ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02T80 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo115 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte gå vidare med projektetÖresundsbron,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om omställning av trafiksystemen.
mot · GE02T81 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo117 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en aktivsamhällsplanering i syfte att befrämja miljövänligkollektivtrafik och även att minska vägtrafiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt kommuner skall ges rätt att sänka den maximalt tillåtnahastigheten på vägar av såväl hälso-, som säkerhets- ochmiljöskäl.
mot · GE02T9 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt E4 förbi UppsalaDen nuvarande E4-passagen genom byggdes på1960-talet. Det var då fortfarande vanligt att storagenomfartsleder som E4 byggdes genom tätorten. E4-genomfarten är mycket starkt belastad.Genomfarten saknar planskilda korsningar varförolycksfrekvensen är relativt hög.Uppsala är en av landets mest expansiva kommuner meden befolkningsökning på ca 2 500 personer . Dennanya befolkning genererar ökande trafik.Vägverket har utrett möjligheten avdragningar av öster om ''staden''. Sammanlagt har etttrettiotal olika dragningsalternativ prövats varvid man bl afrån kommunens sida i översiktsplanen, efter samråd medVägverket, anvisat en korridor inom vilken E4 skulle kunnadras fram.Vägverket har påbörjat nya studierför trafikföringen utifrån det systemtänkande ivägplaneringen som också kännetecknartillväxtpropositionen. Därvid har också nya argumentväckts för den s k sydliga Bärbyleden medan den nordligasynes alltmer orimlig ur nyttokostnadssynpunkt.För såväl tätort som för inte minst näringslivetsutveckling i norra är arbetet på att skapa en östligE4-förbifart viktigt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en lösning av E 4-förbifart bör läggas till de högst prioriterade projekten.
mot · GE02U10 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo105 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de konkreta minskningar avkoldioxid och andra växthusgaser som bör arbetaför inom ramen för FNs miljökonferens i ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hur frågor rörande nyplanteringav skog i tredje världen skall knytas till det internationellaklimatvårdsarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett långsiktigt skydd avAntarktis.
mot · GE02U11 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo113 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt i det internationella naturvårdsarbetet skallverka för att förklaras som naturpark i enlighetmed vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förstärkningen avmiljöbevakningen vid ambassader.
mot · GE02U12 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T82 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av internationelltmiljöarbete för sjöfartens del.
mot · GE02U7 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Av tillgänglig information framgår att det internationellasamarbetet med EG inom det som är underförhandling kommer att begränsa de nationellamöjligheterna att skärpa miljökraven. ger dessaförhandlingar och det fortsatta samarbetet inom ramen föravtalet möjligheter att verka för skärpta miljökrav i andraländer. Som redovisats i propositionen bedrivs också detinternationella miljöarbetet inom ramen för en rad avtal,konventioner och organisationer.Vänsterpartiet understryker betydelsen avövernationella beslut för att komma till rätta med degränsöverskridande miljöproblemen. Vi hänvisar här tillvår motion 1990/91:U616 om , EFTA, EG ochEuropa där vi tagit upp förslaget om ett all-europeisktparlament (organiserat genom ) med sådanbefogenhet. Fördelen med detta förslag är att det inte baraskulle omfatta EGs medlemmar utan, , allaeuropeiska stater. Förslaget finns konkret beskrivet imotion 1990/91:U616.Vid ett medlemskap i kommer den nationellasjälvbestämmanderätten på miljöområdet att ytterligarekringsskäras. EG är inte i första hand någonsamarbetsorganisation för miljöfrågor utan en organisationmed syftet att kraftigt öka den ekonomiska tillväxten hosmedlemsstaterna och förstärka dessa staters ekonomiskaoch politiska samarbete på alla områden. I en av beställd rapport förutspåddes redan 1989kraftigt ökade miljöproblem på grundval av dentillväxtpolitik som tillämpas inom organisationen.Trots att EG byggt sitt regelverk var det först1987 som EG påbörjade sitt arbete att skapa ett för gemensamt regelverk. Det är därför naturligt attEG:s regler för miljön är mindre utvecklade än Sveriges.Möjligheterna för att bibehålla redan uppnåddahögre normer begränsas av övergripandemålsättning att säkra varors fria rörlighet. Om Sverigebegagnar sig av tillfälliga skyddsåtgärder för att nå högremiljösäkerhet förefaller avtalet komma att ge motpartenrätt vidta motåtgärder i de fall den införda skyddsåtgärdenanses vara handelshinder. Några permanenta undantag föratt behålla högre miljöskydd kommer inte att medges.Vid ett medlemsskap i EG kommer regler förmiljöskydd att beslutas med majoritetsprinciper ochenskilda länder kommer inte att kunna tillämpa merlångtgående regler annat än i mycket speciellaundantagsfall.Ett som inte ger möjlighet att ihuvudsak bibehålla de normer och skyddsnivåer påmiljöområdet som är mer långtgående än EG:s normermåste avvisas. Med nuvarande beslutsordning inom EGuppstår ännu större svårigheter att ha höga nationellaambitioner på miljöområdet. Därför bör ansökan ommedlemsskap anstå tills beslutsordningen förändrats. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avvisande av vidsvårighet att bibehålla uppnådda skyddsnivåer påmiljöområdet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att låtamedlemsansökan till EG anstå tills beslutsordningenangående miljöfrågor inom EG förändrats.
mot · GE02U8 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö Bidrag till östländernas återuppbyggnad -- utbildning ivattenreningsteknikPolen, , m.fl. -- allaöstländerna -- behöver få hjälp med sina miljöproblem, detär självklart. Lika självklart är det att rening avländernas miljö bidrar till att även förbättra miljöoch minska framtidens problem. Det är också viktigt att denhjälpen i så ringa grad som möjligt binder fast länderna istora utlandslån och växande skulder. De behöver främsthjälp till självhjälp och sådan hjälp som förbättrar derasohälsosamma miljö.Vi föreslår därför att i första hand ett för samtligaöstländer gemensamt kursprogram upprättas, omfattandeföljande:Deltagarna erbjuds vistelse vid Stensunds folkhögskola,där de kan lära sig bygga det vattenreningsverk, somutvecklats vid skolan; dessutom får de där de ekologiskakunskaper som behövs för att förstå bakgrunden till verketsgoda reningsförmåga.Verket fungerar kort beskrivet sålunda: I de olikabassängerna som vattnet passerar odlas sättfisk, kräftor,grönsaker... Verket klarar av att skilja ut tungmetallerna.Efter reningsproceduren återstår biomassa, som kananvändas till bränsle eller djurfoder. Återståendeslammassa är mycket liten.Ett reningsverk kan ta hand om och rena avloppsvattenfrån ca 1000 personer, dvs från en större by. Kostnadenuppgår i till ca 5 milj.kr., men kan minskas med ettförenklat utförande och billigare arbetskraft.När kursprogrammet utarbetats inbjuds tekniker-biologer från östländerna att utan kostnad för dem delta ien kurs enligt ovanstående. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attett kursprogram utarbetas och utbildningen förverkligasenligt vad som i motionen anförts.
mot · GE02Ub100 · 1991-03-14 00:00:00 — Det är viktigt, att elever inom vuxenutbildningengaranteras viss lärartäthet, inte minst om propositionensintentioner -- att verksamheten skall syfta till att utjämnautbildningsklyftor samt stödja personer som ärutbildningsmässigt, kulturellt eller socialt missgynnade --skall uppfyllas.Jag föreslår därför följande tillägg i reglerna omsärskilda villkor för statsbidrag till folkhögskolorna (punkt4,l i propositionen):Lärartätheten skall på alla kurser i genomsnitt utgöraminst 2.0 undervisningstimmar per deltagare och vecka, ochdet är särskilt viktigt att detta iakttas för de prioriteradegrupperna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärartätheten vidfolkhögskolorna.
mot · GE02Ub104 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning I propositionen föreslås att folkhögskolan ochfolkbildningen skall få möjligheter att under storsjälvständighet utveckla folkbildningsarbetet.Treåriga planeringsperioder utan möjlighet att känna tillde ekonomiska anslag som skall ges ärmycket svåra att planera. Det är av den anledningenmärkligt att inte propositionen också fastställeranslagsperioden till . Blir inte detta fallet kommermöjligheten till en långsiktig planering att spolieras. Manmåste känna de ekonomiska spelreglerna även ifolkbildningssammanhang.Den första utvärderingen av den nya inriktningen påfolkbildningsverksamheten bör ske efter en bestämdtidsperiod. kan därvid synas vara en lämplig tidpunktför en sådan utvärdering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande principer föranslagstilldelning till folkbildningen.
mot · GE02Ub107 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning I rubr proposition anges bl a att behörighetsfrågorna förlärare och rektorer på folkhögskolorna skall avgöras isamråd mellan huvudmännen och de avtalsslutandeparterna. Denna ordning kan innebära att det inte blir ettenhetligt behörighetskrav för hela folkhögskolan. För atthålla samman folkhögskolan som skolform och för attgarantera kompetensen hos de lärare som skall genomföraen bra utbildning för eleverna krävs enligt min åsiktenhetliga behörighetsvillkor för lärarna, oavsett vilkenhuvudman som äger folkhögskolan.Basen hos folkhögskolan skall utgöras av allmänna långakurser. Den skrivning som finns i propositionen gerutrymme för fria tolkningar beträffande kursernas längd.Jag föreslår därför att kravet på folkhögskolans bas skallformuleras enligt följande: Allmänna kurser på 2x15 veckorskall utgöra basen i folkhögskolornas verksamhet. Dentotala omfattningen av allmänna kurser skall utgöraminst av verksamheten.I propositionen sägs det att styrelsen bär ansvaret förskolans verksamhet. Det är styrelsen som tillsammans medskolans personal och elever skall forma skolans inriktning.Ett sådant uttalande, vilket jag instämmer i, leder fram tillatt det måste garanteras att varje folkhögskola har sinlokala styrelse så nära verksamheten att avgörande beslutkan fattas.Om centrala styrelser skall överta denna roll kommerdet lokala engagemanget att minska och samråd för eleveroch personal försvåras. Mot denna bakgrund anser jag attriksdagen skall slå fast att varje folkhögskola skall ha sinegen lokala styrelse. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rektors och läraresbehörighetskrav för folkhögskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kravet på långa kurser förfolkhögskolan,3. att beslutar att i den nyafolkhögskoleförordningen skriva in att varje folkhögskolaskall ha sin lokala styrelse.
mot · GE02Ub108 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:82 Folkbildning I propositionen anges motiven för samhällets stöd tillfolkbildningen. Bildningsarbetet skall främja demokrati,jämlikhet, internationell och kulturell förståelse. Det skallbygga på människors fria och frivilliga kunskapssökande.Det skall även syfta till att möjliggöra för människor attkunna påverka sin livssituation och tillsammans med andraförändra samhället, främst genom engagemang iföreningslivet.Jag delar uppfattningarna och vill betona den väsentligaroll som folkbildningen spelar i det svenska samhället.I propositionen föreslås en markant förändradansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen.Folkbildningsorganisationerna skall själva ta ansvar förfördelning av statsbidrag, administration, organisation samtuppföljning och utvärdering av verksamheten. Detta skallske genom att ett särskilt råd, inrättas.Jag menar att detta förfaringssätt kan varafördelaktigt. I ett övergångskede ser jag emellertid vissasvårigheter att kunna få igång en sådan verksamhet redaninför kommande verksamhetsår. På samma sätt som skettunder anser jag därför att bör göra ensärskild markering som tryggar en fortsatt positiv utvecklingav , Svenska Idrottsrörelsens nystartadestudieförbund.SISU verkar enligt de ursprungliga folkbildningsidealenoch lever väl upp till alla de motiv för samhällsstöd somanges i propositionen. Förbundet expanderar kraftigt trotsatt bidragssystemet motverkar möjligheterna härtill.Eftersom SISUs verksamhet är inriktad motidrottsrörelsens medlemsorganisationer där mångaungdomar är verksamma och får sin demokratiska skolningär det enligt min mening extra angeläget att förbundet gesutrymme för fortsatt expansion.Under föregående verksamhetsår erhöll statsstödi en omfattning som gav högschablonbidrag till mindre än40 % av antalet genomförda statsbidragsberättigadestudietimmar. Under innevarande verksamhetsår förutsesprocentsatsen högschablontimmar för bli ca 35 %.Det måste anses som djupt otillfredsställande attstatsbidragssystemet skall medföra så uppenbara orättvisori anslagsfördelningen mellan de olika studieförbunden. Jagföreslår därför att uttalar som sin uppfattning attstatsbidragen till studieförbunden skall fördelas rättvist iförhållande till omfattningen av aktuell verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvis fördelning avstatsbidragen till studieförbunden.
mot · GE02Ub110 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Hemkunskap intar en viktig plats i grundskolan.Ämnet är obligatoriskt på högstadietoch en stadietimme på mellanstadiet.En fråga som man osökt ställer sig är omdenna utbildning räcker som grund för dagens ochmorgondagens konsumenter och vårdnadstagare.I dagens samhälle finns det all anledning attuppmärksamma kostens stora betydelse för människansvälbefinnande i hemmet och på arbetsplatsen. Därtillkommer behovet av undervisning i konsumentekonomi,samlevnadsfrågor, miljökunskap, kulturansvar samtförståelse för de globala problemen och perspektiven.Hemkunskapsämnet bör inte minst med hänsyn tillvikten av dessa kunskaper ges en naturlig plats även i denundervisning som lämnas inom den framtidagymnasieskolans ram.Mot bakgrund av att hemkunskap inte särskiltuppmärksammats i de nationella programmen förgymnasieskolan som regeringen nu föreslår finns detanledning att betona vikten av att ämnet föres in i samtligaprogram. I vilket fall bör ämnet finnas med som ett naturligtinslag i barn- och fritidsprogrammet,omvårdnadsprogrammet, naturbruksprogrammet samt detindividuella programmet.Hemkunskapsämnet får dock inte reduceras till attendast omfatta teoretiska kunskaper, utan så mycket tidmåste avsättas för ämnet i de nationella programmen atttillfälle ges till bland annat praktiska inslag somtillagningsmetoder. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ämnet hemkunskap igymnasieskolan.
mot · GE02Ub111 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen Regeringens proposition ger en god grund för samhälletsinvesteringar i kunnande och kompetens på dengymnasiala, kommunala och allmänna folkbildningensområden. För att nå målen förutsätts en höjdkompetensnivå för personalen.Enligt propositionen skall nu ämnet ''svenska förinvandrare'' inordnas i det offentliga skolväsendet ochkommunerna skall i fortsättningen svara för fortbildningenav SFI-lärarna, som är anställda av kommunen. Tidigarehar lågutbildade invandrare/flyktingar fått sin SFI (svenskaför invandrare) inom grundvux ram. Lärare med lågstadie-,mellanstadie- eller speciallärarkompetens har räknats sombehöriga att meddela undervisning där.Normal- eller högutbildade invandrare/flyktingar harfått sin svenskutbildning i s.k. SFI-grupp. För sådanundervisning krävs omfattande kompetens.Grundvuxlärare, som arbetat med SFI ochsom har goda referenser och minst 20 poäng i svenska somandra språk, kan kompetensförklaras av skolöverstyrelsenför SFI-undervisning.I och med reformeringen av SFI krävs nu fullbehörighet eller kompetens för alla lärare i SFI, såledesäven för grundvuxlärare. Det betyder att erfarnagrundvuxlärare, som arbetat medinvandrare/flyktingar, inte längre anses kompetenta.Detråder stor brist på dessa kompetenta lärare.Vid behandling av regeringens förslag börhänsyn tas till gruppen grundvuxlärare med mycket långerfarenhet och att de med övergångsvisadispensbestämmelser kompetensförklaras.Särskilda statliga resurser bör avsättas så attkommunerna kan genomföra fortbildningen av personalenligt propositionens målsättningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att grundvuxläraremed lång erfarenhet ges möjlighet att förklaras kompetentasom lärare i ''svenska för invandrare''.
mot · GE02Ub112 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I regeringens proposition 1990/91:85, sid 120, föreslås attgrundläggande undervisning i svenska för invandrareintegreras i det svenska skolväsendet fr o m den 1 juli 1992.Denna utbildning, som i fortsättningen skall benämnas''svenska för invandrare -- sfi'' är, liksom , avsedd förnyanlända invandrare.I propositionens förslag till ändrad skollag föreslås ettnytt kapitel om sfi. Vidare föreslås att lagen även ifortsättningen skall innebära en skyldighet för kommunernaatt erbjuda sfi efter kyrkobokföring i Sverigesamt att kommunernas skyldighet, om särskilda skälföreligger, kan utsträckas ytterligare ett år.Inte minst mot bakgrund av permanentandet av dennatidsfrist är det angeläget att undanröja hinder för redananställda nya invandrare att genomgå sfi. Vidare måste dehinder för nya invandrare som slutfört grund-sfi att fåanställning också undanröjas. Vi vill i detta sammanhangerinra om att 1990 beslöt att införa en kraftigtökad flexibilitet i syfte att underlätta varvning av sfi ocharbete.Det var för att undanröja dessa hinder som ,när invandrarpropositionen antogs , uppdrog åtregeringen att göra en ''översyn'' av reglerna dels omledighet för grund-sfi och om semesterlön under sådanledighet, dels -- om semesterlönen avskaffades -- omreglerna för den timersättning som utges av staten. Enligtde beräkningar som föranledde riksdagsbeslutet uppgårsemesterlön jämte sociala kostnader till för den ledighet som erfordras för 700timmars grund-sfi. Man kan förstå att en sådan extrakostnad kan försvåra för invandrare att få arbete.Den av begärda översynen har ännu intekommit till stånd trots att bestämmelsen om utbyggnad avgrund-sfi trädde i kraft den l januari 1991.Regeringen har dock tillsatt en utredning sombl.a. skall behandla frågan om semesterlön under grund-sfi.Om resultatet av den sistnämnda utredningen förstavvaktas kan ett slopande av semesterlönen tidigast träda ikraft den l . Detta i sin tur skulle innebära attden försämrade situationen för invandrarna skulle kvarståunder en oacceptabelt . Vi anser emellertid att enutredning inte oundgängligen är nödvändig för attriksdagen skall besluta att slopa bestämmelsen omsemesterlön under ledighet för grund-sfi. I stället kan statenhöja timersättningen. Statsbidragen tillflyktingförläggningar bör minskas i motsvarandemån.Till detta skall läggas att den utlovade översynen avledighetsreglerna har ersatts av en kartläggning avnuvarande tillämpning av ledighetslagen. bördärför uppmana regeringen att möjligt genomföraäven denna översyn. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att semesterlagen ändras fr.o.m.den 1 juli 1991 så att rätt till semesterlön under grund-sfislopas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjning av de statligatimersättningarna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av lagen om ledighet förgrund-sfi.
mot · GE02Ub113 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I propositionen angående det framtida gymnasietformuleras ett antal viktiga bildningspolitiska mål. Detframhålls att har blivit ett både mångnationellt ochmångkulturellt samhälle. När vårt intresse för folk ochländer runt om i världen ökar, faller det sig naturligt attockså ställa sig frågor om vår egen nationella identitet ochvår historia och det bidrag vi kan ge till den kulturellamångfalden i världen.Kunskaper om den egna kulturen och historien är viktigaför att förstå andra folk och kulturer. Vidare talas om attetiska och moraliska frågor måste ha en framträdande platsi läroplaner och kursplaner. Kunskaper om det svenskakulturarvet liksom respekt för andras rätt att hålla sitt egetkulturarv levande måste genomsyra utbildningen. En fastförankring i det egna kulturarvet skapar godaförutsättningar att förstå både främmande kulturer och detegna samhället.I en situation då alltmer anpassar sig till övrigaEuropa är det särskilt viktigt att i skolundervisningenbevara och stärka sådana inslag som kan bidra till attanpassningen kan ske med självförtroende och medbevarad och stärkt nordisk identitet. Detta ställer speciellakrav på undervisningen i många ämnen bl.a. i språk,psykologi och geografi.I det fortsatta arbetet med läroplaner och kursplaner bördet nordiska stoffet därför särskilt uppmärksammas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det nordiska stoffet.