mot · GE02A812 · 1991-01-25 00:00:00 — Bidraget kanockså användas till att betala en del av den egnabarnomsorgen i eller alternativ regi.Målsättningen är att hela statsbidraget fördelas ut direkttill föräldrarna för alla barn från till skolstarten.Ett första steg är att ett beskattat vårdnadsbidrag införsmed /barn och år till föräldrar med barn upp tillskolåldern. Styrkta barnomsorgskostnader skall medgeavdragsrätt upp till samma nivå.Kvinnors hälsaKvinnors särskilda hälsoproblem har inte fått tillräckliguppmärksamhet. Många kvinnor upplever en brist påförståelse hos läkare de mött. Deras diffusa symptom medsveda och värk anses ofta ha psykiska orsaker.Behandlingen består mestadels i utskrivning av lugnandemedel. Sjukdomen botas inte -- istället hamnar kvinnan i ettläkemedelsberoende.Kvinnor som arbetar inom vård och omsorg drabbas intesällan av förslitnings- och belastningsskador. Kunskapernaom dessa sjukdomar saknas hos många läkare. Istället föraktiv rehabilitering och träning får patienterna enbartsmärtstillande medel.När en kvinna blir sjuk handlar det vanligtvis omsjukdomar inom lågprioriterade områden med allt vad detinnebär av långa köer, små resurser och sämrebehandlingsresultat. Belastningsskador, reumatiskasjukdomar och gynekologiska åkommor är sådana exempel.Resurserna finns i stället inom mer intressanta områdenexempelvis hjärtoperationer.Sjukvårdens uppgift måste vara att ge en adekvat vårdbåde till kvinnor och män. Resurser och forskning skall ihögre grad inriktas på sjukdomar som drabbar kvinnormest.MissbrukareKvinnliga alkoholmissbrukare behöver vård tillsammansmed kvinnor, utan män. Tyvärr ökar antalet missbrukareoch därför krävs fler vårdplatser. För att kunna hjälpa ungakvinnor som är i riskzonen måste vi få ökad kunskap. Denvård de får bygger på erfarenheter av män och derasbeteende. Flickor har emellertid ett annat beteendemönsteroch deras problem är annorlunda. Vad här angetts omalkohol gäller drogmissbruk överhuvudtaget.Vården av kvinnliga drogmissbrukare skall ske i en miljömed enbart kvinnor. Forskning om unga kvinnors missbrukmåste initieras.Våld riktat mot kvinnorDet finns ett omfattande våld som inte väcker rubriker.Det försiggår inom hemmets fyra väggar. Genomsnittligtmisshandlas en kvinna till döds av sin man, föredetta man, fästman eller sammanboende.År 1989 anmäldes 1 462 våldtäkter till polisen. innan är det enökning med inte . Det verkliga antaletär dock ännu mycket större.Kvinnor måste ha rätt att leva sitt liv utan fruktan förvåld och övergrepp. Dessvärre finns inte den rätten förmånga kvinnor. Samhällets insatser skall, enligt vår mening,inriktas på att ge kvinnor skydd och hjälp.Kvinnor som utsatts för våldsövergrepp har olikahjälpbehov. Det kan gälla såväl medicinsk vård som socialtoch psykologiskt stöd.Kvinnojourerna är en mycket stor tillgång för dedrabbade kvinnorna. Tyvärr har de små resurser till sittförfogande. Det är nödvändigt att kommunerna gerjourerna stöd och hjälper till med exempelvis lokaler ochutbildning. Samhället har ett gemensamt ansvar att sörja föratt tillräckliga resurser tillförs kvinnojourerna.Utbildning -- forskning -- kulturUtbildningUtbildningens roll är mycket viktig i arbetet för att nåett mer jämställt samhälle. Flickors intressen och kunskapmåste få ett rimligt utrymme i skolan. Så sker inte ochdärför måste detta uppmärksammas mer i lärarutbildningenoch även i fortbildningen av tidigare utexaminerade lärare.Invanda könsrollsmönster måste uppmärksammas.Effekterna av den dolda läroplanen -- den olikabehandlingen av flickor och pojkar i klassrumssituationen --måste aktivt motarbetas inom hela utbildningssystemet.Ett aktivare långsiktigt arbete för att minska dekönsbundna yrkesvalen måste genomföras. Det är viktigtatt även flickor får goda förebilder, exempelvis genom flerkvinnliga skolledare.Idag är det ungefär lika många kvinnor som män somstuderar vid högskola. Linjevalen är däremot mycketkönsbundna vilket måste motverkas. Utvecklingen av demindre högskolorna, satsning på bredare linjeval och flerämnen skulle gynna kvinnorna. Ett system med studielön,dvs. ett beskattat bidrag kan underlättaför kvinnor att skaffa sig högre utbildning.Fler kvinnor i forskningenDet behövs fler kvinnor inom all forskning. En ökadandel kvinnliga forskare leder till att inriktningen påforskningen breddas och därmed ges en bättre belysning avviktiga samhällsfrågor. Ett förbättrat stöd tillforskarstuderande har en avgörande betydelse för att flerkvinnor ska kunna ägna sig åt forskning. Brist på bostäderoch barnpassning kan också utgöra hinder som kräverinsatser.Idag satsas allt mer på vidareutbildning direkt viaföretagen där man arbetar. Det är självklart att det tillstörsta delen är männen ''i karriären'' som får sin utbildningbekostad av arbetsgivare.Kvinnors vilja att studera bör stimuleras.Vuxenstudiestödet måste ses över. Det bör utformas så attdet svarar mot de faktiska behoven.Idag är vuxenstudiestödet knutet till sjukersättningenvilket innebär att lågutbildade, ofta kvinnor, inte kanstudera. Stödet täcker inte de ökade kostnaderna. För attunderlätta för de studerande måste också kollektivaansökningar för stöd till korttidsstudier godkännas.KulturSång, musik, dans och många andra kulturaktiviteterbehövs mer än någonsin för att motverka det kommersiellautbudet. De svenska hemmen har haft ettsådant TV-utbud som . Det är ovisst hur ett passivt TV-tittande påverkar barn och ungdomar.Förutsättningar måste skapas för att alla skall fåmöjlighet att förkovra sig. Vi måste eftersträva kultur somstimulerar till eget engagemang. Ett kulturutbud bör finnassom är tillgängligt på nära håll och som kan berika vardagenoch ge andra dimensioner åt tillvaron. För kvinnor är ettrikt kulturutbud mycket viktigt.I de kulturpolitiska målen sägs bl.a. att alla medborgarehar rätt till teater och kultur. Regeringen föreslår i åretsbudgetproposition att anslaget till skall skärasned med 23 miljoner. Detta leder till en utarmning av ettviktigt decentraliserat teaterutbud som inte minst kvinnorhar stort behov av. Vi föreslår att tillförs 23miljoner för att kunna driva sin verksamhet.Gör idrotten kvinnligareHälften av alla flickor och två tredjedelar av alla pojkari åldrarna idrottar. Idrottsrörelsen styrs avmän och verksamheten är anpassad till pojkars/mänsvillkor. Det slår idrottsrörelsen själv fast i sinjämställdhetsplan. Kvinnorepresentationen i alla centralabeslutande organ i hela idrottsrörelsen uppgår i genomsnitttill . I verksamheten finns alldeles för fåkvinnliga ledare och tränare. Det visar sig också att flickorofta slutar idrotta aktivitet.Flickors idrottsengagemang och insatser måsteuppvärderas. De skall inte behöva få de sämstaträningstiderna eller de sämsta planerna. Resurserna måstesatsas rättvist. Ett slående exempel är flickors storaridintresse. Ridsporten är efter fotbollen den störstaidrotten i räknat per aktivitet. Ridfrämjandet har175 000 medlemmar, varav 140 000 under , nästanuteslutande flickor. De här flickorna får betala dyra avgifterför sina ridlektioner. Kommunernas stöd är ofta lågt.Mycket pengar satsas på ishockeyhallar och fotbollsplanersom inte behöver betalas av dem som idrottar. Däremotnöjer sig kommunerna ofta med att gå i borgen när ett nyttridhus skall byggas. Kostnaden får sedan tas ut genom dyraavgifter av dem som rider.Idrottsrörelsen måste få stöd för att utveckla arbetet såatt fler kvinnor kommer med som beslutsfattare, tränareoch ledare. Då kan verksamheten utformas på flickorsvillkor och ge dem ett större utbyte av sitt idrottande.Det är viktigt att flickors verksamhet inomidrottsrörelsen får sin rättmätiga del av samhällsstödet.Vi föreslår att det sker en redovisning till överhur stor del av det statliga stödet som går tillflickors/kvinnors idrottsutövande.Dessutom föreslår vi att av de budgetmedel som anvisastill , 10 miljoner specialdestineras tillkvinnoidrott.Kvinnors inflytandeKvinnor står nära livet och förstår sambanden mellandagens livsstil och den miljö vi lämnar efter oss tillkommande generationer. Kvinnor vet också hur viktiglivsstilen är för hälsan och hur angeläget det är att livsmedelär fria från allehanda giftiga kemiska tillsatser.Kvinnor organiserar sin tillvaro med hänsyn tillmänniskors behov och utifrån en helhetssyn. Men kvinnorserfarenheter och värderingar har alltför litet fått påverkautvecklingen i samhället.Av alla kommunalt förtroendevalda är 30 procentkvinnor och män. Olikheterna är dock storamellan kommunerna. Avhoppen från kommunalpolitikenär oroande. Framförallt är det ungdomar och kvinnor somslutar, ofta redan under den första mandatperioden. ''Förlorar kommunalpolitiken en ung kvinna förlorar denkanske även en småbarnsmors insikt om ortensbarnomsorg, skolpolitik, bostadsbehov, trafiksituation,miljö och hälsovård m.m.''Demokrati är något som vi kämpat oss till. Något sommåste utvecklas, växa och erövras om och om igen. Bara ien demokrati kan människor känna delaktighet i samhället.Det är en allvarlig brist i vår demokrati att inte fler kvinnorfinns med där avgörande beslut fattas.Det politiska arbetet måste organiseras så att även ungakvinnor kan delta och finna det meningsfullt. Kortare ocheffektivare sammanträden, fastställda sluttider och ett merdecentraliserat beslutsfattande är några förslag.Vi föreslår att regeringen får i uppdrag att på lämpligtsätt följa upp damernas medinriktning att underlätta förtroendevalda kvinnorsarbetssituation. Med hänvisning till det anförda hemställs[att beslutar att av biståndsmedlen till skall gå tillfamiljeplanering,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att värdet av det obetalda arbetettas med i nationalräkenskaperna,2]1. att hos regeringen begär tillsättandet enparlamentarisk utredning med uppgift att kartläggakvinnodominerade yrkens löneläge och lämna förslag omarbetsvärdering,[att hos regeringen begär förslag omkompensation till ensamstående med barn vid borttagandeav skattereduktion i enlighet med vad i motionenanförts,3]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att målet är att alla skall fåmöjlighet till en arbetstid , vilket gerutrymme för en normalarbetstid på ,3. att hos regeringen begär attarbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att sätta in särskildaresurser för att förebygga skador som enligt tillgängligstatistik drabbar kvinnor mest,[att hos regeringen begär en översyn av lagenom arbetsskadeförsäkring, LAF, i enlighet med vad somanförts i motionen,4]4. att hos regeringen begär förslag om enallmän arbetslöshetsförsäkring i enlighet med vad somanförts i motionen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundtrygghetsprincipen i desociala trygghetssystemen,4][att hos regeringen begär förslag om höjdgrundpension för alla till ca . i enlighet med vad som anförts imotionen,4][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingsfondernas stöd tillkvinnors företagande,5]5. att beslutar att av länsanslagens projektmedel specialdestineras tillprojekt för kvinnor i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsorganisation,7. att hos regeringen begär tillsättandet av enarbetsgrupp bestående av enbart kvinnor med uppgift attanalysera vad en harmonisering med EG kommer attinnebära för kvinnornas situation i ,[att som sin mening ger regeringen till kännaatt en beslutande folkomröstning bör anordnas innan beslutom samverkansformer till EG tas,6][att hos regeringen begär ändring iföräldraförsäkringslagen såvitt avser del som bör varapersonlig och direkt knuten till resp. förälder i enlighet medvad som anförts i motionen,4][att hos regeringen begär förslag om enutbyggd föräldrautbildning i enlighet med vad som anförts imotionen,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativabarnomsorgsformer,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande avvårdnadsbidrag,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av resurser till ochforskning om kvinnosjukdomar,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och vård avdrogmissbrukande kvinnor,3][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors hjälpbehov samt stödtill kvinnojourer,3]8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om linjeval och utveckling av demindre högskolorna,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett system medstudielön,4][att hos regeringen begär förslag om ändring avbestämmelserna som gäller vuxenstudiestöd i enlighet medvad som anförts i motionen,4][att till anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,7][att hos regeringen begär redovisning av hurstor del av det statliga stödet till idrotten som går till kvinnorrespektive män,7][att beslutar att 10 milj. kr. specialdestinerastill flickors/ kvinnors idrottsutövande av medel som föreslåsanvisade i prop. 1990/91:100, bil. 13, stöd till idrott,7]9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kampanj med inriktning attförbättra förtroendevalda kvinnors arbetssituation.