mot · GE02U667 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningCentern föreslår att ett FN-universitet för mänskliga fri-och rättigheter inrättas. Universitets syfte ska vara attsprida kunskap om hur fria val kan genomföras, hur ettdemokratiskt styrelseskick kan byggas upp och hur demänskliga fri- och rättigheterna kan stärkas.En om tortyr bör anordnas för att förmåfler länder att underteckna tortyr-konventionen.Konventionen om barns rättigheter måste följasupp över hela världen. I bör en barnombudsmaninrättas. Alla möjligheter för att verka för dödsstraffetsavskaffande måste prövas. bör ta initiativ till en FN-studie som utvärderar de preventiva effekterna avdödsstraff.Kravallvapen som plast- och splitterkulor bör förbjudas.InledningUnder det gångna året fängslades, torterades ochdödades tusentals människor under regeringars försök attkontrollera etniska och nationella motsättningar i sinarespektive länder. I många fall tjänade förtrycket till attbefästa bittra konflikter, försämra möjligheterna till dialogoch vålla ännu flera människor lidande och död.I många länder grep myndigheterna godtyckligt storaskaror människor som protesterat med fredliga medel.Många hölls fängslade i månader utan rättslig prövning. Iotaliga fall var statens tortyr det pris medborgarna fickbetala för att de var anhängare till etniska eller nationellarörelser.Runt om i världen, främst där motsättningarna ledde tillvåldshandlingar, föll tiotusentals människor offer för''försvinnanden'' och regeringsstödda mord när polis ochmilitär gick till aktion.Konflikterna var av många slag -- från lokala tvister omfolkgruppers kulturella rättigheter till regelrättakonfrontationer kring krav på självstyre eller frigörelse frånen stat. Kraven drevs enbart genom fredligtopinionsarbete med påtryckningar och protester, men imånga fall präglades konflikterna av attentat och väpnatuppror.Varje regering är förpliktad att respektera fundamentalamänskliga rättigheter. Förpliktelsen kan inte åsidosättas föratt det råder social oro eller för att regeringarna önskarbemästra oron. I stället är de förpliktade att se till att inresplittring, oavsett upphovet, inte leder till situationer därmänskliga rättigheter kränks. Det är fastslaget i FNskonventioner om de mänskliga fri- och rättigheterna.I motionen beskriver vi några av de områden och ländersom vi anser att särskilt bör rikta sina insatser mot.Arbetet för de mänskliga rättigheterna måste bedrivas medolika metoder för att vi ska kunna åstadkomma enförbättring för våra förtryckta medmänniskor i världen.Demokratisk utvecklingFrämjadet av en demokratisk utveckling ska vara ett avde grundläggande målen för svenskt biståndssamarbete.När det gäller demokratins utveckling i biståndsländerna ärdet därför angeläget att pröva i vilken utsträckning detsvenska biståndet medverkar till en demokratisk utvecklingi mottagarländerna. Få är demokratier. I flera avde svenska biståndsländerna undertrycks också degrundläggande mänskliga rättigheterna. De svenskabiståndsinsatserna måste i högre utsträckning främjamänskliga rättigheter inklusive en demokratisk utveckling.Sverige bör aktualisera skyddet av de mänskliga fri- ochrättigheterna i multilaterala fora och i kontakter med deländer som är mottagare av svenskt bistånd.FN:s arbete för att stärka de mänskliga rättigheternaCenterpartiet anser att i samarbete med deövriga nordiska länderna bör ta initiativ till ett FN-universitet för demokrati och mänskliga rättigheter.Universitetets syfte skall vara att samla och sprida kunskapom hur fria val kan genomföras, hur ett demokratisktstyrelseskick kan byggas upp och hur skydd för demänskliga fri- och rättigheterna kan stärkas. Ett FN-universitet skulle kunna vara en viktiginformationsförmedlare mellan olika länder och folk närdet gäller demokratifrågor, fria och rättvisa val och frågorsom rör mänskliga rättigheter i vid mening.Vi anser att bör ta initiativ till inrättande av ensärskild kommissarie för mänskliga rättigheter.Utrikesutskottet har vid behandlingen av tidigare förslagom detta uttalat sitt stöd för detta men hänvisat till detbristande stödet i . Detta får dockinte hindra oss att driva frågan vidare. Ett antal u-länderoch öststater har motsatt sig förslaget med motiveringen atten FN:kommissarie för de mänskliga rättigheterna kankomma att öka riskerna för otillbörlig inblandning i ländersinre angelägenheter.Barnens situationDen mänskliga rättighetskonventionen gav inte barnentillräckligt starkt skydd. En särskild konvention om Barnetsrättigheter för barn och unga har därförutarbetats. 1990 blev konventionen internationell lag. Vianser att det är ett stort framsteg som skett. finnsinstrument för att med kraft hävda alla barns lika värde ochrättigheter.Vid barntoppmötet i New Yorkförband sig 71 regerings- och statschefer i en särskildbarndeklaration att åstadkommagenomgripande förbättringar, framför allt för de minstabarnen.Vi anser att för dem som signerade deklarationen vidBarntoppmötet borde det vara självklart att också ratificerakonventionen. måste i såväl bilaterala sommultilaterala kontakter försöka påverka länderna så attsamtliga stater erkänner sin respekt för konventionens måloch innehåll. Staterna måste också fås att förverkligakonventionens mål och intentioner.Barnkonventionen måste noggrannt följas upp också iSverige. Vi är förvånade att regeringen ännu inte har lagtfram förslag om detta. Den borde t ex följas upp medutbildningsinsatser för vuxna som arbetar med barn ellerhandlägger frågor som rör barn. Flyktingbarn som kommertill vårt land måste mötas med respekt och behandlas somindivider. När en familj söker asyl måste barnets välfärd geshögsta prioritet.Uppdraget att skydda barnen måste gälla alla barn, i detegna landet och i andra länder. Biståndspolitiken måsteinrymma barns rättighetsfrågor. Miljöpolitiken måste tafasta på hur barnen drabbas av miljöföroreningar osv.Vi anser att en oberoende barnombudsman måsteinrättas. har uppmärksammat behovet av ensådan. Vi anser att uppföljningen av konventionen ochdeklarationen bör vara en viktig uppgift för denne.HandikappadeI tredje världen är de handikappade en särskilt utsattgrupp. I vissa länder räcker inte knappa resurser, i andragömmer man eller glömmer man de handikappade, som iRumänien.Sverige måste verka för att förhandikappade ges en hög prioritet. Vi anser att börta initiativ till en uppföljningskonferens med allatraktat-länder för att se hur man bäst förverkligar strategin.DödsstraffDödsstraffet är fruktansvärt i sin slutgiltighetochdrabbar främst de mest sårbara människorna i samhället --som t ex människor av särskild ras eller minoritet.Dödsstraff för mord utdöms i t ex oftare då offret variten vit människa, än då han eller hon varit svart. är detenda västland som utdömer dödstraff till minderåriga. Idödscellerna finns 35 fångar som var när debegick brotten. har en nyckelroll genom sin ställningsom demokrati med ledande position. måste i sinabilaterala kontakter ta upp det omoraliska i att utdömadödsstraff. avskaffade ytterligae 7 länderdödsstraffet. måste fås att bli en av dem som i en snarframtid också gör det.Alla möjligheter att verka för att avskaffa dödsstraffetmåste prövas. Vi anser att bör ta initiativ till en FN-studie som utvärderar de preventiva effekterna avdödsstraff.TortyrÅr 1984 antogs FN:s konvention mot tortyr och annangrym omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning. Endast ett fyrtiotal stater har anslutit sig. Viföreslår att tar initiativ till en särskild FN-konferensför uppföljning av tortyr-konventionen, i syfte att få fleraländer att ansluta sig.Tillsammans med de övriga nordiska länderna togSverige initiativ till bildandet av FN:s fond till hjälp förtortyroffer. Fondens verksamhet, som finansieras enbartmed frivilliga bidrag, inriktas på att stödja särskilda projektoch organisationer som arbetar i länder där det förekommertortyr. Fondens arbete är värdefullt. Det är viktigt attSverige även framgent ger fonden ett omfattande stöd.Även i förekommer tortyr eller annan omänskligbehandling av människor. Varje människa som fängslasmisstänkt för politiska brott i lider risk att torteras.Detta sker trots att 1988 undertecknade såväl som den europeiska konventionen mot tortyroch trots att landet är medlem i . Vi anser ilikhet med vad utrikesutskottet uttalade i betänkandet omEuroparådet, 1990/91:UU10, att bör överväga attanmäla till FN:s kommission för de mänskliga fri-och rättigheterna. bör noga följa resultatet frånden som granskar brottmot tortyrkonventionen. Frågan om uteslutning av Turkietur kan därefter behöva aktualiseras.Förbud mot splitterkulorKravallvapen av typen plast- och splitterkulor användsbl.a. i och på . Dessa kan ge svåra skadoroch i vissa fall vara direkt dödshotande. Vi anser att Sverigemåste verka för ett folkrättsligt förbud mot dessa vapen.Sverige bör därför ta initiativ till en förstärkning av 1980 årsvapenkonvention.Förtryck i olika länderStärkandet av skyddet för de mänskliga rättigheternaingår som en central del i svensk utrikes- ochbiståndspolitik. Vi tar här upp områden och folkgruppersom vi anser ytterligare måste uppmärksamma.EuropaÖst- och CentraleuropaTrots den instabilitet som råder i Central- ochÖsteuropa har de nya regimerna gett folken avsevärtvidgade rättigheter. Dit hör rätten att bilda politiska partier.Censuren har avskaffats, religionsfriheten ochyttrandefriheten är införd i flertalet stater. haretniska och nationella motsättningar kommit upp till ytansom kan leda till en ny typ av övergrepp mot mänskligarättigheter.I har en positiv utveckling brutits mednya brott mot de mänskliga fri-och rättigheterna medvåldsdåd mot frihetssträvanden i och i flera andrarepubliker. har i andra motioner krävt att dessaövergrepp måste tas upp i ESK och i de bilateralakontakterna med . måste med krafthävda de demokratiska rättigheterna. bör tainitiativ till en internationell konferens om Baltikum.Centerpartiet har i motioner om och respektiveEuropa föreslagit detta och andra insatser för att underlättaen demokratisk utveckling i Central- och Östeuropa.AfrikaVästsaharaMarocko ockuperar , istrid med internationell rätt. 200 000 saharier har tvingatsfly till flyktingläger i södra . 800 namngivna civilasaharier har försvunnit sedan krigets början.Det finns starka skäl för att agera. I FNsfredsplan för föreslås att befolkningen i enfolkomröstning ska avgöra framtida status.Frågan har dock inte kommit närmare sin lösning. Ennordisk aktion för att få till stånd en folkomröstning iVästsahara kan därför komma att bli motiverad.EtiopienI har i många områdenbedrivits väpnad opposition av grupper som kämpar förterritoriellt oberoende eller mot centralregeringen medutgångspunkt från sin regionala eller etniska identitet.Många människor från dessa områden, särskilt ,Tigray, Wollega och Hararghe, har fängslats och åtskilligahar torterats för att de misstänkts för kontakter medbefrielsefronter.Det var genom FN-insatser som den ursprungligaunionen mellan och bildades. Etiopiensannektering av överensstämmer inte med FNsintentioner. FN har ett särskilt ansvar för landets öde.Utrikesutskottet konstaterade i betänkandet om Eritrea1990/91:UU3 ''En varaktig lösning på konflikten måstebygga på det eritreanska folkets rätt tillsjälvbestämmande.'' ------ ''en internationellt övervakad folkomröstning är ettlogiskt led i konfliktlösningen''. Utskottet pekade också påbehovet av att inrätta en särskild rapportör om demänskliga rättigheterna. Vi vill understryka vikten av attden i sitt arbete följer upp riksdagenstillkännagivande i sitt agerande.SydafrikaUtvecklingen i har gått snabbt i positivriktning . Trots de positiva steg som tagitsfinns dock rasåtskillnaden kvar. Apartheidpolitiken är enoerhörd kränkning av de mänskliga fri-och rättigheterna. Sålänge rasförtrycket existerar kan vårt land inte upphöra medsanktionerna. måste vara lyhörd för hurapartheidmotståndarna bedömer behovet av åtgärder.Vi får inte glömma att frigörelsen bara är i början. Ävenom apartheidlagarna försvinner kommer det att tadecennier innan spåren efter apartheid är utraderade ochman får ett rättvist . måste ha enframförhållning och planera för vad vårt land kan bidra medi uppbyggnadsarbetet efter apartheid-systemets fall. Stödtill utbildningsinsatser kan ske snarast.Vi anser att regeringen bör utvärderasanktionspolitikens effektivitet för att få lärdomar förframtiden.AfghanistanFortfarande lider civilbefolkningen svårt av krigetsverkningar. Stora områden i landet är sönderbombade.Vissa delar är minerade. 20--25 miljoner minor beräknasvara spridda över landet. Sovjetiska myndigheter har intevarit behjälpliga i arbetet. Med dagens takt iminröjningarbetet tar det innan det är avslutat.Sverige bör i sina kontakter med påtalavikten av att aktivt deltar och överlämnar deminkartor som finns. Vi anser att måste bidra medminröjningsutrustning för att påskynda arbetet.Vi anser att bör erlägga skadestånd för deskador de förorsakat det afghanska folket. Hur detta''krigsskadestånd'' slutligt skall regleras bör avgöras närlandet fått fred och en folkligt förankrad regering. FN hardeklarerat en beredskap för att bistå landet med massivahjälpinsatser.En del flyktingar har återvänt till Afghanistan.Fortfarande kommer dock nya från stridsområden. IPakistan finns fortfarande 3,6 milj människor i de 325lägren. Det är alarmerande att UNHCR minskar anslagentill flyktingverksamheten. Vi anser att måsteuppmärksamma detta i FN. Vi har i en motion om tredjevärlden föreslagit ökade svenska biståndsinsatser tillUNHCR.I framtiden bör FN:s insats kunna bidra till att skapafredliga förhållanden i landet. Möjligheterna att under FN:söverinseende planera för en folkomröstning i Afghanistanmåste har gått sedan invasionen av . Dethar varit en av de blodigaste och mest utdragna konflikternai vår tid. Av en befolkning på 600 000 personer har en tredjedel försvunnit genomterror mot civilbefolkningen och hungersnöd. ''öppnades'' ön under stor publicitet för turism och handel.Trots detta har det kommit nya rapporter om bristfälligarättegångar, tortyr i polis- och militärhäkte, politiska mordoch ''försvinnanden''. När kraftfullt har agerati olika internationella sammanhang, har varitpassivt. Vi anser att den måste redovisavilka insatser man vidtagit och avser att vidta inom ramenför IGGI och andra internationella organ för att förmåIndonesien att lämna Östtimor.IranAvrättningarna i utgör en dominerande del av deverkställda dödsstraffen i världen . Rättegångarna utförs iomedelbar anslutning till att den brottsmisstänkte grips.Det gör att den misstänkte i många fall förlorarmöjligheterna till ett verkligt försvar. Domen skaverkställas omgående. Principen är att endast några dagarska passera mellan brottstillfället och avrättningen.Kränkningarna av de grundläggande friheterna somyttrandefrihet, religionsfrihet och demonstrationsfrihet äromfattande. måste påtala de omfattande brottenmot de mänskliga fri- och rättigheterna i multilateralainstanser och vid bilaterala kontakter. FNs rapportör harkritiserats för brist på objektivitet i rapporten. Det är viktigtatt FNs granskning av de mänskliga fri- och rättigheternafortsätter och effektiviseras.IrakIrak bröt på ett flagrant sätt mot folkrättsliga reglergenom ockupationen av och övergreppen motcivilbefolkningen där. De mänskliga fri- och rättigheternahar inte respekterats i . I strid mot deinternationella konventioner som ratificerat avrättasäven ungdomar . Det förekommer även att lagarsom föreskriver dödstraff tillämpas retroaktivt. Mångapolitiska fångar avrättas utan någon rättegång alls. Tortyrav fångar är vanligt. Utgången av kriget i kommersjälvfallet att påverka möjligheterna att agera för demänskliga fri- och rättigheterna. bör undersökamöjligheterna att utse en särskild rapportör för granskningav anmälda brott mot de mänskliga fri- och rättigheterna.KinaEn positiva utveckling avbröts brutalt dåden kinesiska armén gick till angrepp mot studenter somdemonstrerade på . Ett tusentalmänniskor dödades. I hela fängslades 120 000personer. Ett stort antal har sedermera dömts till döden isummariska rättegångar och avrättats för statsfientligverksamhet. Avrättningarna harvarit såväl offentliga som hemliga. Ett stort antal fängsladehålls ''inkommunikado'' och vägras kontakter medanhöriga. Rapporter om tortyr och misshandel av defängslade har förekommit.Efter massakern har delvis tagits till nåder igen avframförallt stormakterna. Vi anser att kravet på respektenför mänskliga rättigheter inte får variera med devärldspolitiska konjunkturerna och kriserna. måsteuttrycka sin avsky för behandlingen av oliktänkande i Kinaoch söka väcka opinion i internationella fora mot Kinasförtryck.TibetSamma brutalitet som demonstranterna på i utsattes för drabbar tibetanerna.Enligt rapporter från har tiotalstibetanska demonstranter skjutits ihjäl vid våldsammakonfrontationer. Tvångssterilisering och tvångsaborterförekommer också för att hålla nera den tibetanskabefolkningsmängden. Vi anser att bör verka för atten undersökningsdelegation sänds till Tibet.Tibet har en historisk tradition som präglas av fred.Motståndet mot den kinesiska annekteringen har därförförts med icke-våldsmetoder. bör verka för ettstärkt skydd för de mänskliga rättigheterna samt en ökadsjälvständighet för folk. En lösning medutgångspunkt i fredsplan bör eftersträvas.KambodjaUnder de röda khmerernas välde utsattes Kambodjasbefolkning för terror utan motstycke. Också åren avinbördeskrig har inneburit många brott mot de mänskligarättigheterna. Risken är dock stor att en återkomst tillmakten för de röda khmererna skulle kunna innebära en nyterrorvåg. Världssamfundet har ett ansvar för att Kambodjafår en utveckling mot demokrati och respekt för demänskliga rättigheterna. FN måste också ha en beredskapatt åtgärda följderna av det långa kriget bl.a. i form av stödtill minröjning.Förtryckta folkgrupperPalestiniernaPå många håll i världen har etniska minoriteter ochnationella grupper i varierande grad utsatts för kränkningarav mänskliga rättigheter.Befolkningar som lever under ockupation av främmandemakt löper särskilt stor risk att utsättas för övergrepp.Förutom de internationella människorättsnormerna finnsdet inom folkrätten särskilda avsnitt som reglerarockupationsmakters uppträdande. Men som det visat sig ide av ockuperade landområdena, respekterarregeringar inte alla gånger dessa normer och lagar. Under1990 skedde bl.a. massakern på i Jerusalem.Centern har i en motion om nedrustning föreslagit attSverige ska verka för en fredskonferens om Mellanöstern.En sådan konferens bör enligt ESK-modell behandla olikaproblemområden, däribland de mänskliga fri- ochrättigheterna.KurdernaKurderna har utsatts för extrema och omfattandeövergrepp. Efter det ottomanska väldets upplösning på1920-talet förmenade de europeiska kolonialmakternakurderna en egen stat. Det territorium där den kurdiskabefolkningen är koncentrerad är nu uppdelat mellan ,, , och Sovjetunionen.I har kurderna utsatts för systematiskaövergrepp. 1988 anfölls kurdiska städer och byar från luftenmed kemiska stridsmedel och bomber; stora skarorinvånare föstes ihop och sköts ihjäl. Tiotusentals kurderflydde ur landet. Över 3000 kurdiska byar har raseratsunder de senaste åren.I har hundratals kurder uroppositionsgrupper som kämpat för kurdiskt självstyrefunnits med bland de tusentals politiska fångar som utsattsför bristfälliga rättegångar, tortyr och avrättning sedanrevolutionen . I en våg av hemliga avrättningar sominleddes och fortsatte fram till januari 1989fick över 2 000 politiska fångar sätta livet till. De som flyddeundan de kemiska bombningarna i lever fortfarande iflyktingläger i under svåra förhållanden och hotas avsvält.I har regeringens politik varit att förnekakurdernas existens som minoritet. De har också förvägratsrätten att utöva sin egen kultur. Flera tusen medlemmar avkurdiska organisationer har fängslats; många av dem harvarit samvetsfångar. En samvetsfånge dömdes till sjuårs fängelse för att han talat kurdiska då han försvarade siginför rätta. Kurder har också varit ofta förekommande irapporterna om tortyr på polisstationer och i fängelser, iredogörelser för bristfälliga rättegångar och på listor avdödsdömda fångar.Kurderna måste i likhet med andra folk få rätt tillsjälvbestämmande över sina egna kulturella och socialaförhållanden inom folkrättens ram. ''Särskilda situationer som förefaller uppvisa ettsammanhängande mönster av grova och tillförlitligt styrktakränkningar av mänskliga rättigheter'' kan behandlas avFN:s kommission för de mänskliga rättigheterna eftergranskning enligt resolution . , och Turkietsbehandling av kurderna bör bli föremål för granskning. Vianser att kränkningarna av kurdernas rättigheter nu är såomfattande att de bör prövas av kommissionen. Frågornaom kurdernas framtid bör ingå i den som vi tidigare föreslagit.Andra länder som särkilt kräver Världssamfundetssärskilda uppmärksamhet är bl.a. , ,, , och . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att främja demokratii biståndsländer,2. att hos regeringen begär initiativ tillinrättande av ett FN-universitet för demokratifrågor ochmänskliga fri- och rättigheter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inititiativ till inrättande av enFN-kommissarie för de mänskliga rättigheterna,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konventionen och deklarationenom barnens rätt,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genomförande av FNsstrategiplan för handikappade,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktualisera avskaffandet avdödstraffet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenska insatser mot tortyr,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till FN-fonden för tortyrensoffer,9. att hos regeringen begär inititiativ för ettinternationellt förbud mot s.k. splitter- och plastkulor,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ,14. att hos regeringen begär en redovisning avvilka åtgärder man vidtagit och avser vidta inom ramen förIGGI för att förbättra de mänskliga fri- och rättigheterna påÖsttimor,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rapportör för mänskliga fri- ochrättigheter i ,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brotten mot mänskligarättigheter i ,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om och ,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svenskt inititaiv om granskningav MR-brotten mot kurderna i FNs kommission för demänskliga rättigheterna.