ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Kr275 · 1991-01-25 00:00:00 — Stiftelsen i bildades meduppgift att bedriva vård- och konserveringsverksamhet iKiruna. Arbetet bedrivs främst inom områdena papper(arkivalier och böcker) och metall (arkeologiska och på siktäven etnologiska samlingar). Inom dessa områden finns ettmycket stort behov av vårdinsatser. Stiftelsen utför arbetenför statens historiska museer, , Kungl.biblioteket samt andra kulturinstitutioner och sysselsätter 19 personer. En av förutsättningarna för verksamhetenär bl.a. att stiftelsens driftkostnader ej skall belasta berördamyndigheter med vissa smärre undantag. Bidrag tillstiftelsens verksamhet skall utgå enligt vad som också sägs iproposition 1984/85:115 om regional utveckling från anslaginom kultursektorn.För innevarande budgetår har till stiftelsen anslagits . Stiftelsen hemställde att anslaget för detkommande budgetåret skulle höjas med . för atttäcka de reella kostnaderna /92. för omvandling av lönebidrag till ordinarieanslag och med . för utredning och projekteringav en bildvårdssatsning. I budgetpropositionen föreslårregeringen en total höjning till stiftelsen med enbart 179 000kr.Om reservationslöst bifaller regeringensförslag kommer detta att medföra konsekvenser inte minstför de anställda i en region där bristen på arbetstillfällen ärett stort gissel. Det kan nämnas att ledningen för stiftelsenredan vidtagit åtgärder för att anpassa antalet anställda nivå som ej medger en ytterligare minskning. Enligt minmening finns det starka skäl som talar för att åtgärder måstevidtas från regeringens sida i syfte att upprätthålla desysselsättningstillfällen som skapats inom föremålsvården iKiruna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för StiftelsenFöremålsvård i .
mot · GE02Kr276 · 1991-01-25 00:00:00 — Extra grundbelopp till länsmuseerna I föregående års budgetproposition 1989/90:100 bilaga10, aviserade utbildningsministern en kraftig ökning tilllänsmuseerna. Stödet skulle utgå i form av ytterligare 225grundbelopp att fördelas över budgetåren 1990/91 och1991/92.En väsentlig utgångspunkt för den ökade satsningen pålänsmuseerna var utredningkultur i hela landet.I propositionen framhålls bl.a. länsmuseernasgrundläggande ansvar för den regionala kulturmiljövården.Hittills har för /91 utdelats 100grundbelopp. Detta har genom ytterligare medel somtillskjutits från museernas huvudmän möjliggjort ökadeinsatser från museernas sida inom delar av prioriteradeområden som kulturmiljöarbete, natur-och miljövård,bildkonst samt barn- och ungdomsarbetet.I årets budgetproposition har med hänvisning till detstatsfinansiella läget de tidigare anvisade 125grundbeloppen helt skurits bort.Dalarnas museum, i likhet med många andra museer,har tilldelats två extra grundbelopp under budgetåret1991/92 och det är angeläget att utlovade pengar utbetalasså att planerade satsningar kan fullföljas.Finansieringen får ske genom omprioriteringar inomkulturbudgetens ram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar fullfölja tidigare löften omytterligare 125 grundbelopp till länsmuseerna och attfinansiering sker genom omprioteringar inomkulturbudgetens ram.
mot · GE02Kr279 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är regionalpolitiskt riktigt att radio och TV speglarförhållandena någorlunda likvärdigt från olika delar avlandet. Sysselsättningsproblem, kulturliv, särdrag sombelyses och kan tydliggöras skapar både identitet ochförståelse.Länet utgör den enhet som i allmänhet ligger till grundför samhälls- och näringslivsplanering. Med ett fåtalundantag sammanfaller de med landstingsområdena. Detsamarbete som på det regionala planet finns mellankommunerna sker i allmänhet mellan kommunerna i ett län.Förenings- och organisationslivet är i organisatoriskahänseenden ofta knutet till distrikt som sammanfaller medlänen. Även kulturlivet i övrigt har enlänsfördelning. Då det gäller kannyhetssändningarna över Mittnytt ses i både Gästriklandoch Hälsingland.Vid distriktsvisa sändningar -- något som hitintillsförekommit bl.a. under förra valrörelsen -- kunde däremotinte hela nås med samma sändning eftersomHälsingland tillhör nedre ochGästrikland --Dala-distriktet.Självfallet väger det allmänna intresset för länetsinvånare att tillhöra samma lika tungt som förinvånare i andra län.Om länen skall kunna fullfölja regeringens ochriksdagens uppdrag att ansvara för den regionalautvecklingen vad gäller arbetsmarknad, utbildning, kulturm.m. krävs också en regionalt förankrad nyhetsförmedling.För möjligheten att skapa en gemensam identitet i länetspelar en rätt avgränsad regional-TV en stor roll. Dettasynsätt ligger också i linje med målsättningen för deregionala sändningarna.Riksdagen har vid upprepade tillfällen uttalat sig för endelning av TV-området liksom också . Inomde berörda länen finns en stor enighet om att ett snabbtgenomförande av delningen är nödvändig. Enligt de samtalsom förts med ledningen för bör delningenkunna genomföras inom perioden -- hösten1992, förutsatt att nödvändiga resurser är tillgängliga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om TV-distriktens länsvisaindelning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör vara ettsammanhållet län i TVs distriktsindelning.
mot · GE02Kr280 · 1991-01-25 00:00:00 — skall täcka ett område med en yta somomfattar en fjärdedel av . Dessutom har lokalradiontrespråkighet inom sitt sändningsområde.Lokalradion är en av många aktörer påmediamarknaden. Av gjorda undersökningar framgår attRadio har hög lyssnarfrekvens.Konkurrensen om kunder/lyssnare hårdnar och blir änmer skarp i en nära framtid.Konsekvenserna av det skärpta konkurrensläget märksmycket påtagligt i bl.a. och i en fördubbling avSTIM-kostnader under 1991.Radio har gjort en kostnadsanpassning tilltilldelade medel, men detta innebär att man tvingats attskära bort en del av sin verksamhet. Större tätorter i länetstår utan bevakning på plats och det finns inte ekonomisktutrymme att skicka ut reportrar från stationen i Luleå.Detta innebär stor risk för att stora delar av Norrbottensglesbygd får radikalt försämrad bevakning. Detta är interätt mot dessa medborgare.För att öka möjligheterna för att svaraupp mot krav på bra lokal bevakning måste olika vägar tillfinansiering och nyttjande av resurser prövas. En väg kanvara att Radiokoncernens olika bolag samnyttjarsina fasta resurser.Regeringen tillsatte en parlamentariskgrupp med uppgift att delta i beredning av frågor inom radiooch TV-området. Frågan om möjlighet att samordnaresurser enligt beskrivning ovan måste här prövas.Människorna i alla delar av landet och i regionernamåste ha lika rätt till en lokalradio som speglar deras liv ochvardag. Det kan infrias genom en satsning på lokalradion.Detta måste prägla arbetet med inriktningen av denframtida TV- och radiopolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande möjligheten att stärkalokalradion genom samordning av resurserna.
mot · GE02Kr281 · 1991-01-25 00:00:00 — Vårt land är känt som ett av de länder som slår vakt omatt minoriteter av skilda slag skall ges utrymme i varamedier. Det föds ca 200 barndomsdöva årligen.Teckenspråket är oftast det enda språk som de senare i livetbehärskar fullt ut. Tyvärr har denna minoritetsgrupp ickegivits det stöd som de så väl behöver för att ta del av viktiginformation via massmedia och då främst via TV.Hittills har sporadiska satsningar gjorts i vissa speciellaTV-program men vi tvingas konstatera att det hör tillsällsyntheterna att TV låter teckenspråkstolka sinaordinarie sändningar. De regionala och lokala sändningarnaär ytterst sällan teckenspråkstolkade och som regel icketextade.Nuvarande förhållande är långt ifrån acceptabla fördenna minoritetsgrupp och åtgärder bör vidtas för attförändra situationen. Det är statsmakterna som står somgarant för att alla grupper i samhället ges information på ettlättfattligt sätt. De barndomsdöva bör ges ett ökat stöd i sinkamp för att kunna ta del av nyhets- och programutbudet.Vi borde kräva mer av de centrala, regionala och lokalaTV-sändningarna och deras producenter för att debarndomsdöva i ökad utsträckning ges möjligheter att följanyhets- och programutbudet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om informationsinsatser i form avteckenspråkstolkning och textning av TV-utbudet.
mot · GE02Kr282 · 1991-01-25 00:00:00 — Utvärdering av lokalradions verksamhet I proposition 1975:13 om lokalradio och andrarundradiofrågor behandlades mål och inriktning förlokalradio.I propositionen sägs på sid. 63:De lokala radiostationerna föreslås få till uppgift attgenom självständigt redaktionellt arbete spegla bl.a. delokala samhällsfrågorna och därvid ge enskilda medborgaresamt olika grupper och företrädare för olika intressenmöjlighet att komma till tals.Det förslag om införande av lokalradio som här läggsfram innebär en förändring av massmediestrukturen iSverige. Jag ser lokalradion som ett värdefullt komplementtill lokalpressen.Lokalradiosändningarna startade . sände lokalradion i P3. 1986 beslöt att ettfjärde radionät skulle byggas, i huvudsak för lokalradion.Lokalradion har sedan riksdagsbeslutet tredubblatsin sändningstid. Kvalitén på lokalradiosändningarna ärmycket varierande bland de 25 lokalradiostationerna.Enligt vår uppfattning bör en utvärdering avlokalradions övergripande mål företas, med utgångspunktfrån riksdagsbesluten och 1986. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utvärdering avlokalradioverksamheten.
mot · GE02Kr283 · 1991-01-25 00:00:00 — Stödet till närradioföreningar med liten sändningstid m.m. Närradioverksamheten har pågått . Frånatt ha varit försöksverksamhet på 16 orter har den underdessa år utvecklats till att omfatta sändningar på 158 orterunder 1990 med en sammanlagd sändningstid på ca 255 700timmar.För de mindre orterna med liten sändningstid blirkostnaderna för sändarhyra oproportionellt höga. Somexempel kan nämnas att om en ort sänder närradio 10timmar blir sändarkostnaden mer än30 kronor . Många närradioföreningarpå mindre orter har en sådan sändningstid och kostnad. Ienlighet med beslut belastas nu även hyra försändare med moms, vilket bara det ökar kostnaden med25%.I den nu framlagda budgetpropositionen anslås ettförslagsanslag på för Närradionämndensverksamhet. beräknar regeringen attnärradioavgifterna skall inbringa tillstatskassan.Vi föreslår därför att beslutar uppdra åtregeringen att framlägga förslag till ekonomiskt stöd för demindre föreningarna som då baseras på kostnaden försändarhyra.Närradionämndens verksamhet finansieras delvisgenom avgifter som närradioföreningarna har att erlägga.Centern har tidigare föreslagit att Närradionämndenskostnader för myndighetsutövningen inte skall belastaföreningarna. bör nu uttala att den del avkostnaden som berör myndighetsutövningen inte skallbelasta föreningarna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om stöd tillnärradioföreningarna i enlighet med vad som föreslås imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt närradionämndens kostnader för myndighetsutövninginte bör belasta närradioföreningarna.
mot · GE02Kr284 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub628 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utbyggnad av ettlänsmuseum i .
mot · GE02Kr287 · 1991-01-25 00:00:00 — Fritid och kultur för handikappade, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So283 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökad satsning på fritid ochkulturverksamhet för handikappade.
mot · GE02Kr290 · 1991-01-25 00:00:00 — Det är en nationell angelägenhet, en angelägenhet föross alla, stat, kommun och enskilda, att slå vakt om och attvårda vårt kulturarv. När det emellertid gäller arkeologiskautgrävningar i samband med fornfynd som görs vid enbyggarbetsplats är den kostnadsbörda som åsamkasbyggherren, som ofta är en kommun eller en enskild, såoerhörd att detta kan hindra såväl utgrävning sombyggnation. Det blir ingenting alls.För att lindra kostnaderna men ändå för framtidenbevara kulturlagren kan medge att''lock får läggas'' på kulturlagren i form av en betongplattapå pålar, som man sedan bebygger, den s.k. Bjerking-metoden. Metoden har emellertid kritiserats av många, isynnerhet vad gäller stora ytor. Kulturlagren torkar ochförstörs snabbt. Försurningen snabbar därvid uppförstörelseprocessen.Över huvud innebär luftföroreningarna attförstörelseprocessen accelererar. De vackra kyrkoruinernai hotar att snabbt vittra sönder liksom exempelvisslottsruinen i Trädgårdsmästaren i skall bebyggas.Kvarteret är centralt beläget och forskare vet att just pådenna plats kan en synnerligen intressant period i vårhistoria belysas. Inför risken att den nämndaplattläggningsmetoden skulle komma till användning,fornlämningarna förstöras och att vi inte skulle fåde kunskaper som en utgrävning kunde ge, startades eninsamling för att bekosta utgrävningen. Från en enigforskarelit, från allmänhet, från enskilda och frånmassmedia tryckte man på om att utgrävning måste göras,att inte detta tillfälle att få fram en stor och betydandepusselbit i den svenska historien skulle missas.Insamlingsarbetet har pågått . Intresset frånenskilda människor är stort, liksom offerviljan. Ävenföretag har skänkt pengar, men insamlade medel räcker intelångt. Det är en gigantisk uppgift att skaffa fram tillräckligtmed pengar. Sannolikt skulle en uppgift som denna varalättare, om gåvor till projekt av den här arten kunde görasskatteavdragsgilla för såväl företag som enskilda.Det är en gemensam nationell uppgift att slå vakt omvårt kulturarv, men frågan är, om staten i sådana fall tarnågot ansvar alls. Det är mycket svårt att få statliga bidragoch om de ges är de synnerligen blygsamma. Således harriksantikvarieämbetet till det här nämnda Sigtunaprojektetutlovat 100 000 kr.Även om s.k. sponsring från näringslivet blivit alltvanligare och även om ofta företag och enskilda är mycketengagerade i kulturevenemang och kulturräddning såinnebär gåvor alltid en uppoffring. En reducering av skattenmot uppvisande av kvitto kunde därför underlätta för olikagivare att hjälpa till att satsa på kulturen.För att markera statens ansvar kunde även ett annatalternativ vara rimligt, nämligen att staten bidrar med enlika stor summa som den som insamlats från enskilda ochföretag till exempelvis arkeologiska utgrävningar.Insamlade medel kan gå till en särskilt anordnad fondeller stiftelse för vidare befordran till avsedd kultursatsning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om regler försponsring och fonduppbyggnad för stöd till kultursatsning.
mot · GE02Kr293 · 1991-01-25 00:00:00 — Kultur är en viktig del av vår tillvaro. I vårt land vill viatt alla människor skall ha tillgång till ett rikt kulturliv.Anslaget till föreslås minskat med 23 miljonerkronor. Detta förslag motverkar möjligheten att utvecklaett rikt kulturliv i hela landet.Riksteatern för på ett förtjänstfullt sätt ut kultur tillmänniskorna. För många som bor i landsbygden är det enhöjdpunkt när kommer på besök. Tillfällenaför dem som bor utanför storstäderna att se ''levandeteater'' är inte så många, därför har en så viktiguppgift att fylla. I dagens samhälle med den enakommersiella TV-kanalen efter den andra behövs mer ännågonsin den ''levande teatern'' med verkliga människor.Det är de mindre kommunerna som drabbas hårdast av dennedskärning till som aviserats för spelåret1991/92. bör därför ges möjlighet att fortsättamed nuvarande verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att fårmöjlighet till fortsatt brett kulturutbud i landets olika delar.
mot · GE02Kr294 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringen föreslår i årets statsverksproposition attRiksteaterns anslag skall minskas med 23 /92. Detta drabbar verksamheten samtidigtsom momsen breddas och med sina transport-och logiproblem ändå kan påräkna en kraftigkostnadsökning.Riksteatern är med sina 221 lokala teaterföreningar ettmycket viktigt inslag i landsortens teaterliv. I Stockholmslän är med den nya ,distriktsorganisation, på väg att bygga ut detkulturella kontaktnät som de lokala teaterföreningarnautgör.Tidigare nedskärningar har tvingat tillkonstnärliga kompromisser och uttunningar avrepertoaren. Om nuvarande utbudsnivå skall hållas tilllandets teaterföreningar kommer det inte att vara möjligtmed turnéer under våren 1992.Stockholms län saknar länsteater. Därför fårinskränkningarna på verksamhet negativakonsekvenser. Sett ur arbetsmarknadssynvinkel handlar detom ett hundratal tjänster av de ca 400 årsverkenRiksteatern står för. Den stegrande arbetslösheten inomkultursektorn och särskilt inom teaterområdet kommer attskärpas ytterligare.Riksteaterns viktiga verksamhet med att sprida teater tillde många människorna -- i landet som helhet och iStockholms län -- måste ges goda och förbättradeförutsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att Svenskariksteaterns verksamhet måste ges goda och förbättradeförutsättningar för sin verksamhet.
mot · GE02Kr295 · 1991-01-25 00:00:00 — Svenska gör en omfattande teaterproduktionför turnéverksamhet i landet. Denna verksamhet är mycketviktig för att boende utanför storstadsområdena -- mindrestäder, orter och landsbygd som inte har egen teater -- skallkunna få del av god teater.För /92 föreslår regeringen en minskningav anslaget till med 23 milj.kr. I sin anslagsframställning begär enökning av anslaget med 15 milj.kr.I anslagsframställningen framhålls att ökningen avstatsbidraget inte haft sammaindexutveckling som kostnader. Kulturrådethar för kommande treårsperiod begärt 15 milj.kr. i realökning av anslaget samt att undantasfrån besparingar.I propositionen hänvisas till att har minstbindning till fasta kostnader och att det därför är lättast attminska detta anslag. verksamhet har en enormbetydelse för kulturverksamheten på orter som inte haregen teater samt i övrigt har ett begränsat kulturutbud.Turnéverksamheten till de 200 teaterföreningarna kan mednuvarande resurser varken länsteatrarna eller andra teatrarersätta. Det är mycket viktigt att denna verksamhet gesfortsatta goda möjligheter att sprida kultur i hela landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Svenska riksteaternsverksamhet.
mot · GE02Kr296 · 1991-01-25 00:00:00 — I står för av alla föreställningar och av antalet besökande i de av länets teaterföreningararrangerade föreställningarna (1989/90). Bortser man frånGävle/blir siffrorna 40 respektive 45 %.Det är de mindre kommunerna som blir mest lidande avde nedskärningar till som aviseras för spelåret1991/92 med 23 milj. kr.Det finns en risk för att kanske måsteprioritera de län som inte har någon länsteater, menFolkteatern i kan, lika lite som friateatergrupper, kompensera det bortfall som Riksteaternsuteblivna föreställningar kommer att ge.Riksteatern är inte bara turnerande vuxenteater, utanockså t. ex. Unga Riks, som står för en stor del av den teatersom visas för barn och ungdomar i länet, Tyst teater, somspelar för döva, och Finska Riks, som spelar på finska. Manhar också syntolk av vissa föreställningar.Det är nödvändigt för ett län som , som harandra stora problem att brottas med (t.ex. arbetslöshet), attkunna behålla ''sina'' ungdomar i hemlänet. Tillgången tillkultur i olika former spelar här en stor roll. Därför börRiksteatern ges möjlighet att bedriva verksamhet i landetsolika delar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att gesmöjligheter att fortsätta med ett bra kulturutbud i landetsalla delar.
mot · GE02Kr297 · 1991-01-25 00:00:00 — Av naturliga skäl har det svenska teaterlivet sitt centrumi storstadsregionerna. Där finns publiken och där finnsmångfalden genom förekomsten av såväl ett stort antalprivata teatrar som fria teatergrupper.Sedan regionteatrarna etablerats med fasta ensembleroch livaktig verksamhet har intresset för teater spritt sigrunt om i vårt land. För länsteatrarna utgörbudgetpropositionens svek mot förutsedd ökning avgrundbeloppen ett hårt slag. Från moderata samlingspartiethar därför väckts förslag om ytterligare grundbelopp tillteatrar och musikinstitutioner.Riksteatern drabbas dock hårdast genom att dess anslagrealt minskats med . I praktiken kommerdetta antagligen att innebära att dess turnéverksamhetkommer att upphöra eller med andra ord: stora delar av vårlandsbygd kommer att sakna teaterföreställningar.Det ökade antal grundbelopp som moderaternaföreslagit till länsteatrarna kommer att medge en ökadturnéverksamhet och i någon mån mildra effekterna av denföreslagna indragningen av anslag. För storadelar av vårt land kommer emellertid Riksteaternsreducerade verksamhet att slå hårt. Särskilt gäller dettamindre orter i ren glesbygd där verksamhetvarit den enda möjligheten till teaterupplevelser.Jag anser denna utveckling felaktig eftersom denmotverkar det kulturpolitiska målet att göra kultur i olikaformer tillgänglig för alla. Inte heller har neddragningen avanslaget föregåtts av någon undersökning av vilken del avRiksteaterns verksamhet som kommer att i första handdrabbas. Eftersom och Unga Riksverksamhet av olika skäl förutsätts prioriteras kan effektenbli den ovan nämnda.Jag anser att underlaget för fattandet av ett förteaterverksamheten så avgörande beslut är bristfälligt.Regeringen bör därför för redovisa effekterna aven så kraftig nedskärning av anslaget. Därvid bör beaktasmöjligheten för länsteatrarna att vidga sin turnéverksamhetoch öka sitt samarbete med Riksteatern.Skulle utredningen visa att den regionala ojämlikhetenökar i alltför hög grad genom förslaget att skära nerRiksteaterns anslag med bör regeringenåterkomma till med begäran om tilläggsanslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den regionalateaterverksamheten.