mot · GE02N32 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt I. SammanfattningI föreliggande motion konstateras att densocialdemokratiska regeringens förslag om en nynäringspolitik innebär en fortsättning på en politik somförstärker koncentrationstendenserna i samhället. Densaknar konkreta förslag som främjar tillväxt i stora delar avSverige.Regeringens nu framlagda förslag syftar främst till attstödja storstadsregionerna och transporterna mellan dessa.Centraliseringen fortsätter, den regionala obalansenförstärks och glesbygdsproblemen ökar.Centerns alternativ är en politik för decentralisering ochutveckling i hela landet. I motionen slås fast attsamhällsinvesteringarna måste skapa förutsättningar förtillväxt i hela landet. Propositionens förslag innebär attstora delar av vårt land ohjälpligt kommer efter iutvecklingen. Den ökar klyftorna mellan olika landsdelar.Utveckla hela landetI motionen läggs särskilt fram förslag om såvältidigareläggning av projekt som ökade ekonomiska insatser,som gynnar hela landet. Det medverkar till att främjasysselsättningen under den förestående lågkonjunkturen.För /91 föreslås att sammantaget 5miljarder kronor satsas i infrastruktur enligt följandefördelning:För upprustning av grusvägar i det statligavägväsendet anvisas 2 000 milj.kr.För drift och underhåll av det statligavägnätet anvisas 500 milj.kr.För nyinvesteringar istomjärnvägar anvisas 1 500 milj.kr.För lokaler och utrustning för högskoloroch forskning anvisas 1 000 milj.kr.Dessa satsningar, finansierade inom centernsbudgetalternativ genom försäljning av statliga företag ochutnyttjande av medel för arbetsmarknadsinsatser, skaparförutsättningar för en hållbar ekonomisk utveckling ochtillväxt och därigenom stigande välstånd. Det understryks imotionen att det nu krävs politiska beslut som underlättarför nya arbetstillfällen, istället för arbetslöshet. Det krävsen politik för lägre prisökningar och lägre skatter istället förrekordhög inflation.Det konstateras också i motionen att en hållbarekonomisk tillväxt förutsätter en bra miljö och ettekologiskt ansvar. En central del i en politik för ekonomisktillväxt är också omsorgen om det personliga ägandet ochsparandet. I partimotionen understryks att de bästaförutsättningarna för ekonomiska framsteg är ett näringslivsom huvudsakligen är grundat på fri företagsamhet, sundkonkurrens samt personligt och kooperativt ägande.Näringspolitiken ska inriktas på utveckling av ny teknik,nya företag, ökad differentiering, mångfald och ettdecentraliserat inflytande. En bra balans inom och mellanolika regioner i landet gör att hela kan leva.Vidare fastslås att utgångspunkten för investeringarna iinfrastrukturen måste vara att järnvägar för gods- ochpersontransporter i hela landet skall prioriteras. Satsningarpå vägar skall ske i områden där bilen är nödvändig förtransporter och på kollektivtraftik i tätbefolkade områden.Utifrån dessa utgångspunkter föreslås bl a följande:Decentraliserat näringsliv och satsningar påsmåföretagSlopa beskattningen på arbetandekapitalEgenföretagare bör befrias frånsocialförsäkringsavgiften upp till ett basbelopp, vilket börfinansieras inom ramen för det totala uttaget avarbetsgivaravgifterStatliga företag skall säljas utPersonliga investeringskontonSlopa börsmonopoletSlopa arbetsförmedlingsmonopoletFörstärkta insatser för forskning och utbildninggenom en fakultetsorganisation som leder till att fyra av destörre högskolorna -- , , ochSundsvall/-- utvecklas i samverkan medomkringliggande högskolor till universitet under 1990-talet.Jämsides med detta förslag bör även övriga högskolortillföras fasta forskningsresurser.alternativautvecklingsmodeller där flera näraliggande högskolortillsammans utvecklas till ett s k nätverksuniversitet.Exempel på detta är samverkansplanerna mellanhögskolorna i , och /somkan utvecklas till ett ''sydostuniversitet''.att antaletutbildningsplatser i högskolan utökas med 6 000. Fördelningen av platserna skall främja en likvärdigregional utveckling över hela landet och finansieras genomen omfördelning från anslagen för ökad utbildning inomarbetsmarknadspolitikens ram.att ytterligare ökatillgängligheten i utbildningen bör nya högskolenheteretableras i och . Av samma skäl börhögskolan i /delas i två separata enheteroch de södra delarna av ges en högskolagenom omfördelning av utbildningsresurser frånStockholms universitet.mera resurser till lokaler ochutrustning. anvisar för ökadelokalkostnader och ytterligare 500 milj.kr. till utrustning förgrundutbildning.ökad forskarutbildning med 45 milj.kr.utöver regeringens förslag. Dessutom krävs ett lika stortresurstillskott för det kommande budgetåret.55 milj.kr.utöver regeringens förslag till ökning av utbudet på lokalaoch individuella linjer samt fristående kurser.Ettforskningsprogram angående bioteknik bör snarastutarbetas.Stora satsningar på bättre vägar och fler järnvägarI motionen föreslås bl.a.:att utbyggnaden avVästkustbanan med dubbelspår påskyndas samt att arbetetmed inleds. ,, Oskustbanan, Götalandsbanan är andraprojekt som bör komma . Det är ocksåviktigt att förbindelserna till via den s k Nordlänkenges mycket hög prioritet.att snabbtåg --priorteras. Under l993/94 bör hela sträckanStockholm--vara klar för snabbtågstrafik, helaDalabanan från till gessnabbtågsstandard och även sträckan --Karlstadbör färdigställas för snabbtåg. Järnvägsförbindelserna isydöstra bör förbättras, inte minst mot bakgrund aven positiv framtidsutveckling i Central- och Östeuropa.Inlandsbanan är pulsådern i inland och måstebibehållas. I motionen konstateras att ompersontransporterna tas bort följer även avveckling avgodstransporter och nedläggning av hela banan. Detta fårallvarliga konsekvenser för näringslivets bestående ochutveckling.en kraftig upprustning och utbyggnad av detregionala vägnätet i alla delar av landet måste till, inte minsti inland.att en omprioritering av resursernasker från satsningar på motorleder i storstadsregionerna tillförmån för satsningar på kollektivtrafiken.attekonomiska satsningar sker på färjtrafik för att förbättraförbindelserna med i stället för på en bilbro överÖresundAffärsdrivande verkPostens lokala service börbyggas ut i snabbare takt. Lantbrevbäringen bör byggas utså att ytterligare 30 000 hushåll kan få hem sin post.Samarbetet med annan service bör utvecklas.Vattenfallbör omstruktureras till fem regionala bolag och ettmoderbolag. De regionala bolagen bör därefterbörsintroduceras. Stamlinjenätet ochmyndighetsuppgifterna skall handhas av moderbolaget.Kärnkraften skall avvecklas. Kärnkraftverk som tillhörVattenfall skall finnas kvar i moderbolaget fram tillavvecklingen.Domänverket skall ombildas tillaktiebolag. Skogs- och jordbruksmark skall avyttras tillaktiva skogs- och jordbrukare. Detta måste varabemyndigandet till regeringen. måste avsättas förnaturvårdsändamål.Avslutningsvis föreslår en sammanslagning avSIND och till en ny näringspolitisk myndighet somskall lokaliseras till . En del av de gamlamyndigheternas frågor skall decentraliseras tilllänsstyrelserna och utvecklingsfonderna. STU bör kvarståsom egen myndighet och dit bör även långsiktigenergiforskning föras. Denna förändring kan integenomföras som regeringen föreslår. Iställetföreslår vi att de nya myndigheterna skall inrättas från den1 juli 1992.II. Politik för hållbar ekonomisk utveckling och tillväxtEn hållbar ekonomisk tillväxt förutsätter att hela landetsresurser tas tillvara. En god tillväxt skapas genom attmänniskors uppfinningsrikedom och entreprenörsandauppmuntras. Det är de enskilda människornas arbete ochföretagens insatser som ger tillväxt. Genom politiska beslutskapas förutsättningar för tillväxt.Samhällets insatser måste inriktas mot att skapalikvärdiga förutsättningar för näringsliv, utbildning ochservice i landets olika delar. Den ekonomiska tillväxtenmåste dock ske inom socialt och miljömässigt acceptablaramar.En politik för att hela landet skall kunna leva ställer kravpå nya och omfattande satsningar för upprustning ochutbyggnad av infrastrukturen över hela landet och inte påett fåtal stora projekt företrädesvis ikoncentrationsområden. Det är statsmakternas uppgift attaktivt främja möjligheterna för en positiv utveckling ilandet vad gäller utbildning, kommunikationer, service mm.De politiska beslut som fattades i regering och riksdagunder 1980-talets högkonjunktur är orsaken till dennedgång som sker i svensk ekonomi. Regeringensekonomiska politik har kraftigt bidragit tillkapitalkoncentration, befolkningskoncentration och tillregionala obalanser.Koncentration, storskalighet och arbetskraftensgeografiska rörlighet har av en politisk majoritet, motcenterns bestämda uppfattning, setts som nödvändigaförutsättningar för ökad ekonomisk tillväxt. Den politiskainriktningen och marknadens drivkrafter har förstärktkoncentrationen inom näringslivet, både vad avserproduktion och makt.Regeringens proposition om näringspolitik för tillväxt ären fortsättning på den inslagna vägen. Regeringen öppnaren ''cityakut'' för storstadsområdena, medan andra delar avlandet lämnas utanför. Regeringens förslag syftar såledesfrämst till att stödja storföretag och koncentration. Påtrafik- och utbildningsområdena föreslås investeringar som,om de genomförs, kommer att leda till att vissa delar avlandet kommer ohjälpligt efter i utvecklingen.Koncentrationsutvecklingen i samhället riskerar attytterligare förstärkas.Regeringen beskriver också i propositionen begreppetvälfärd som ett samlande begrepp där flera olika aspekteringår. Den ekonomiska tillväxten är en viktig del avvälfärden. Tillväxten framställs emellertid ofta somsynonym med det övergripande välfärdsmålet. Så är intefallet.Tillväxtens innehåll måste formas så att den blirmiljövänlig och socialt acceptabel. Ökad tillväxt måstevägas mot ickemateriella mål såsom bättre miljö ochlivskvalitet.Regeringen för också ett resonemang kring denekonomiska tillväxten och miljön och gör nu ett försök attkombinera ekologi och ekonomi. Vi kan konstatera att dethar skett en betydande tillnyktring inom socialdemokratinpå detta område. framförde förslag omatt finna nya sätt att beräkna bruttonationalprodukten ochbetonade sambandet mellan ekonomi och ekologi. Dåavvisades det kategoriskt av socialdemokraterna.Enligt vår uppfattning är god miljö en förutsättning förgod ekonomisk utveckling och hållbar tillväxt. De åtgärdersom den socialdemokratiska regeringen nu föreslår räckeremellertid inte.Det krävs en ekonomisk politik som skaparförutsättningar för tillväxt i hela landet och därigenomstigande välstånd. Det förutsätter en politik som syftar tillatt skapa arbetstillfällen i stället för arbetslöshet, lägreprisökningar istället för rekordhög inflation och lägreskatter istället för ständigt högre.Problemet med den snabba svenska pris- ochkostnadsstegringen måste lösas genom intern anpassning.En grundläggande förutsättning för en sådan politik är enstram finanspolitik med stor återhållsamhet med offentligautgifter, som ger utrymme för sänkta skatter.I koncentrationsområdena har löneglidningen varit stor.Bristyrkesgrupper inom främst det privata näringslivet harfått löner avsevärt över slutna avtal, medan grupper inomden offentliga sektorn stått stilla på avtalad nivå. Samtidigthar löneglidningens inflationseffekter efterhand spridits tillej överhettade regioner. Detta förhållande har skapatspänningar både mellan regioner och inom regioner ochmellan människor med olika yrken. Sammantaget harlöneglidning och löneavtal lett till en sådankostnadsutveckling, att konkurrenskraft gentemotandra länder försämrats med en allt sämre bytesbalans somföljd.Statsmakternas uppgift vad avser lönebildningen är attföra en sådan ekonomisk politik att de nominellalönehöjningarna inte behöver överstiga vad somförekommer i andra jämförbara länder. Så skapastillsammans med produktivitetsförbättringar utrymme förreala löneökningar.Den ekonomiska politiken måste utformas så att detråder balans på arbetsmarknaden. Därefter börlönebildningen skötas i förhandlingar mellan parterna.Staten bör emellertid indirekt underlättaavtalsförhandlingarna. Det kan bl a ske genom att ändraarbetslöshetsförsäkringen, så att parterna får ekonomiskaincitament att motverka för höga avtal som urholkarkonkurrenskraften och därmed möjligheterna tillekonomisk tillväxt.Den ekonomiska politiken måste vidare ta hänsyn tillden pågående internationaliseringen av svensk ekonomi.Svenskt deltagande i det europeiska samarbetet är avprimär betydelse för möjligheten att upprätthålla välståndoch sysselsättning i , liksom naturligtvis för enfortsatt fredlig internationell miljö, möjligheten tillkulturellt utbyte över gränserna m m. Ett europeiskt samarbetsavtal mellan Efta och EGsamt svenskt medlemskap i ligger i linje medsträvandena mot en allsidig utveckling av samarbetetmellan och samtliga länder i Europa.En central del i en politik för ekonomisk utveckling ochtillväxt är vidare omsorgen om det personliga ägandet ochsparandet. Personligt ägande är en förutsättning för enfungerande marknadsekonomi, vilket i sin tur är grundenför demokrati, välstånd och utveckling.III. Näringspolitikens inriktningNäringspolitiken ska inriktas på att ge förutsättningar förett starkt näringsliv som ger hög sysselsättning,anställningstrygghet och resurser för välfärdsutveckling ihela landet. Detta tillgodoses bäst i ett ekonomiskt systembyggt på marknadsekonomins principer, präglat av socialtansvar, god resurshushållning och god miljö.Marknadsekonomin bidrar till att skapa allmän välfärd, godekonomisk utveckling och social trygghet.Ett näringsliv som huvudsakligen är grundat på friföretagsamhet, sund konkurrens, enskilt och kooperativtägande ger de bästa förutsättningarna för fortsattaekonomiska framsteg.Näringspolitiken måste också inriktas på utveckling avny teknik, nya företag, en ökad differentiering, mångfaldoch ett decentraliserat inflytande. Vidare måstenäringspolitiken vara så inriktad att den står i harmoni medmålen god miljö och balans inom och mellan olika regioneri landet.Enligt uppfattning skall staten ange ramar, måloch inriktning för näringspolitiken. Inom dessa ramar börföretagen fritt få bedriva sin verksamhet. Detaljstyrningoch byråkrati måste bort. Dessutom behövs fasta spelreglerså att näringslivet ges långsiktigt stabilaplaneringsförutsättningar.Privata, kooperativa och statliga företag skall arbeta pålikvärdiga villkor. kan behövas för atttillgodose särskilda samhällskrav, speciella insatser förteknikutveckling och för att klara av regionala ochstrukturella sysselsättningsproblem. I övrigt skall statligaföretag säljas ut.Ett starkt näringsliv förutsätter både stora och småföretag. De mindre och medelstora företagen är dock avsärskild betydelse för näringslivets förnyelse och långsiktigatillväxt. De har också bättre förmåga att anpassa sig vidkonjunkturväxlingar och bidrar genom mångfald ochriskspridning till att göra samhällsekonomin mindre sårbar.Äganderätten och näringsfriheten börgrundlagsskyddas. I har vi ett svagt skydd förenskilt ägande jämfört med andra länder. Ett spritt enskiltägande för en effektiv och god förvaltning avegendomen.Sänk skattetrycketEnligt bör den totala skattekvoten och denoffentliga utgiftskvoten sänkas. Vi har föreslagit att skattenpå nödvändig konsumtion sänks och att småföretagensbeskattning lindras. Detta främjar rättvis fördelning, godmiljö, sparande och företagande.Den genomförda skatteomläggningen har i huvudsaklämnat egenföretagarnas skattesituation olöst. Fråncenterns sida anser vi att arbetet nu skyndsamt måsteinriktas på att skapa en rimlig skatte- och avgiftsnivå föregenföretagen. Därför måste t ex socialavgifterna ändras så att egen- ochsmåföretagarnas avgiftsnivå bättre anpassas till deraskostnader i socialförsäkringssystemet. Detta gäller isynnerhet sjukförsäkringen.Differentierade arbetsgivaravgifterFör att stärka de små företagens konkurrenskraft börsocialavgifterna differentieras. Egenföretagare bör befriasfrån socialförsäkringsavgifter upp till ett basbelopp. Dennaavgiftssänkning bör finansieras inom ramen för det totalauttaget av arbetsgivaravgifter.Särskild redovisningsmetodRegeringen bör skyndsamt ta fram förslag till s.k.särskild redovisningsmetod för egenföretagare, ihuvudsaklig överensstämmelse med de förslag som framförsi SOU 1989:34. Det skulle ge egenföretag en medaktiebolagsformen mer jämlik möjlighet tillkapitaluppbyggnad.Kvittningsrätt för nystartade företagFör nystartade företag och avföretagets verksamhet bör återinföras en kvittningsrättmellan inkomst av tjänst och inkomst avnäringsverksamhet.SURV-avsättningAvsättning till SURV (skatteutjämningsreserv) föregenföretagare bör utvidgas och medges av ingående kapital kombinerat med antingen av inkomsten för beskattningsåret eller avårets lönesumma.Resor med egen bil i tjänstenEgenföretagare måste ges möjlighet att få avdrag för sinakostnader i förvärvskällan. Egenföretagares avdrag förresor med egen bil i tjänsten ska medges för verkligkostnad, dock /mil.SkogsvårdsavgiftenSkogsvårdsavgiften är en skatt som på ett orättfärdigtsätt belastar en speciell grupp av företagare --skogsbrukarna. Avgiften motsvaras inte på långt när av debidrag och tjänster som den skall finansiera och som enligtvår uppfattning borde finansieras via staten.Skogsvårdsavgiften motverkar ett effektivt och miljövänligtskogsbruk. Avgiften skall därför avskaffas.FörmögenhetsbeskattningenDen nuvarande utformningen avförmögenhetsbeskattningen i kombination medinkomstbeskattning, arbetsgivar- och egenavgifter, arvs-och gåvobeskattning samt för skogsbruksföretag,skogsvårdsavgift har medfört en mycket hög beskattning avavkastning från små- och egenföretag. I många fall är densammanlagda beskattningen så hög att den realaavkastningen efter skatt blir negativ -- d.v.s. skatten äterupp hela vinsten och mer därtill.Dessa beskattningsförhållanden har i sin tur utgjortgrogrund för en omfattande och improduktivskatteplanering. har utvecklingen avföretagande, sysselsättning och sparande hämmats. För atti någon mån motverka en orimlig skattesituation harspecialregler måst införas. Till dessa hör bl.a.lättnadsregeln, d.v.s. nedvärdering av förmögenheten till av substansvärdet vid förmögenhetsbeskattningen avenskilda firmor. Vidare finns den s.k. begränsningsreglen,som sätter ett tak för det samlade uttaget av inkomst- ochförmögenhetsskatt.Skatteomläggningen behandlade inte frågan omförmögenhetsskatten. har docknyligen lämnat förslag om reformeradförmögenhetsbeskattning (Ds 1990:91). Förslaget innebär ikorthet sänkt skattesats, eventuellt höjt fribelopp samtbreddad skattebas. Den breddade skattebasen innebär ettslopande av lättnadsregeln och begränsningsregeln samt attnya tillgångar blir skattepliktiga. För småföretagen innebärförslaget en kraftig skatteskärpning. Detta är oacceptabeltoch innebär en utveckling i motsatt riktning mot denönskvärda och nödvändiga. Förutom den skadliga absolutanivån avviker när det gäller denna skatt dessutommycket kraftigt från omvärlden. Det är nödvändigt att dessaskillnader minskar istället för ökar.När det gäller förmögenhetsskatten har underlång tid arbetat för att skatten på arbetande kapital heltslopas och att särbeskattning införs mellan makar ochmellan makar och barn. Vi återkommer med ett konkretmotförslag till det av framförda. Härvill vi ändå ange några principer för reformeringen avförmögenhetsbeskattningen.En utgångspunkt skall vara att den totalaförmögenhetsskatten skall minska. Det innebär inte ettmotsvarande skattebortfall för staten, eftersom det leder minskad utflyttning och eventuellt återflyttning tillSverige av företag och enskilda. Skatten slopas påarbetande kapital och särbeskattning införs, som ocksåovan nämnts.Dessa förslag skulle särskilt för småföretagen innebäraen markant förbättrad skattesituation, och för landet ökadetillväxtmöjligheter genom ökad produktion ochsysselsättning.Omsättningsskatt på värdepapperOmsättningsskatten på värdepapper har medfört atthandeln med dessa i hög utsträckning flyttat utomlands.Därmed har arbetstillfällen, kompetens och skatteintäkterfrån reavinstbeskattningen försvunnit från Sverige.Omsättningsskatten har således medfört en urholkning avskattebasen varför de statsfinansiella intäkterna blivitbetydligt lägre än eljest. Vid ett avskaffande avomsättningsskatten skulle därför inget statsfinansielltnettobortfall följa, eftersom skatteintäkterna frånåterinflyttning av värdepappershandel skulle helt uppväga,sannolikt överstiga, de nuvarande skatteintäkterna.Sammantaget anser vi att omsättningsskatten påvärdepapper givit ett negativt bidrag till den totalasamhällsekonomin, varför kvarvarande delar av skatten böravskaffas snarast.Avveckla löntagarfondernaLöntagarfonderna skall avvecklas. Införandet av dessafonder har aktivt medverkat till en sämre ekonomisk tillväxti än i andra länder. De har dessutom överförtpersonligt sparande till kollektivt samt på ett avgörande sättgynnat de stora företagen på bekostnad av de små ochmedelstora. Det har också inneburit att kapital överförtsfrån svaga till starka regioner.Vid en avveckling av löntagarfonderna bör en del avmedlen användas till att finansiera forskning och utbildning.Dessutom bör medel återgå till medborgarna somsparstimulans.Sprid ägandetUtvecklingen under harinneburit en ökande institutionell och offentlig finansiellmaktkoncentration. Sparandet och därmedförmögenhetsuppbyggnaden har dels skett inom denoffentliga sektorn, bl a genom uppbyggande avsocialförsäkringssystemet, AP-fonderna ochlöntagarfonderna, dels inom skilda typer av privatainstitutioner som investmentbolag, försäkringsbolag,finansbolag och större företag. Det institutionella ägandetsåväl privat som offentligt har alltså ökat. harhushållssparandet legat på en mycket låg nivå och på senareår t o m varit negativt.Ett stort antal småföretag har sålts till investmentbolagunder senare år. Detta har ofta skett i samband medgenerationsskifte. Investmentbolagens köp leder till ett merpassivt ägande. Det personliga engagemanget försvinner.Centern anser att näringspolitiken måste inriktas på attstärka det personliga ägandet.1980-talets starka koncentration inom näringslivet måsteunder ersättas med en politik som främjar ettdecentraliserat ägande. En koncentration av ägandet är inteönskvärd vare sig i offentlig eller privat regi.Personligt ägande är en viktig drivkraft för attåstadkomma förnyelse och investeringar i näringslivet. Detär också ett viktigt inslag för att främja ägarspridning ochdärmed ökat inflytande.För att bredda ägandet och stimulera sparandet måstedet göras intressant och långsiktigt attraktivt. Centerpartietvill därför införa personliga investeringskonton medmöjlighet till skattefri avsättning upp till ett halvt basbeloppper år. Medlen från ett sådant konto skall utanskattekonsekvens kunna användas till investeringar i t.ex.eget företag och bostad.Vi har i en motion tidigare till detta utvecklatförslaget om sparande och decentraliserat ägande.Vad som ovan anförts om målen för näringspolitiken börges regeringen till känna.IV. Högre utbildning, teknisk forskning, utveckling ochinfrastrukturI propositionen redovisar regeringen en rad goda skäl fören ökad satsning på den högre utbildningen ochforskningen, främst inom tekniksektorn. Man konstaterarbl a att ''kunskapskapitalet har blivit än merväsentligt för ekonomiska utveckling genom attkunskapsintensiv varu- och tjänsteproduktion fått allt störrebetydelse''.Regeringen anför vidare, att det är viktigt att stimulerakompetensutveckling i arbetslivet och att detta behov ärsärskilt stort i de små och medelstora företagen. Man sägersig också vara medveten om att det föreligger olikaregionala förutsättningar och att skillnader inäringslivsstrukturen till stor del är betingade avföreliggande olikheter i den högre utbildningenstillgänglighet. Man hävdar att dessa förhållanden har varitutgångspunkten för de förändringar av regionalpolitikensom -- på regeringens förslag -- har beslutat omde .