker. Till viss del beror det på de restriktioner förkapitalförvaltningen som gällde till 1988.Grunddonationens värde och som en följd därav den årligaavkastningen minskade under dessa år och effekterna avdetta återverkar fortfarande. En annan orsak är inflationensom ökat betydligt mer än stiftelsens disponibla anslag.Inför 1991 tillkommer en tredje orsak som försämrarnettoanslagen till forskning, nämligen en höjning avuniversitetens förvaltningsavgifter från 3 till 13,av detbeviljade projektanslaget.Vi går mot ökad internationalisering och samarbete,men också konkurrensen från ställer höga krav påkvalificerad forskning. I denna situation är det enligt vårmening särskilt angeläget att Jubileumsfondmed sina högt ställda krav på samhällsnytta ochvetenskaplighet ges möjlighet att bryta den negativatrenden och öka/återställa sin årliga anslagsutdelning. Föratt möjliggöra detta måste fonden till grunddonationen fåett kapitaltillskott. Regeringen bör överväga på vilket sättdetta lämpligast kan ske. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökadanslagsutdelning från .
mot · GE02Ub40 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Förverkligandet av förslagen i regeringens proposition''Näringspolitik för tillväxt'' innebär en kraftfull satsning förutvecklingen av vårt lands ekonomiska styrka. Som ett led idenna satsning föreslås bland annat att antalet platser inomhögskolan ökas. Denna förstärkning avhögskoleutbildningen inom främst det tekniska området ärviktig för att skapa tillväxt.För de regionala högskolorna i föreslås dockinte vare sig någon utökning av antalet platser inomingenjörsutbildningen eller några ytterligare resurser tilllokala och individuella linjer och fristående kurser.Högskolan i /skall betjäna enregion som till en del består av Fyrstadskommunerna. Menhögskolan skall också betjäna omfattandeglesbygdsområden i och norra för hela detta geografiska verksamhetsområdeär dess ensidiga beroende av bilindustrin därsysselsättningen nu minskar kraftigt.I nästan alla Dalslandskommunerna dominerar företagsom är underleverantörer till bilindustrin. Den minskadeproduktionen av bilar har lett till personalminskningar vilkaslår mycket hårt i denna glesbygd. I har minskat och planerar att minska antaletanställda med över 3 000.För att ge regionen nödvändiga möjligheter tillindustriell förnyelse och en ny struktur behövs störresatsningar på högskoleutbildningen. Högskolan iTrollhättan/bör därför få del av de satsningarsom görs i samband med tillväxtpropositionen.De föreslagna resurserna bör därför omfördelas så attnämnda högskola får del av såväl det ökade antaletingenjörsplatser som ett högre anslag för lokala linjer ochfristående kurser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utbyggnad avhögskolan i /.