mot · GE02K87 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:149 Radio- och TV- frågor bedriver i dagprogramverksamhet i 25 olika områden, i stort motsvarandelänen. har Lokalradion i sina programplanerredovisat ett totalutbud på , vilket motsvaras av ett dagutbud --18måndagar--samt minst ochsöndagar.Vad gäller utbudet utgörs bl.a. av nyheter, 12 700 av aktualiteter, 4 000 av sport, 6 000 av kultur samt 3 000 av egeninspelad musik och 31 000 av grammofonmusik, där hälften av utbudet enligtLokalradions riktlinjer skall vara svensk och lokal musik.Lokalradion sänder, genom beslut i 1985,fr.o.m. 1990 i FM 4, vilket möjliggör en flexibel programsättning irespektive område i förhållande till publikernas olikabehov.Lokalradion har stabiliserat lyssnandet på de nyafrekvenserna på en nivå som genomsnittligt i landet uppgårtill . Det överträffas enbart av Riksradionsunderhållningskanal P 3. Lokalradion har därmed kommit att spela en väsentligroll som opinionsbildare, kulturbärare och underhållare idet svenska medielandskapet.Radion 1990-talets mediumUnder kommer radiomediet att genomgågenomgripande förändringar. Den svenska radiopublikenkommer att få fler kanaler än någonsin att välja bland.Bakom det stora antalet nya aktörer och kanaler liggerbl.a. den tekniska utvecklingen på distributionsområdet.De satelliter som disponeras för TV-överföring rymmerockså radiokanaler. finns på så sätt 30--50radiokanaler, företrädesvis innehållande musik av olikatyper, färdiga att tas emot av svenska folket. Det kan ske viaTV-paraboler och kabel, men apparatindustrin väntas inomkort kunna erbjuda bärbara direktmottagare, vilket snabbtkommer att utöka tillgängligheten.Även i det markbundna nätet sker ensnabb utveckling. Närradion har expanderat kraftigt ochutvecklats enligt två linjer. Dels förekommer detraditionella intressesändningarna bakom vilka politiskaorganisationer och religiösa samfund ofta står, dels finnsnärradiosändningar som fått en form som i mycketpåminner om kommersiella lokala radiostationers.Det finns fortfarande lediga frekvenser, framför alltutanför storstäderna, för ytterligare närradiointressenter attetablera sig.I mitten av 1990-talet släpps frekvensområdet 104--108MHz fritt. Det kan användas för att etablera s.k. digitalradio, dvs. sändningar med mycket hög teknisk kvalitet,som endast är möjligt att uppnå medsatellitdistribuerade kanaler. I samband med att det nyafrekvensområdet etableras kan ytterligare stationer ochkanaler aktualiseras här i landet.Det stora antalet kanaler leder inte automatiskt till enreell mångfald i alla avseenden. Visserligen kommersatellitkanalerna att kunna erbjuda en stor variation avmusik från pop till seriöst utbud. Vidare erbjudernärradions olika intressesändningar också ett antalalternativ.Det kan emellertid konstateras att det stora antaletkanaler till trots, så kan knappast påräkna att någonytterligare aktör skulle engagera sig i en lokal publicservice-verksamhet motsvarande Lokalradions. Dettakonstaterande vidimeras av förhållandena i andra länder.Slå vakt om lokal public serviceMot den här bakgrunden inger förslagen omLokalradions framtid i proposition 1990/91:149 oro. Utanegentligen någon motivering föreslås där att Lokalradionoch Riksradion skall föras samman till ett ljudradioföretag.Detta innebär att situationen på radions område förstillbaka till den som rådde före kommer säkert att hävda public service-funktionen men riskerna är betydande för att Lokalradionspersonlighet försvinner.Till detta kommer att det kan förutses att detlicensfinansierade radioföretaget kommer att få betydandesvårigheter att hålla kostnadsutvecklingen inom avlicensmedlen angivna ramar.Lokalradion har sedan start arbetat med förhållandevissmå resurser. Det oaktat har som framhållits en omfattandeverksamhet kunnat byggas upp. Det har varit möjligtgenom en modern organisation, effektiva arbetsmetoderoch ny teknik, som sammantaget gett en hög produktivitet.Den senaste tidens kostnadsutveckling, beroende bl.a.av konkurrenssituationen, har inte kompenserats medmotsvarande resurstillskott. Långt mindre har det varitmöjligt att fullfölja utbyggnaden av Lokalradion enligt denav redovisade plan, som bl.a.syftat till heldagssändningar samtliga dagar, ökadutomstående medverkan och en bättre bevakning utanförhuvudorten.Det är inte rimligt att publiken runt om i landet skallerbjudas en sämre lokal public service-radio än i ettläge när konkurrensen om lyssnarna blir hårdare ännågonsin och där inga reella alternativ kan påräknas.Radion riskerar att förlora såväl sin publika förankring sommöjligheterna att fullgöra public service-uppdraget.Det allvarliga i situationen framgår än tydligare, om denaktuella situationen relateras till de faktiskaomständigheterna kring Lokalradions start . Det var uppfattning, att behövdeen lokal public service-radio mot bakgrund av denomfattande pressdöden sedan . Det är föralla bekant, att trots omfattande insatser att stödja pressen,så har ytterligare tidningar lagts ned ochriksdagens motiv till Lokalradions etablering har därmedytterligare accentuerats.Finansieringen av LokalradioLokalradion måste tillförsäkras resurser för attoförändrat genomföra programuppdraget samt utvecklanya funktioner i den nya konkurrenssituationen.Erfarenheterna visar att de erforderligaekonomiska resurserna inte har kunnat anvisas inom ramenför licensfinansieringen. Även om vissa koncessionsavgiftertillförs i och med etablerandet aven ny reklam-TV-kanal finns inget som tyder på attlokalradion inom ramen för en licensfinansierad koncernfår dessa resurser.Därför finns anledning att pröva de alternativafinansieringsmöjligheter som aktualiserats sedanLokalradion etablerades, främst i vilken omfattning somden nuvarande avgiftsfinansieringen kan kompletteras medreklam.Undersökningar i samband med diskussionerna omreklam i TV visar att reklam i etermedia kan ge 2--3miljarder kronor/år.Reklam i radio förekommer redan i flertalet länder iEuropa. Ett närmare studium av intäkternas storlek visaratt Lokalradion skulle kunna erhålla ett betydanderesurstillskott utan att avgiftsmedlen skulle behöva höjas. IEngland t.ex. har radion av reklammarknaden, i är motsvarande siffra3,. Uttryckt i kronor av den svenska reklammarknaden() motsvaras det av 540--950 milj.kr.Ett införande av reklam i Lokalradion riskerar attpåverka lokaltidningarnas ekonomiska situation. I dettaavseende har dock situationen till en del förändrats genomden fortgående utarmningen på tidningsområdet, enutarmning som till en del kan motverkas genom en stark ochslagkraftig lokalradio. Dessa förhållanden bör beaktas i denutredning som fortsättningsvis föreslås.Erfarenheterna från andra länder visar också att det gåratt finna former för reklam i public service-radion, sominnebär att den publicistiska integriteten kan bevaras, vilketmåste vara en förutsättning för en delvis reklamfinansieradlokalradio.Beträffande den närmare utformningen av aktuelltregelverk torde i tillämpliga delar det material som tagitsfram i samband med reklam-TV-utredningen kunna utgöraen god grund och innebära en förenklad och snabbutredning.Radion i det regionala perspektivetLokalradion har en viktig regionalpolitisk uppgift.Genom det för hela landet gemensamma bolaget är detmöjligt att fördela resurserna så att en god rikstäckning kanuppnås. De nuvarande lokalradiostationerna harframgångsrikt sökt fullgöra denna uppgift inom ramen förotillräckliga resurser.Den otillräckliga resursramen har dock inneburit attskillnaden mellan olika regioner inte kunnat beaktas.Således har exempelvis fått endastnågot mer än dubbelt så stora resurser som den minstaradioregionen , trots att Stockholmsregionenbefolkningsmässigt är mer än 30 gånger så stor somGotland, skall täcka 24 kommuner och landets näst störstaparlament, . Detta har fått till följd att tidigaresatsningar på och antingen har starktbegränsats eller upphört.Detta är ytterst otillfredsställande i en region därbehoven av tillgång till lokalradio är större än i andra därlokalpressen är väl utvecklad. Utvecklingen iStockholmsregionen går dessutom mot ett läge där allt flermänniskor inte anser sig ha råd med en dagstidning överhuvud taget.Medieutvecklingen i andra länder har visat att reklamkommer i radion. Denna utveckling har redan nått Sverige.Skulle den få växtkraft utanför Lokalradio innebärdetta ett allvarligt hot mot dess public service-verksamhetsamtidigt som det skulle vara ett dråpslag mot den regionalajämlikheten. De stora reklamintäkterna finns självfalletinom de stora befolkningscentra. Med en sammanhållenlokalradioverksamhet skapas möjligheter att fördela dessarättvist och solidariskt över landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om attSveriges bibehålls som ett självständigtradioföretag av public service-karaktär med rätt attfinansiera delar av sin verksamhet med reklam.