mot · GE02Jo609 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad utbildning av veterinärer Veterinärer utbildas vid den veterinärmedicinskakliniken inom . Utbildningensorterar under jordbruksdepartementet.Veterinärutbildningen är förlagd till utanförUppsala och tar 5 1/i anspråk (220 poäng).Veterinärlinjen har ca 65 utbildningsplatser. Antaletutexaminerade ligger kring 60 stycken.År 1989 fanns ca 1400 veterinärer i yrkesverksamhet.Den största gruppen, 330, var distriktsveterinärer. Andrastora grupper var de privatpraktiserande veterinärerna (198st) och anställda vid veterinärmedicinska fakulteten (145st). Antalet nyutexaminerade, obefordrade veterinärer var263 st. Antalet pensionärer (ingår inte i siffran 1 400) var299 st. De statligt anställda veterinärerna fördelar sig på 83s.k. Huvudman är lantbruksnämnden ivart och ett av landets 24 län. Länsveterinären är chef.Lantbruksnämnden har regionalt budgetansvar förveterinärverksamheten (medel från lantbruksstyrelsen).Distriktens bemanningsorter bestäms centralt avlantbruksstyrelsen, efter hörande av lantbruksnämnden.Beredskapsområdena som ibland kallas för jourområden,bestäms däremot av distrikten själva.Distriktsveterinärorganisationen har svårt att fåsökande till sina tjänster. Speciellt märks detta i de norradelarna av vårt land. Lantbruksstyrelsen har vidtagitextraordinära åtgärder för att underlätta rekryteringen. Isträvan efter att förbättra arbetsförhållandena fördistriktsveterinärerna har satts som mål attberedskapsområdena skall kunna fördelas på så sätt att mantjänstgör endast (4-jour), men i dagförekommer såväl 3-jour som 2-jour. Detta innebär merobekväm arbetstid för veterinärerna och självklart heltohållbart i längden. tillsätts inomdistriktsorganisationen ca 20 nya veterinärer . Motdetta kan ställas att 4--5 veterinärer lämnardistriktsorganisationen utan att detta beror påpensionering eller flyttning till annat distrikt. Nästan enfjärdedel av rekryteringen sammanhänger alltså med annanavgång från tjänsterna. Tendenserna inom kåren går motstörre intresse för bl.a. anställning vid djursjukhusen.Ett generationsskifte är på gång inom veterinärkåren.Det märks på flera sätt: dels ökar antalet kvinnligaveterinärer, dels får distriktsveterinärorganisationensvårare att hävda sig gentemot djursjukhusen m.m.Svårigheterna att rekrytera veterinärer till den statligadistriktsveterinärorganisationen har alltså ökat, särskilt inorra . Med sämre bemanning ökar i sin turarbetsbelastningen för dem som finns inom organisationen,vilket kan avskräcka nya sökande.Situationen när det gällerdistriktsveterinärorganisationen i norra är oerhörtpressad. Distriktsveterinärerna skall förutom att självklartstå till tjänst för bönder med djurbesättningar ocksåtjänstgöra som regionvikarier, med ansvar för distrikt storasom hela landskap. Särskilt arbetsamt blir det bl.a. irenslaktstider, eftersom flera veterinärer även ärförordnade som besiktningsveterinärer vid någotrenslakteri. Dessutom innehar en del av veterinärernatjänst som besiktningsveterinär vid köttbesiktningsbyråer.I de norra länen är oron stor för framtiden när det gällermöjligheten att få veterinärdistrikten att fungera på brasätt.Från upphörde veterinärförmedlingen iUppsala. Den regionala arbetsförmedlingen har därefterövertagit dessa uppgifter. Arbetssökande vikarier anmälersig i sitt eget distrikt och vill ofta ha arbete där och dåförlorar även på det sättet de redan drabbade områdenakampen om vikarierna.Enligt vår mening måste en ordentlig analys avveterinärsituationen göras, varvid särskilt förhållandena ide norra delarna av landet beaktas. Analysen bör ligga tillgrund för nödvändiga åtgärder. Detta bör ges regeringen tillkänna.Veterinär är ett s.k. legitimationsyrke. Det innebär bl.a.att det ställs höga krav på utbildningen för attlegitimationen skall vara giltig i flera länder.Utbildningssituationen på veterinärmedicinskafakulteten vid SLU är ansträngd. Det saknas ekonomiskamedel för att kunna genomföra viktiga utbildningsmoment.Det leder till att studenter i vissa fall går miste om viktigadetaljer i utbildningen. Detta förhållande är oacceptabeltoch måste innebära att utbildningen får utökade resurser.Detta bör ges regeringen till känna. För såväl lantbruketsom djurskyddet och för att tillgodose livsmedelskontrolloch annat är det av största vikt dels att det utbildastillräckligt många veterinärer, dels att stimulansåtgärderoch dylikt sätts in för att underlätta rekrytering tilldistriktsveterinärtjänster även i . Detta börriksdagen ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad utbildning ochökade resurser till veterinärmedicinska fakulteten,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av analys som grund föråtgärder för bättre veterinärförsörjning i norra .