mot · GE02N69 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken InledningFrån sida har vi vid upprepade tillfällen iriksdagsmotioner och på annat sätt angett vilka riktlinjersom enligt vår uppfattning bör gälla för energipolitiken.Utgångspunkten för energipolitiken måste enligt vårmening vara de nära sambanden mellan energianvändning,ekonomisk utveckling och miljö. Det är nödvändigt för enlångsiktigt hållbar utveckling att såväl nationellt som globaltställa om energisystemet mot energihushållning ochutnyttjande av förnybar energi.Huvudpunkterna i en energipolitik utformad utifråndessa förutsättningar kan sammanfattas enligt följande:Lägre energianvändning genom energihushållning och högeffektivitet i såväl produktion som användning av energi,baserad på synen att det väsentliga är att tillgodoseefterfrågade energitjänsterErsättning av importerademiljökrävande energislag och övergång till en uthålligenergiförsörjning baserad på i huvudsak inhemska,förnybara och miljövänliga energikällorAvveckling avkärnkraftenUppbyggnad och utformning avvärmemarknaden så att uppvärmning av bostäder ochlokaler kan ske på ett effektivt och resurshushållande sätt isyfte att undvika onödiga kostnader och ett högt elprisUppbyggnad och utformning av elmarknaden så attindustrin får tillgång till el till konkurrenskraftiga priserPropositionenDen föreliggande propositionen om energipolitikenbygger på den överenskommelse som slutits mellancenterpartiet, socialdemokraterna och folkpartietliberalerna . Överenskommelseninnebär en utformning av energipolitikens mål ochinriktning som i väsentliga och avgörande hänseendenansluter till de krav vi drivit från sida itidigare motioner, vilket framgår av redovisningen ovan.I propositionen slås bl a fast att energipolitikens mål äratt trygga tillgången på el och annanenergi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Pådetta sätt främjas en god ekonomisk och social utveckling iSverige. Energipolitiken skall utgå från vad natur och miljökan bära.Vidare anges att landets elförsörjning skall tryggasgenom ett energisystem som i största möjliga utsträckninggrundas på varaktiga, helst inhemska och förnybaraenergikällor samt en effektiv energihushållning. Strängakrav skall ställas på säkerhet och omsorg om miljön vidanvändning och utveckling av all energiteknik.Avvecklingen av kärnkraftenÖverenskommelsen om energipolitiken innebär attfolkomröstningens resultat och därav följanderiksdagsbeslut ligger fast. I propositionen konstateras attkärnkraften skall vara avvecklad . Detunderstryks i propositionen att frågan om slutdatum föravvecklingen av kärnkraften inte har varit föremål förförnyad prövning eller nytt ställningstagande. Avvecklingenskall ske i den takt som är möjlig med hänsyn till behovet avelektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättning ochvälfärd.Avvecklingen möjliggörs genom en omfattande satsningpå de förnybara alternativen och energihushållning. Detframhålls i propositionen att de medel och åtgärder somföreslås är avsedda att lägga grunden för enkonkurrenkraftig och miljöriktig energiförsörjning samtutveckling av ny miljövänlig elproduktion.Samtidigt betonas vikten av att regering och riksdag fårmöjlighet av bedöma resultaten av insatserna i syfte attstimulera energihushållning och få till stånd ny miljövänligkraft- och värmeproduktion. En årlig avstämning skalldärför ske i samband med budgetpropositionen.Den årliga avstämningen innebär att regeringen tillriksdagen skall redovisa de resultat som uppnåtts genom deinsatta åtgärderna och även förelägga förslag omytterligare insatser om så krävs för att de fastlagda målenför energipolitiken skall kunna fullföljas. Det är bl a viktigtatt man från regeringens sida noggrant analyserarkonsekvenserna av de förändrade skattereglerna förbränslen som utnyttjas vid elproduktion, vilka föreslåsinförda i syfte att gynna kraftvärmeproduktion.Det är således uppnådda resultat för hushållningen medel, tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga priser, vid sidan av säkerhetskraven,som avgör när kärnkraftsavvecklingen kan inledas och ivilken takt den kan ske. Propositionens förslag innebärsåledes att avvecklingen av kärnkraften kan inledas somplanerat. Om inte vidtagna åtgärder är tillräckliga skallytterligare åtgärder föreslås i samband med de årligaavstämningarna för att fullfölja omställningen avenergisystemet och avvecklingen av kärnkraften. Enligt vårbedömning kan de redan nu föreslagna åtgärdernamöjliggöra en avveckling av kärnkraften under en 15-årsperiod.Slutligen framhålls i propositionen att kärnkraften idaginte bär sina egna kostnader. Det gäller särskilt påförsäkringsområdet. Därför skärps nu ansvaret förkraftföretagen vid olyckor. Regeringen skall aktivt drivafrågan om ett vidgat ansvar i internationella sammanhangför att höja ansvarsgränserna i nu gällande konventionerangående försäkringsfrågan.Satsning på hushållning och förnybar energiÖverenskommelsen om energipolitiken innebär attförutsättningar nu skapats för att fullfölja beslutet att ställaom energisystemet till effektivare energianvändning ochutnyttjande av förnybar energi innefattande en avvecklingav kärnkraften.Den nu föreliggande propositionen är således ettfullföljande av de krav vi länge ställt från sidaoch utgör den största satsningen någonsin i påförnybar energi och hushållning med energi. Totalt kommeri storleksordningen att satsas . Eftersom merparten utgår sombidragsandel genereras mångfalt denna summa.Propositionens satsningar på att stimulera användningav biobränslen och produktion av etanol medför att behovetav annan energi minskar, såväl kärnkraft som miljöskadligafossila bränslen.Förslagen innebär bl a en satsning på 1 miljard förhushållning och 1,8 miljarder för tillförsel genomalternativa energikällor, t ex stöd till utbyggnad av vindkraft och solvärme. Ipropositionen aviseras vidare införande av koldioxidskattpå fossilbaserad elproduktion. Skattefriheten påavkopplingsbar el avskaffas.EtanolsatsningEn central del är även stimulansåtgärderna för enomfattande etanolproduktion med användning av upp till100 för detta. Propositionens förslaginnebär att intentionerna i det livsmedelspolitiska beslutetom satsning på etanolproduktion från våren 1990förverkligas. De villkor för stödet till etanolproduktion,som uppställs i propositionen, innebär att 100-tals hektarkan kontrakteras, men att spannmålen ietanolproduktionen inte fysiskt behöver härröra från justden kontrakterade arealen. Detta ger fördelar genom attetanolareal därigenom kan bli tillgänglig i hela landet ochatt kontraktsteckning avser spannmål -- ospecificeratsädesslag -- även om vete är den lämpligaste råvaran videtanolproduktion.Genom detta förfaringssätt vinnes dels att man inteytterligare stimulerar veteodling -- varav vi har störstaöverskottet och som ger högre skörd -- dels inte binderkontrakten till de bästa jordarna.I jämförelse med omställning till skog, energiskog ellerextensivt bete torde omställning till etanolspannmål få hög''verkningsgrad'' då produktionen cirkulerar i jordbruketsväxtföljd och således motsvarar minst genomsnittligproduktion på fastigheten, medan övriga nämndaomställningsgrödor sannolikt placeras på för fastighetenmarginella jordar. Med hänsyn till dessa förhållanden börman kunna tillämpa en normskörd motsvarandelågavkastande spannmålsslag för respektive skördeområde.Fullt utnyttjande av denna areal ger förutsättningar förbyggande av två fullskaliga etanolproduktionsanläggningar.Via den kontrakterade spannmålsarealen, som därmed intekräver omställning till annan användning, kanomställningsstödet användas för att bygga anläggningar företanolproduktion. Därmed underlättas också jordbruketsomställning. Detta innebär att det blir möjligt att i storomfattning utnyttja etanol för att ersätta bl a dieselbränslen. Det innebär att ett miljövänligtdrivmedel blir tillgängligt, vilket kan användas för attförbättra miljön främst i storstäderna.Minskande koldioxidutsläppI propostionen understryks även att klimatfrågan intaren särställning i miljöarbetet. Energiförsörjningensinriktning har därför stor betydelse för klimatpåverkan.Genom överenskommelsens förslag om satsning påförnybara energikällor som biobränslen, vind och sol,hushållning med energi samt etanolanvändning inomtransportsektorn minskas klimatpåverkan. Dennainriktning ligger helt i linje med program för attminska utsläppen av koldioxid som ingick i 1988 årsriksdagsbeslut. Vi tar i vår partimotion om miljöpolitikennärmare upp dessa frågor.EnergibeskattningenI propositionen behandlas inte principerna förutformningen av den framtida energibeskattningen, bl amed hänsyn till dess roll för finansieringen avskatteomläggningen. Vi har i annat sammanhang redovisatvår syn på skatteomläggningens finansiering och därvid lagtett heltäckande alternativ för denna, bl a innefattande enreformerad energibeskattning.Bakgrunden till vårt förslag är att det enligt vår meningär nödvändigt att skatter och avgifter på energiområdetutformas så att de främjar utnyttjandet av förnybara ochmiljövänliga energislag. Den av miljöskäl ochsamhällsekonomiska skäl motiverade förnyelsen avenergisystemet måste även bli privatekonomisktfördelaktig. Det måste även bli lönsamt för den enskilde attspara och hushålla samt använda förnybar energi. Det ärbättre att genom ekonomiska stimulanser och styrmedelåstadkomma en eftersträvad utveckling än genom förbudoch reglering.Enligt vår mening krävs vid sidan av de förslag som läggsi propositionen en ändrad inriktning avenergibeskattningens utformning för att ytterligarestimulera förnyelseprocessen i energisystemet. Enmiljöanpassad och framtidsinriktad energibeskattninginnebär att miljövänlig och förnybar energi gynnas påbekostnad av miljöförstörande importerade energislag.En sådan politik skapar i sin tur förutsättningar för enbalanserad prisutveckling på energi och underlättar därmeden positiv ekonomisk utveckling och en konkurrenskraftigsvensk industri. Ekonomiska styrmedel som premierarutnyttjande av förnybar energi och effektivitet i användningoch produktion kommer långsiktigt att vara en fördel förden svenska industrin.Vi föreslår därför mot denna bakgrund att riksdagenfattar ett principbeslut om en övergång till att ta utskatter/avgifter på el och värme i produktionsledet för attstimulera till effektivisering och begränsning av utsläpp iproduktion, distribution och konsumtionsled. Ett generelltskatteavdrag för produktionsskatten bör kunna göras videxport av el med motsvarande påslag vid import av el.Huvuddragen i det skattesystem som vi föreslår skallinföras är följande:1. Energiområdet undantas från mervärdeskatt ochskatteoch avgiftsuttaget på energi skall ske genom enmiljöanpassad punktbeskattning, kombinerad medmiljöavgifter och en koldioxidskatt.2. Höjd punktskatt på bensin och ökad kilometerskatt 3. Biobränslen, vindkraft, vågkraft och el från solcellerskall vara skattefria.4. Nuvarande konsumtionsbeskattning av el slopas ochersätts av vattenkraftsskatt, uranskatt och lika beskattningoch avgifter på bränslen, oavsett om de används för värmeeller elproduktion. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en miljöanpassadproduktionsbeskattning på energiområdet i syfte attstimulera effektivare energianvändning och ökatutnyttjande av förnybar energi som ett led i omställningenav energisystemet och avvecklingen av kärnkraften ienlighet med vad i motionen anförts