mot · GE02N291 · 1991-01-25 00:00:00 — Svenskt näringsliv är småföretagandeSverige har cirka 370 000 privata företag (exklusivejordoch skogsbruken). Nästan alla är småföretag med färreän 200 anställda. av de privata företagenär småföretag och det är alltså dessa som dominerar vårtnäringsliv.Småföretagen brukar också delas upp i grupper,nämligen över och under 50 anställda. Samma mönster gårigen. De minsta företagen -- med färre än 50 ställda -- utgörnästan hela gruppen småföretag. Om vi skulle användasamma definition på småföretag som EG, nämligen dragränsen vid 500 anställda, så har endast 425storföretag eller 0,1 procent.Denna statistiska bakgrund får naturligtvis inte tolkassom en nedvärdering av de svenska storföretagen. Dessbetydelse för landet skall ges fullt erkännande.Storföretagens volymer och banbrytande arbete påvärldsmarknaden ger gott renomé, ger ossexportinskomster och skapar förutsättningar för mångatusentals småföretag här hemma.Mindre känt är däremot att de små privata företagensysselsätter närmare 1,5 miljon människor och dominerarinom alla branscher, både tillverkningsindustrin ochtjänstesektorn. Denna sifferbakgrund belyser till en delsmåföretagens stora betydelse för svenskt näringsliv.Tilläggas bör att en dynamisk småföretagssektor ärviktig inte bara för sysselsättningen, utan den har också enavgörande betydelse för möjligheterna att breddanäringslivsstrukturen i utsatta regioner. På många mindreorter har småföretagen stor betydelse för att skapa en stabillivskraft i bygden.Socialdemokratisk politik har lett till oroligt näringslivNu sprider sig alltmer en växande oro i näringslivet.Särskilt gäller det småföretagen. Utöver långsiktigastrukturproblem är konjunkturen på väg ned och mångaekonomer spår en djup och mycket besvärlig situation iSverige . Småföretagen har ett utsatt läge närmarknaden viker och deras kapitalkänslighet ökarsårbarheten.Socialdemokraterna har misslyckats med att göraSverige attraktivt för näringslivet. Den ekonomiska miljön iSverige har missgynnat och motarbetat små och medelstoraföretag, bl.a. på grund av skatten på arbetande kapital,stimulansen till nedplöjning av vinster i gamla storföretagoch osäkerheten om framtida spelregler. Den svagareutvecklingen av produktionsvolymen i jämfört medflera konkurrentländer och den kraftiga utflyttningen avkapital och produktion kan ge mycket negativaeffekter. har inflödet av direktainvesteringar normalt uppgått till endast en tiondel avutflödet. Storföretagens utflyttning av produktion, ochforskning och utveckling, innebär ett allvarligt hot mot desvenska småföretagen och underleverantörerna.Till följd av kostnadskrisen förloradesvensk industri betydande marknadsandelar utomlands.Genom devalveringarna under 1970- och förbättrades läget temporärt, men under resten av1980-talet har läget försämrats genom den kraftigakostnadsökningen. Detta trots att det harrått en intensiv och stabil högkonjunktur.Misstroendet mot den socialdemokratiskanäringspolitiken kan hänföras till många faktorer. En viktigsådan är den oklarhet som rått om framtidaförhållande till EG. En halsstarrig energipolitik som skapatoro för snabbt stigande elpriser och i värsta fall också förbrist på el genom en förtida avveckling av kärnkraft harockså främjat utflyttningen av investeringar. Även det högakostnadsläget i , hög sjukfrånvaro, låg produktivitetoch hög inflation är väsentliga negativa faktorer.Därtill kommer regeringens syn på samhällsägande inäringslivet. Socialdemokraternas strävan att ytterligareöka det offentliga ägandet är en strävan som går rakt emotutvecklingen i övriga länder. I de tidigarekommuniststaterna pågår en snabb utveckling i riktningmot ökat privat ägande. Allt från bagerier till stålverk säljstill allmänheten.Vinsterna i näringslivet har minskat trendmässigt sedan1984 och torde närma sig låga nivå.Regeringen har alltså misslyckats med att utnyttjahögkonjunkturen till att förstärka näringslivet. I stället ärdet så att produktionen och produktiviteten inom svensktillverkningsindustri har sackat efter jämfört med andraländer, vilket innebär att vår levnadsstandard kommer attutsättas för avsevärda påfrestningar under det kommandeårtiondet.MarknadsekonomiFör oss liberaler är marknadsekonomin den självklarabasen i ett välfärdssamhälle. Vi behöver bara se oss om iEuropa för att konstatera att marknadsekonomin är enförutsättning för välfärden. De öststater, som lyckats frigörasig från kommunistdiktaturen, är nu öppna och tydligadokument på planhushållningens oduglighet. Dessa länderser en övergång till marknadsekonomi som grunden förmöjligheterna att lösa sina övriga problem.Fritt näringsliv och enskilt ägande är ingen garanti fördemokrati. Men i länder där detta förbjuds, där denenskilda medborgaren förhindras att i företagsform skapaoch utveckla egna idéer, saknas en grundförutsättning för endemokratisk samhällsutveckling. Ingenstans i världen harekonomisk planekonomi och centralstyrning kunnatförenas med politisk demokrati.För att marknadsekonomin skall fungera krävslivskraftiga små och medelstora företag. Utvecklingskraftenoch mångfalden hos småföretagen är oerhört viktig för vårtland och för en sund konkurrens. En flora av småföretagsprider det ekonomiska inflytandet och motverkarkartellbildningar och maktkoncentrationer.Konsumenten kan därvid genom fritt köpval ochprisjämförelser påverka och styra vad som skall produceras.Småföretagens närhet till kunderna görmarknadsekonomins signalsystem effektivt. Genom sinsmidighet och korta beslutsvägar kan de med kort varselanpassa sig till förändrade krav.Idéer och skaparkraftDet är i de mindre och medelstora företagen som en stordel av det nytänkande sker som leder till utveckling avprodukter, produktionsprocesser och tjänster, vilket i sintur är en förutsättning för hela näringslivets framgång. Demindre företagen är en bra miljö för nya idéer.Av de mindre och medelstora företagen är denövervägande delen familjeföretag, därfamiljemedlemmarna är direkt engagerade i verksamheten.Ansvaret och intresset för företagets framtid och detpersonliga risktagandet innebär ett engagemang som harstor betydelse för näringslivets utveckling.Många människor drivs av ambitionen att skapa någoteget, att utveckla och pröva en idé. Många storföretag ochkoncerner har börjat just på det sättet; som en- ellerfåmansföretag. Det egna företagandet är alltså viktigt förlandet men har också betydelse för den personligatillfredsställelsen. Är det roligt och stimulerande att drivaföretag så är det naturligt att man också satsar på fortsattutveckling, trots att det innebär stora arbetsinsatser ochrisktagande för ägaren/företagsledaren. Att människor gesdenna möjlighet att utveckla sina ambitioner och idéer i etteget företag är också av betydelse i ett vidare perspektiv, enförutsättning för ett gott samhällsklimat.Men för att nå framgång krävs inte bara läggning, utanockså kunskap, ekonomiskt risktagande och hårt arbete.Företagaren i ett litet företag har ofta långa arbetsdagar ochmåste använda kvällar och för de administrativauppgifterna.Småföretag exporterarFrihandel är en väsentlig beståndsdel i en fungerandemarknadsekonomi. ekonomiska utveckling ochvälstånd har uppnåtts tack vare en omfattandeinternationell handel. Av de direktexporterande privata företagen småföretag. De allra minsta företagen som intehar egen export är ofta legotillverkare ochunderleverantörer till större företag och medverkardärigenom även de till viktiga exportintäkter.Arbetet inom EG med att bilda en gemensam inremarknad berör i högsta grad de svenska företagen. Detskulle slå hårt mot svenskt näringliv om det på denvästeuropeiska marknaden skulle behöva kämpa på sämrevillkor än sina EG-konkurrenter. har destörre företagen genomfört struktureringar för att skaffa sigtillgång till EG-marknaden. Småföretagen har mindreresurser och begränsade möjligheter till detta.Riksdagens beslut att ansöka ommedlemskap i är därför ett mycket glädjande och förnäringslivet positivt beslut. Framförallt för de småföretagen är ett svenskt inträde i Europeiska Gemenskapenviktigt.Inom EG finns ett särskilt aktionsprogram försmåföretagen. Syftet med detta program är att minskaproblemen för de mindre och medelstora företagen och attöka intresset för att starta företag.En del av aktionsprogrammet gäller förenkling av detadministrativa systemet. Bakgrunden är att små företagbelastas relativt sett hårdare av samhällets regelsystem ände stora företagen. har beslutat att allalagförslag som den lämnar till ministerrådet skall åtföljas aven värdering av konsekvenserna för småföretagen. Initiativfinns också för att förenkla lagar och regler försmåföretagen.Redan innan som EG-medlem omfattas avsamma regler borde vi i våra småföretags intressen tillämpasamma aktionsprogram. bör uppdra tillregeringen därom.Regionalpolitisk betydelseSmåföretagens spridning underlättar regional balansgenom att ge service och arbetstillfällen åt bygder somannars skulle ha stora svårigheter eller rent av läggas öde.Det finns ofta en personlig känsla för hembygden ikombination med företagarandan. Småföretagen är meraanpassningsbara än stora företag och har en beundransvärdförmåga att'' bita sig fast'' i bygder med små förutsättningar.Stora företag har en synnerligen storbetydelse för den ort på vilken de bedriver verksamhet.Men det är av största vikt att det omkring det stora företagetfinns ett differentierat småföretagande. Det behövssmåföretag som inte endast är legotillverkare åt det storaföretaget, utan som är fristående och har en produktion avvaror och tjänster oberoende av det stora företaget. Detfinns alltför många exempel på hur hela regioner drabbatsav svåra bakslag och utflyttningar vid storföretagensstrukturförändringar på grund av en nästan obefintligsmåföretagsamhet i grannskapet.Det är av stort värde för kommunerna att ha en rik floraav livskraftiga småföretag. Deras invånare får mångaarbetsplatser att välja mellan och olika utbildningar ochintressen kan bättre tillvaratas. Med ett stort antalsmåföretag i olika branscher ökar möjligheten att erbjudasåväl kvinnor som män arbete.Arbetsmiljön är ofta god i småföretag, med ett närasamarbete mellan ägare och anställda. Detta visar sig bl.a.i en lägre sjukfrånvaro i de små och medelstora företagen.Skydda näringsfrihetenFri etableringsrätt är en nödvändig förutsättning förmarknadsekonomin. liberalerna kräver därföratt näringsfriheten grundlagsskyddas.Idag råder i praktiken fortfarande näringsförbud inomexempelvis den offentliga sektorns sociala verksamheter.Oftast är det de vanligtvis kvinnodominerade yrkena somomfattas av etableringshinder. Socialdemokraternas politikhar gått ut på att förbjuda eller försvåra fördem som arbetar inom vård, omsorg och utbildning attöppna liknande verksamheter i egen regi. Detta utgör enallvarlig begränsning, inte bara av konsumenternasvalfrihet, utan också i näringsfriheten.Vandelsprövning, tillståndskrav och andra former avetableringskontroll som innebär generella regleringar avhela branscher skall avskaffas. Det är inte motiverat medinskränkningar och restriktioner annat än om människorshälsa och säkerhet står på spel.Företag får inte diskrimineras på grund av att de ärenmansföretag och/eller saknar kollektivavtal. När enfackförening av det skälet motsätter sig att ett företaganlitas är det ett allvarligt ingrepp i näringsfriheten.Enskilda initiativ bör i stället uppmuntras. Företagarenmåste mötas med uppskattning -- inte med misstänksamhet.Vi måste få ett samhälle där initiativ och skapandevälkomnas och där toleransen mot enstaka misslyckandenblir större. Ett samhälle där socialistisk misstro ersätts medliberal tilltro.Fri och sund konkurrensEn mångfald av företag, som bjuder ut sina varor ochtjänster i konkurrens med varandra gynnar konsumenten.Det blir konsumenternas köpval som bestämmerproduktionen. Men förutsättningen är då att intemyndigheterna ingriper på olika sätt, genom skatter somslår orättvist, etableringsförbud eller ekonomiskasubventioner. En fungerande konkurrens kräver attförutsättningarna är desamma för olika företag ochägarformer.Särskilt viktig är frågan om konkurrensneutralitetmellan kommuners/landstings verksamhet i egen regi ochextern upphandling. En större rättvisa till privataentreprenörers fördel i fråga om mervärdeskatten erhålls nugenom det nya skattesystemets införande.Det gäller också att alltid vara på sin vakt motprisöverenskommelser och leveransvägran. Det ankommerpå att noga övervaka sådanatendenser. Det är viktigt att NO agerar kraftfullt ochsnabbt. Särskilt småföretag är känsliga för långahandläggningstider. Uteblivna leveranser betyder uteblivenproduktion eller försäljning, förluster som i värsta fall kanleda till konkurs för det lilla företaget.Det händer att mindre företag som kraftigt sänkerpriserna blir utsatta för leveransvägran från sinaleverantörers sida. Sådana påtryckningar från leverantöreroch konkurrenter måste omgående beivras. De hör intehemma i en marknadsekonomi med sund konkurrens. Deär också till direkt nackdel för konsumenterna.Skattereformen -- och fortsatta skattekravDet gamla skattesystemet har motverkat mångaföretagares vilja att ta risker och utveckla sitt företag. Omdet har gått dåligt har företagaren själv fått bära nästan helaförlusten, och om det har gått bra har de höga skatternatagit merparten av vinsten. Genom den skattereform somforlkpartiet liberalerna medverkat till sker väsentligaförbättringar, särskilt genom den kraftiga sänkningen avmarginalskattten och det återinförda inflationsskyddet.Även den minskade inlåsningen av vinstmedel i gamlavinstrika storföretag gynnar småföretagen genom att de fårökade möjligheter att konkurrera på lika villkor ominvesteringskapital.Viktiga delar av skattereformen återstår emellertid. särskilda redovisningsmetoden (SRM) var positiv för demindre företagen och det är angeläget attt den utredningdärom som tillsatts arbetar snabbt. Målet för dettautredningsarbete är att kunna erbjuda egenföretagaremöjlighet att arbeta på samma skattemässiga villkor somaktiebolag utan att behöva använda sig av någon form avbolag. Även beskattningen av handelsbolag behandlas idenna utredning.En av de skattefrågor som är allra viktigast försmåföretagen har inte ingått i skattereformen. Det gällerförmögenhetsskatten på arbetande kapital. I denna frågafinns nu en departementspromemoria frånfinansdepartementet som innebär stora försämringar försmåföretagen. Detta är oacceptabelt. Folkpartietliberalerna anser att skatten på arbetande kapital måsteavskaffas helt.Även arvs- och gåvoskatterna måste sänkas för attunderlätta generationsskiften.En sänkning av det totala skattetrycket framstår somhelt nödvändig. För småföretagen är det särskilt viktigt attarbetsgivaravgifterna kan sänkas, inte minst den sk.särskilda löneskatten. Vi anser t.ex. att genomförandet avsjuklön måste ta hänsyn till de mindre företagens speciellasituation och lika självklart måste företagens ökandeutgifter för sjukfrånvaron fullt ut kompenseras med sänktaarbetsgivaravgifter. Eftersom de mindre företagen ofta harlägre sjukfrånvaro kommer ett genomförande avsjuklönesystemet att gynna dem i och med att de slipper''subventionera'' andra företag med högre sjukfrånvaro.Förenklad bolagsformFolkpartiet liberalerna har framförtkravet på en förenklad företagsform för mindre företag.Inte minst den arbetsrättsliga lagstiftningen har enutformning som är bättre anpassad till storföretag.Liknande tankar utreds inom EG i syfteatt förenkla för småföretagare. Det kan inte anses skäligt attsmåföretagen skall åläggas lika omfattande regler somgäller för storföretagen.Sprid ägandet -- bort med löntagarfondernaFolkpartiet liberalerna vill att svenskt näringsliv skall haett så spritt ägande som möjligt. Det är en av anledningarnatill att de kollektiva löntagarfonderna måste bort, ochnaturligtvis inte ersättas av nya fonder.Socialdemokraternas förslag om att kraftigt öka AP-fondernas tillgångar och därefter investera dem inäringslivet, dvs. genomföra socialiseringar, avvisasbestämt av liberalerna.Industriminister uttalanden om att destatliga företagen bör öka sin andel i näringslivet och att detär ett viktigt mål att demokratisera förmögenhetsstocken iSverige är en skymf mot alla enskilda aktiesparare ochenskilda näringsidkare.I stället vill vi se mer av individuella andel-i-vinst-system. Genom system med andelar i det egna företagetsresultat kan inflytande förenas med ökat ansvar för dessverksamhet och lönsamhet. De kollektiva löntagarfondernadäremot är ett starkt centraliserat system, som varkenskapar det individuella ägandet i företagen eller ökar deanställdas inflytande, som vi liberaler eftersträvar.Politiker och myndigheter bör vara positiva till attanställda blir delaktiga i vinsten och får ett starkarepersonligt intresse av lönsamhet i företaget. Andel-i-vinst-systemet är till nytta för dem som arbetar i företaget och inteför centrala fackliga organisationer. Därför skall inteindividuell vinstdelning försvåras eller förhindras -- utanstimuleras. Det gör fler till ägare av svenskt näringsliv.De sociala avgifterna på avsättningar tillföretagsanknutna andel-i-vinst-stiftelser, därvinstandelarna binds , bör omgående avskaffas.Förslag om andel-i-vinst-system behandlas utförligare i vårpartimotion om enskilt ägande och sparande.Löntagarfondernas avveckling behandlas i entrepartimotion från liberalerna, moderatasamlingspartiet och centerpartiet.Nyföretagandet måste ökaEn viktig del av det marknadsekonomiska systemet äretableringen av nya företag. I ett modernt industrilandkrävs successivt en strukturell anpassning av industrin ochatt hänsyn tas till den förändrade omvärlden. Det är främstinom småföretagen som tillväxten i sysselsättningen skeroch de har dessutom ofta lättare att förändras och möta nyakrav. Därför bör samhällets näringspolitik inriktas på attfrämja nyetablering och utveckling av små och medelstoraföretag.Som tidigare framhållits baseras det svenska näringslivetpå småföretag. Problemen är emellertid dels att det föds förfå nya företag och dels att överlevnadsfrekvensen under deförsta 5 åren är för låg. Det senare problemet är mycketaktuellt.En jämförelsestudie gjord av SIND visar att blandländerna , , , ochVästtyskland (dåvarande) har en särställningvad nyetableringar beträffar. I procent av företagsstockenhar dubbelt så hög andel nyetableringar somSverige. Räknat per tusen invånare ligger merän dubbelt så bra till som . Ser man påbranschfördelningen har betydande övervikt förtjänstenäringar medan har en jämnarefördelning mellan tjänsteföretag och industriföretag blandnyetableringarna.Det finns säkert flera orsaker till att sjuder avnyföretagande. Det är ett och får en betydandeandel av det kapital som söker sig från bl.a. svensktnäringsliv ut i . De tyska koncernerna -- och ävenutländska -- efterfrågar många små underleverantörer.Under 1980-talet har skapats 6 miljoner nya arbetsplatser iVästtyskland och av dessa kom till genomnyetableringar.Men var också det enda avjämförelseländerna som hade en rad olika stödprogram,direkt avsedda att främja etableringen av nya företag. IVästtyskland har staten satsat lika mycket per capita pånyetableringar som gör totalt på små ochmedelstora företag.Folkpartiet liberalerna anser att grunden för enframgångsrik näringslivsutveckling är den allmännanäringslivs- och skattepolitiken. Den måste utgöra en bragrogrund för företagsamheten. Därtill kan behövas extrastimulans och möjligheter under kritiska skeden iföretagen. Ett sådant skede råder i regel under de första 5--6 åren.I finns en låneform förnyetableringar, Eigenkapitalhilfe (EKH-lån). Den har gjortsig känd både inom och utanför som enbetydelsefull del i framgången med nya företag. Av denyetableringar i som erhåller EKH-lån överleverca . Genomsnittet för övriga lånligger på 50--60 %.Den mycket höga överlevnadsgraden hos företag sombeviljats EKH-lån beror till stor del på de 10amorteringsfria åren. Bidragande orsaker uppges ocksåvara höga krav på kompetens hos den som får lånet, högundre gräns för investeringsbeloppet, krav på investerings-och finansieringsplan liksom marknadsanalys samt ennoggrann bedömning av verksamhetensframtidsmöjligheter.Lånet i är kraftigt räntesubventionerat och haren lång amorteringsfri tid. Det handläggs av låntagarensprivata bank, som har kontinuerliga kontakter medföretaget och står för övriga krediter.Folkpartiet liberalerna anser att den tyska modellen medEKH-lån kunde vara värd att pröva, omarbetad eftersvenska önskemål. I finns en rad olika statligacentrala och regionala institut (SIND, STU,Småföretagsfonden, Norrlandsfonden, Industrifonden,Utvecklingsfonderna osv.) som kan ge lån och bidrag samtrådgivning. Vi anser att en förändring måste ske medbetydande bantning beträffande antal, administration ochanslag. En radikal minskning av förvaltningar och kontorger mer utrymme för satsningar direkt på företagsamheten.Med hela detta paket som utgångspunkt och motbakgrund av SIND:s utredning bör ett jämförelsematerialutarbetas, där det belyses hur en svensk modell kundeformas för att öka småföretagandet samt vilka ekonomiskaresurser som bör komma i fråga.Fasta spelregler och ökad rättssäkerhetFöretagen måste kunna räkna med stabilitet ochlångsiktighet i lagar och regler. Om de förutsättningarstatsmakterna ger för verksamheten ändras med kort varselskapas en osäkerhet som påverkar företagen negativt.Beslutsunderlaget förändras och investeringskalkylerkullkastas.Missgrepp på det här området drabbar framför alltmindre företag. De kan inte arbeta med sammariskspridning som de större företagen och inte heller har destorföretagens resurser att hålla sig underrättade om vilkaförändringar som planeras och genomförs.Därför skall regelsystemet präglas av långsiktighet ochde omprövningar som blir nödvändiga måste åtföljas avgenerösa övergångsbestämmelser. Regeländringar får integes retroaktiv effekt.Lagstiftning och tillämpning skall ske på ett sådant sättatt godtycke och maktmissbruk förhindras. Närmyndigheterna gör fel skall företag och dess ägare hållasskadelösa. Detta är ett rättvisekrav som samhället måstetillerkänna den som tvingats processa till sig sin rätt.Företagare som haft betalningsförelägganden,exempelvis skatteskulder, vilka reglerats börinte belastas med anmärkningar vidkreditupplysning. Kreditupplysningsföretag bör varaskyldigt att införa uppgift om att skuld reglerats.Byråkrati och krångelEn av fördelarna med det mindre företaget är frånvaronav intern byråkrati och bundenhet. Småföretagaren kansnabbt anpassa sin produktion till kundens krav.Men myndigheternas regelverk och byråkratiska krångelär besvärliga för de små företagen, som inte är stora nog atthålla sig med särskilda kamerala avdelningar. Detta börmyndigheterna ta hänsyn till och förenkla så mycket sommöjligt.ArbetsrättenDen arbetsrättsliga lagstiftningen är inte i alla delaranpassad till småföretagen. En översyn bör därför göras.Den bör bl.a. gälla arbetstagarbegreppet. Det är viktigt attdet finns klara regler för huruvida en person är att betraktasom anställd eller uppdragstagare. Även de arbetsrättsligaskadestånden bör ingå i översynen. De står ofta inte i rimligproportion till den uppkomna skadan.En av de stridsåtgärder som enligtmedbestämmandelagen står till buds är blockad. Blockaderhar tillgripits mot exempelvis enmansföretag vid vägran attsluta kollektivavtal fast företagaren inte haft någonanställd. Blockaden kan i sådana fall inte anses stå i rimligproportion till de resultat man vill uppnå. Därmed kan viendast konstatera att möjligheten till blockad missbrukas.Även reglerna om blockad bör ingå i översynen.Många kollektivavtal innehåller begränsningar i rättentill provanställning. Det innebär att många mindre företaginte har möjlighet att anställa arbetskraft under enprövotid. Inte minst i dagens konjunkturläge skulleungdomars inträde på arbetsmarknaden underlättas om detfanns en generell rätt till provanställning.