mot · GE02A428 · 1991-01-25 00:00:00 — Ett utvecklingsprogram för sydöstra I denna motion lägger vi förslag för att främjautvecklingen i sydöstra , dvs samtliga kommuner iBlekinge och län med samt de östra delarnaav . Motionen berör främst femhuvudområden. Det är högskoleutbildningen, den statligaverksamheten i området, infrastrukturen, jord- ochskogsbrukets roll för energi och sysselsättning ochsamarbete och samverkan i ett vidgat europeiskt perspektivfrämst med Baltikum.Sydöstra -- ett prioriterat område?Den regionalpolitiska utredningen (REK 87)analyserade den regionala problembilden på ett merambitiöst sätt och mera ingående än vad som tidigare gjorts.Dess analys ledde fram till en regionalpolitisk problembilddär tre områden i klassades som speciellaregionalpolitiska problemområden och som därför borde bliföremål för speciella insatser. De tre områdena sombeskrevs sålunda var inland, Bergslagen ochsydöstra analys av utvecklingen i sydöstra även dess slutsats att området är i behov av särskildaåtgärder för att vända utvecklingen i området, stämmer välöverens med den syn på utvecklingen som iregionen har. Detta har lett till att vi vidåtskilliga tillfällen fört fram förslag i fråncenterledamöterna från de enskilda länen i området medkrav på en politik från statsmakterna som skulle främjautvecklingen i området.Sydöstra missgynnatTyvärr har utredningens förslag avvisats av enriksdagsmajoritet. Inte heller ledde den regionalpolitiskapropositionen och det riksdagsbeslut som fattades medanledning av utredningens förslag till någon förändring tilldet bättre för sydöstra . Liksom i tidigareriksdagsbeslut förbigicks området såväl i regeringensproposition som i föregående beslut.Således krymptes området i landet som fårregionalpolitiskt stöd. Det tidigare stödområde Cavvecklades helt. Det innebar att man svekförhoppningarna som skapades i vår region genom förslageti utredningen om sydöstra som en prioriteradlandsdel. Det regionalpolitiska stödet ökades i kronorräknat men det har bara blivit luft eftersom inflationenurholkat dess värde. Ingenting fanns med omlandsbygdssatsningar. Det var ett allvarligt svek mot demånga människor i området som engagerat ställt upp ikampanjen ''Hela ska leva''.Uppläggningen av föregående beslut iriksdagen från regeringens sida innebär attsocialdemokraterna med stöd av en riksdagsmajoritetkrymper det område som får stöd till inre ochkoncentrerar sina insatser dit. Det innebär i sin tur attsydöstra prioriterats ner. Detta är både obegripligtoch oförsvarligt.Regeringen har med hjälp av skiftande majoriteterockså genom en rad andra beslut förstärkt problemen iområdet och försämrat situationen för väldigt mångaenskilda människor.Skattereformens finansiering med försämradereseavdrag och fördyrade resor genom moms påkollektivtrafik och på bensin, slår särskilt hårt i englesbygdsregion som denna med mycket landsbygd ochnödvändigheten av att resa. Införandet av energimomsenoch moms på fjärrvärme motverkar förutsättningarna somfinns i sydost för dessa bränslens avsättnig. Som särskiltattraktivt turistområde slår också den höjda momsen pårestauranger och turistverksamheten särskilt hårt motsydöstra . Höjda bensinpriser och ändradbeskattning av andelslägenheter verkar i samma negativariktning.Beskedet från den socialdemokratiska regeringen ombyggandet av och satsningen påstorstädernas kommunikationer gör att anslagen tillinfrastrukturella satsningar i måste minskas.ProblembildSydöstra har en befolkning på ungefär 543 000invånare. Området är beträffande befolkningsnumerärungefär lika stort som . Även om det bornästan lika många människor i sydöstra som iStockholm så är likheterna vid en jämförelse i de flestaandra sammanhang olika. Både i fråga om tillgång påresurser och när det gäller utvecklingsförutsättningarna iövrigt är sydöstra klart underlägset. Det borde intevara så i ett land med målsättningen att hela landet skall levaoch kunna utvecklas på så jämbördigt sätt som möjligt.Befolkningsmässigt har sydöstra i stort sett haftkonstant befolkningstal medanStockholm har ökat i befolkning bl a på sydostregionensbekostnad.När det gäller resursfördelningen från statens sida harsydöstra klart missgynnats av den sittanderegeringen. Som exempel kan nämnas fördelningen av detextra skatteutjämningsbidraget och kompensationsbidragför slopad beskattning av juridiska personer.Enligt beslut av regeringen skallfördelning av extra skatteutjämningsbidrag till kommuneroch landsting ske med 1991. Kommunernabeviljades som kompensation för denslopade beskattningen av juridiska personer.Av dessa båda summor på tillsammans drygt 1,1miljarder gick till sydöstra medanStockholm erhöll . Det innebär utslaget perinvånare /invånare för sydöstra del och 450kr/invånare för del.Resultatet av den förda politiken från statsmakternassida kan på samma sätt jämföras vad gäller statligainvesteringar, antalet statligt anställda,bostadssubventioner, anslag till barnomsorg, pensioner ochanslag till infrastrukturella investeringar. I de flesta sammanhang har sydöstra fördelnings- och rättvisemässigt genom denförda regeringspolitiken.Detta beläggs också i rapporten i geografin, SOU1989:65 där en kartläggning redovisas av statsbudgetensfördelning för /86. Detta framgår närmareav bilaga 1 där vi redovisar rapportens resultat beträffandefördelningen av resurserna i statsbudgeten vad gällerservice, infrastruktur och anslag för utbildning, forskningoch kultur.Konsekvenserna för sydöstra del av den urregional synpunkt orättvisa politiken har blivit att regionenfått allvarliga stagnationsproblem under 80-talet.Utbildning och forskning har blivit en bristvara. Mångaungdomar har tvingatslämna regionen i brist på utbildning och arbete.Skattekraften är låg och har inte kompenserats av etträttvist skatteutjämningssystem. Åldersstrukturen ärnegativ.Kommunikationer och service är bristfälliga. Detta harbidragit till en svag företagsutveckling och en inomregionalobalans. De senaste årens nedgång för bilindustrin och deförändringar som väntas inom denna bransch under 90-taletgör att regionen kommer att bli ännu mer utsatt med denmängd underleverantörsföretag som finns i regionen ochsom till övervägande del har sin avsättning hosbiltillverkningsföretagen.Goda förutsättningarSamtidigt som dessa negativa faktorer finns har sydöstraSverige utomordentliga egna naturliga förutsättningar föratt kunna utvecklas om regionen behandlas rättvist och kandra nytta av en politik som tar hänsyn till dessaförhållanden.Sydostregionen är ett utomordentligt resursområde imånga avseenden. Regionen är rik på resurser i form avskog och rekreationsmöjligheter. En betydandeutvecklingspotential finns här sysselsättningsmässigt,energimässigt, ur miljösynpunkt och ur en rad andraaspekter. I regionen finns en betydande potential vad gällersmåföretagsamhet med kunniga och engagerade företagaresom är villiga att satsa om det kan ske på jämlika villkormed övriga delar av landet.Miljön kommer att spela en allt större rollför valet av bostadsort. I de avseendena kan regionen bli ettintressant alternativ. Likaså erbjuder såväl regionensnäringslivsstruktur som den decentraliseradebebyggelsestrukturen med många små och överblickbarasamhällen ett intressant alternativ om samhällettar till vara den initiativkraft och kreativa förmåga och viljaatt vara med och utveckla och ta ansvar som finns blandmänniskor.I en rätt utformad strategi för utvecklingen av ett vidgatEuropasamarbete med direkta färjeförbindelser till Europaoch en samverkan där även och finnsmed, har regionen genom sitt geografiska läge och traditionsedan dagar utomordentligautvecklingsmöjligheter och goda framtidsutsikter.Politik för regional balansEn första förutsättning för jämlika förutsättningar förregionen i sydost är att det förs en politik för regional balansmed rättvis fördelning som grund. Exempel på åtgärder i ensådan framtidsinriktad och offensiv politik för en utvecklingav alla delar av landet och som skulle ge ändrade och merarättvisande förutsättningar för sydöstra är bl aföljande:att de statliga investeringarna fördelasrättvist,att skolsektorn får resurser så attglesbygdsskolorna kan behållas,att en skatteutjämningförstärks och blir mer rättvis,att ny- och småföretagandefrämjas genom att ensamföretagens egenavgifter sänks,att beskattningen för i företag arbetande kapital slopas,att löntagarfonderna avskaffas och de fonderade pengarnaanvänds för satsningar på infrastruktur, forskning ochutbildning för att utjämna skillnaderna mellan regionernaoch skapa regional balans,att momsen på maten sänksoch att ett beskattat vårdnadsbidrag -- lika till alla barn --införs,att resurser omfördelas till förmån förförnyelsebara energikällor och effektivareenergianvändning,att jord- och skogsbruksnäringenfrämjas,att skogsvårdsavgiften slopas,attgränsskyddet avskaffas i samma takt som i andra länder,att ett internationellt miljöarbete startas som bl a inriktasmot att miljö förbättras och att yrkesfisketfrämjas,att en rättvisare bostadsfinansiering införs somstimulerar till byggande av smålägenheter ochhyresalternativ på landsbygden och i småorterna,attingen offentlig service på landsbygden får dras in utan attalternativ noga prövas,att besluten om försämringarna aversättningen för resor i tjänsten med egen bil ochreseavdragen omgående rivs upp,att momsen på energioch fjärrvärme tas bort och ersätts med punktskatter somstyr i miljövänlig riktning,att en konsekvensanalys avskatteomläggningens effekter för glesbygdsboende och förutsatta regioner genomförs och att finansieringen justerasså att låglönegrupper och boende i glesbygd inte drabbas.Fem viktiga områden för utveckling i sydöstra en strategi för en utveckling av sydöstra medden politiska inriktning som vi ovan skisserat vill vi främstpeka på åtgärder inom fem strategiskt viktigautvecklingsområden för regionen. Inriktningen skall varaatt med regionens egna resurser och förutsättningar i förstahand och en rättvis resursfördelning från statsmakternassida som ovan berörts, åstadkomma en expansiv utvecklingi framtiden.Investera för framtiden med löntagarfondspengarnaViktiga förutsättningar för en positiv utveckling i enregion är goda kommunikationer och välutbildademänniskor. Investeringar i infrastruktur och utbildning ärdärför nödvändiga framtidssatsningar i sydost. Det kan skepå ett effektivt sätt med regionens egna medel genom attanvända det stora kapital som fått lämna regionen genomlöntagarfondssystemet.Under den tid löntagarfonderna varit i verksamhet frånstarten och med uppskattningar för 1990har företagen i sydöstra inlevererat 825 101 800 kri vinstdelningsskatt till fondsystemet. Till det kommer denextra vinstdelningsskatten som utgår avlönesumman och som är inbakad i ATP-avgiften. Dennaavgiftsdel är inte medräknad här.Kommuner och landstingen i de tre länen hartillsammans inlevererat under samma tid.Tillsammans utgör det ett kapital på somregionen dränerats på genom löntagarfonderna. Mycket fåav dessa medel har gått tillbaka till regionen i form av satsatriskvilligt kapital. Dessa pengar har till övervägande delensatsats i börsnoterade företag med säte i andra delar avlandet och utomlands.Ett genomgående drag i sydfondens placeringsstrategi äratt mycket lite pengar har satsats i vad man kan betecknasom framtidsföretag. Helhetsbilden av sydfondensverksamhet är att fondens investeringspolitik ärförlustbringande, dvs förbrukar regionens allmännaskattemedel till en liten eller negativ nytta rent allmänt.Exempelvis kan nämnas att sydfonden sedan starten 1984fram till hade förlorat av alltkapital man satsat i onoterade företag.En satsning av dessa pengar i en förbättring av regionensinfrastruktur och i utbildning skulle ha inneburit attpengarna för det första hamnat i regionen och för det andrahaft en betydligt värdefullare positiv räntabilitet förregionen . Mot den bakgrunden menar vi attlöntagarfonderna bör avvecklas och pengarna användas tillinfrastrukturella satsningar och till forskning och utbildningi bl a sydöstra . De belopp som regionen betalat in imiljardklassen skulle räcka till betydandeframtidssatsningar i den egna regionen. Medel i övrigt kanfinansieras via en infrastrukturfond som föreslås i centernspartimotion.A: Vidgat samarbete med och BaltikumInternationaliseringen tilltar. Behovet av internationelltsamarbete påverkar i hög grad beroende avutvecklingen i andra länder. Det påverkar ocksåutvecklingen i olika regioner i landet. Den västeuropeiskaintegrationen har störst omedelbar betydelse för Sverige.Även utvecklingen i kommer att få storbetydelse för vårt land . Det gällerinte minst i de baltiska staterna. bör sträva efter attså snabbt som möjligt etablera handelskontakter och övrigtutbyte med dessa länder. Därigenom kan vi också hjälpa tilli en demokratiserings- och frihetsprocess som förnärvarande ser ut att återigen kvävas.Från svensk sida måste förutsättningarna för att tatillvara varje landsdels naturliga förutsättningar ochresurser i ett vidgat integrationsarbete med hela tastillvara. Därigenom kan hela leva och utvecklas,vilket förstärker det svenska samhällets konkurrenskraft. Iett framtida europeiskt integrationsarbete har sydöstraSverige utomordentliga framtidsutsikter både vad gällerden egna regionens utveckling och att medverka ochförstärka landets samlade resultat av en sådan vidgadinternationalisering.Sydöstra framtidsutsikter hänger intimtsamman med hur samverkan med och Baltikumkan utvecklas. Ett vidgat Europasamarbete där samverkansker med fria stater i hela är ur sydostregionenssynpunkt särskilt intressant och betydelsefullt. Ett kraftfulltagerande i den riktningen från svensk sida får då ocksåsamtidigt en viktig och effektiv regionalpolitisk effektinternt. Men även en västeuropeisk integration är avinhemsk regionalpolitisk betydelse för sydöstra omden sker på rätt sätt framförallt när det gäller att bygga utde framtida kommunikationsvägarna med Europa.Den tilltagande regionaliseringen i öppnardärvid ett intressant utvecklingsperspektiv för sydöstraSverige som det gäller att ta vara på. Sydöstra är ennaturlig centralpunkt i ett vidgat europaregionalt samarbetemed de europeiska staterna runt . Med enkraftfull utveckling i har enutomordentlig möjlighet att hjälpa till att förskjutatyngdpunkten i europeiskt näringsliv och expansion frånsödra mot norr. Det skulle vara till gagn för helavårt land.Det kräver en enveten satsning på att främja forskning,produktionsutveckling m m. Det förutsätter också att vi vethur de små företagens utveckling kommer att kunnapåverkas av en sådan utveckling och hur de kan medverkaoch främjas i en sådan process. I EG bedrivs enmycket framsynt småföretagarpolitik i syfte att stimulerasmåföretagen. Detta har lett till att nyföretagandet i mångaEG-länder är stort. I det sammanhanget ärsmåföretagartraditionen som finns i sydöstra enutmärkt bas att stå på i ett sådant utvecklingsarbete,syftande till jämförbar utveckling med EG-länderna.En sådan politik måste kompletteras med förstärktaregionalpolitiska insatser för att motverka en koncentrationtill mer expansiva regioner både i och inom Sverige.Sveriges naturliga resursområden måste därvid prioriterasvid en utformning av den svenska regionalpolitiken.Sydöstra är ett av dessa allra främstaresursområden.Skall sydöstra utgöra centrum för ett vidgateuroparegionalt samarbete runt måste regionensamtidigt placeras i centrum för kommunikationerna medEuropa. Sydöstra geografiska mittpunktunderlättar också möjligheterna att förbättra de direktakontakterna med . Vid snabba direkta förbindelseröver kan man vinna både tid och pengar.Förutsättningarna är att vi inom landet är beredda attutnyttja möjligheterna för dessa direkta effektivaförbindelser i stället för att via en välja endyrare och ineffektivare omväg över till Europa.En utbyggnad av kommunikationerna till medsnabba och moderna färjor som går direkt till de europeiskaknutpunkterna placerar därmed sydöstra i ettnaturligt kommunikationscentrum som blir eneffektiv regionalpolitisk åtgärd utan extra kostnad inomlandet. bör därför satsa regionalpolitiska medelför en utveckling av ett vidgat sydostsamarbete.B: KommunikationerInfrastrukturen för transporter ochkommunikationssystem har stor och avgörande betydelseför en regions utvecklingsmöjligheter. Genom bra och välfungerande kommunikationssystem kan arbetsmarknadersamverka och komplettera varandra. Olika utbildningarkan göras tillgängliga för allt fler.Investeringar i sådan infrastruktur måste ses i ettlångsiktigt perspektiv. Staten måste ta ett ansvar för att allaregioner i landet får del av dessa investeringar. För sydöstraSveriges vidkommande är det av största vikt attinvesteringar på kommunikationssidan snabbt kommer tillstånd och blir en del av en framtidssatsning i regionen.VägarI sydöstra utgör den mestbetydelsefulla trafikpulsådern. E 66 fungerar somförbindelselänk både inom området och mellan områdetoch norrut mot liksom i sin sydliga del motSkåne och vidare mot . På denna finnsbehov av förbättringar. Detta gäller i synnerhet sträckanKarlskrona--och söder om . I samarbetemellan länen längs har en plan tagits fram förEuropavägens upprustning. Denna plan måste nugenomföras. Som andra viktiga vägförbindelser inomsydöstra kan nämnas riksvägarna ----, ----och den '''' från via mot Europaväg 4.Dessutom har det övriga vägnätet också stor betydelse förregionens utveckling och fortfarande kvarstår storaåtgärdsbehov för att tillgodose berättigade behov påbärighet, säkerhet etc. I REK-87:s slutbetänkande föreslogsatt vägnätet i sydöstra skulle få ett realtresurstillskott om . Detta förslag måste nufullföljas.FlygFlygförbindelserna inom landet är av förhållandevis godkvalitet för regionens del. Turtätheten från de treflygplatserna i regionen, , och , äracceptabel när det gäller förbindelser med Arlanda.Beträffande flygförbindelserna med utlandet finns dockuppenbara brister. Olika förbindelser finns med Kastrupmen de visar också brister. Den ökandeinternationaliseringen ställer krav på bättreutlandsförbindelser. En utbyggnad av flygkapaciteten motKastrup skulle innebära att restiderna ut mot andra länderavsevärt förkortades. Detta skulle ge sydöstra konkurrensmöjligheter när det gäller att hävda sinplats bl a vid val av lokaliseringsort för olika verksamheter.Speciell uppmärksamhet måste riktas mot norra delen avsydostlandet och flyget i . Inte minst förnäringslivet är flygets möjligheter viktigt. Det är både enrättvisesak och en nödvändighet att flygplatsen i samma stöd som ges till vissa Norrlandsflygplatser.JärnvägarnaJärnvägarna i sydöstra har länge varit eftersatta.Detta har inneburit ständigt försämrad turtäthet, restid ochkomfort. Delar av järnvägsnätet finns kvar istomjärnvägsnätet medan andra sträckor har överförts tillatt bli länsjärnvägar. I sydöstra har vi den störstajärnvägsknuten i . Här binds ''Kust till kust-banan''samman med och går vidare motGöteborg och västra . Denna järnväg binder ocksåsamman de tre residensstäderna i sydostlänen.Inom regionen finns ett antal järnvägslinjer somtrafikeras av länstrafiken bl a järnvägssträckornaKarlskrona--och --. Det ärav största vikt att dessa banor utvecklas och får deinvesteringar som behövs så att de kan fylla de krav somställs på moderna järnvägar. Detta är viktigt inte minst medtanke på den början till öppning i centrala och östra nu har kunnat skönjas. Det är viktigt att närförbindelser med dessa länder på andra sidan Östersjöndiskuteras och läggs fast, det då finns en bratransportkapacitet mot de hamnar och orter som bliraktuella. I detta sammanhang är järnvägarna av centralbetydelse. Givetvis måste en sådan investering också sessom en tillgång för utveckling och uppbyggnad av det lokalanäringslivet.SjöfartSjötransporterna är av stor betydelse för landets handelmed andra länder. Därutöver svarar de också för transportav i huvudsak bulkvaror mellan olika svenska hamnar. Förpersontransport och transporter av bilar och gods mellanSverige och andra Östersjöstater finns det inomregionen en fungerande färjelinje mellan ochGdynia i . Denna färjelinje är av sent datum och kanrätt utnyttjad vara till stor nytta då det gäller att bygga uppkontakterna med . Den markerar ett dynamisktelement i kommunikationssystemet över och ären betydelsefull stimulans för näringslivet i sydöstraSverige. Denna färjelinje liksom andra framtida linjermellan hamnar i sydöstra och Östersjöländernamåste dock under ett uppbyggnadsskede ges stöd dåbeläggningen under första tiden kan vara låg eller utsatt förfluktuation. Behov finns därför för statliga kreditgarantiervilka kan utnyttjas under nya färjelinjersuppbyggnadsskede.TelekommunikationerTelekommunikationerna är ett strategiskt område förden ekonomiska utvecklingen. Det är därför av storbetydelse att investeringarna i denna infrastruktur sker överhela landet och då också i sydöstra . Telefonnätetmåste vara så uppbyggt att godtagbara telefax- ochdatakommunikationer kan ske över hela landet och ocksåpå landsbygden. För den sydöstra regionen är dennautbyggnad av vital betydelse för omstrukturering ochnydaning inom näringslivet. Då vi vet att framtida arbetenkommer att skapas främst inom tjänste- ochinformationssektorn är det viktigt att detta sker i sydöstraSverige.C: Nätverksuniversitet i sydöstra en tid tillbaka pågår det mellan högskolorna iVäxjö, och /ett viktigt arbetemed att få fram en modell för ett nätverksuniversitet där varoch en av de tre högskolorna även fortsättningsvis kan hasin egen profil. De tre högskolorna präglas av treprogramområden: samhällsvetenskap--humaniora, teknik--ekonomi--miljö och naturvetenskap--teknik.UtbildningsbehovOlika studier visar att den sydöstra delen av efter övriga vad gäller regional utveckling. Istudien ''Sydsvensk framtid'' konstateras att skånskasydkusten, , och län har sämreutveckling av per capita-inkomster än norra en undersökning utförd av konstateras attSverige har mycket låg studerandeandel i åldrarna 18--25 år.I den svenska rankinglistan ligger sydöstra i slutet.I den regionalpolitiska kommitténs betänkande''Fungerande regioner i samspel'' föreslogs att fastaforskningsresurser skulle tilldelas fyra grupper avhögskoleenheter. En av dessa grupper utgjordes av''Sydostuniversitetet'', dvs högskolorna i , Kalmaroch /ute i visar sig ha vuxit fram urmindre högskolor med satsningar på intern hög kvalitetutan att vara storskaliga.Forskarutbildningen måste öka. Ett sätt är att skapa nyauniversitet, t ex genom samverkan mellan medelstora ochmindre högskolor. som man löser problemet medforskningsanknytning skapas positiva regionalpolitiskaeffekter.Skall de tre länen , och Blekingehävda sig i utvecklingen, råder det ingen tvekan om att ensatsning på forskning och högre utbildning i området är avavgörande betydelse.Lokala studiecentraBenägenheten att söka sig till högre utbildning är starktberoende av närheten till utbildningsutbudet. Det har bl avisats av regionalpolitiska kommittén. Likaså innebär denhögre utbildningen som erbjuds i decentraliserade formerett tillskott av studerande totalt sett.För norra delen av län och för den västra delenav borde lokala studiecentra inrättas. Så harfrån lokaliserats lokala studiecentra påtiotalet platser och med gott resultat. Verksamheten vid delokala studiecentra finansieras med anslaget till lokala ochindividuella linjer och fristående kurser. Den huvudsakligamålgruppen är äldrestuderande med viss yrkeserfarenhet.Studiecentra kan också utgöra stödjepunkter förpraktikplatser (läkare, lärare, förskolepersonal). Det ärangeläget att praktikplatser kan erbjudas på andra orter änhögskole-/universitetsorten. Därmed underlättas också denframtida rekryteringen.Riksdagens beslut om möjlighet attförlägga utbildningsplatser även av linjer till andra orter änhögskoleorten talar också för en utökad decentralisering avden högre utbildningen.Möjligheten att inrätta lokala studiecentra finnsinskriven i högskoleförordningen 16 kap.Forskningspropositionen 1993Riksdagen måste nu ta fasta på det arbete som lagts nerav företrädare för de tre högskolorna, , ochKarlskrona/.