mot · GE02Sf502 · 1991-01-25 00:00:00 — beslöt om en rad förändringar istudiemedelssystemet. Totalbeloppet höjdes till av basbeloppet och bidragsdelen knöts också tillbasbeloppet och fastställdes till av detsamma. Förbättringarna på tilldelningssidanfinansierades genom skärpta återbetalningsregler och en nykonstruktion för uppräkning av studieskulden. Förstatsbudgetens del innebar beslutet att lånedelen lyftes utoch endast den verkliga subventionen redovisades ibudgeten.CenterkritikFrån sida riktade vi stark kritik mot att deföreslagna förändringarna inte löste ett av degrundläggande problemen i studiemedelssystemet --skuldbördan. Även efter förändringarna ger ennormalutbildning vid högskola/universitet en rejälstudieskuld. Situationen blir knappast bättre av attriksdagens majoritet beslöt att kompensation till destuderande för de pris- och hyreshöjningar som blir följdenav skatteomläggningen skall huvudsakligen utgå i form avlån.Den tunga lånebördan i kombination med det nyainkomstrelaterade återbetalningssystemet och det sätt påvilket skulden räknas upp kommer att skapa storaproblem för många studiemedelstagare. Störst problem fårde grupper som har en lång utbildning och en förhållandevislåg inkomst. Flera av dessa grupper finns inom denoffentliga sektorn. De kommer att få se sin låneskuld växaunder 20--trots att man återbetalar av sin inkomst. Åtskilliga kommer aldrig att kunnabetala studieskulden under sin förvärvsaktiva tid.Regeringens åtgärder förvärrar situationenSituationen för många låntagare i systemet harytterligare förvärrats av regeringens beslut i december 1990att kraftigt höja uppskrivningsprocenten på lånen medhänvisning till att det skattemässiga avdragsvärdet pålåneräntor sänks till i skatteomläggningen. Denna åtgärd i kombinationmed det höga ränteläget leder nu till kraftigauppskrivningar av skuldbeloppen och årenframöver.Riksdagen konstruerade 1988 en skuldfälla för dem somhar en studieskuld som är större än ingångslönen och därlönen utvecklas långsammare än skulduppräkningen.Regeringen har genom sina åtgärder vidgat denna fälla tillatt omfatta en allt större grupp av de studerande.Skuldfällan är en orimlig effekt av modellens konstruktionoch visar med all tydlighet vilken betydelse det samladeskuldbeloppet har. Effekter av den här typen stimulerar inteflera till högre studier utan snarare avskräcker och bidrar tillatt förstärka den sociala snedrekryteringen.Flera av de farhågor som vi från sida framfördei debatten inför riksdagsbeslutet har redan inomloppet av besannats. Även för de återbetalare somfinns i det gamla studiemedelssystemet innebar regeringensbeslut om höjt regleringstal en retroaktiv försämring avåterbetalningsvillkoren.Centerns alternativ -- studielönSom vi tidigare konstaterat innehåller det nuvarandestudiemedelssystemet flera inslag som motverkar en ökadrekrytering till högre utbildning . Detta ärallvarligt eftersom arbetslivet i allt större omfattning kräveren hög utbildningsnivå. Skall kunna behålla sintätposition inom en rad områden krävs att vi har en bredrekrytering ifrån alla samhällsgrupper till universitet ochhögskola.För att stimulera fler till utbildning har centerpartietförordat införandet av en beskattad studielön knuten tillbasbeloppet. Därutöver kan den studerande kompletteramed ett statsgaranterat lån. Genom att studielönen görsbeskattad kan fribeloppsreglerna avskaffas i sin helhet. Detblir också möjligt att införa avdragsrätt förlitteraturkostnader och andra materialkostnader som idagär betungande för vissa utbildningar. På så sätt utjämnaskostnaderna mellan olika utbildningar.En studielönemodell skulle väsentligt kunna minskastudieskulderna vilket gör det möjligt att behålla ettinkomstrelaterat återbetalningssystem. Det skulle ocksåunderlätta möjligheterna att inordna de studerande itrygghetssystemet utan speciella särlösningar.För samhället innebär en studielön att intresset förstudier ökar och därmed stärks internationellakonkurrenskraft och möjligheterna att långsiktigt finansieraett generöst studiefinansieringssystem. En studielönminskar också kraftigt kostnaderna för avskrivningar avstudieskulder som låntagarna inte kunnat betala av fram tillpensioneringen i nuvarande system.Ny studiemedelsutredning behövsRedan under våren 1990 behandlade riksdagenmotionskrav om att en ny studiemedelsutredning börtillsättas, ett krav som vi från sida stödde. Enmajoritet bestående av socialdemokraterna och folkpartietliberalerna ansåg dock att man borde avvakta utvärdering innan några ytterligareåtgärder vidtogs.Vi kan från sida bara konstatera att behovet aven ny utredning har ytterligare ökat genom regeringensbeslut om kraftigt höjda procentsatser förskulduppräkningen. Det finns också anledning att följa uppde studerandes ekonomiska situation efter ''århundradetsskattereform''. Mat, boende och resor står för huvuddelenav de studerandes utgifter. Därför bör nivån påstudiemedlen även prövas. Samtliga tre poster har stigitkraftigt och ytterligare höjningar är att väntasärskilt när det gäller hyror och kollektivtaxor under 1991.En ny utredning bör vara parlamentariskt sammansattoch bedrivas skyndsamt. Den tidigare utredningensinsamlade grundmaterial och CSN:s fortlöpandeuppföljning och analyser bör göra det möjligt för en nyutredning att utan omfattande arbete kunna koncentrera sigpå att snabbt ta fram en ny modell för studiefinansiering avhögre utbildning. I utredningsuppdraget bör även ingå attse över den ekonomiska situationen särskilt vad gälleråterbetalningsbördan för dem som berörs av det gamlastudiemedelssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen tillsätter en nystudiefinansieringsutredning med uppgift att ta fram en nymodell för studiefinansiering av högre utbildning i enlighetmed vad som anförts i motionen.