mot · GE02Ub518 · 1991-01-25 00:00:00 — Under så gott som hela har det råtten brist på läkare i Serige. Det gäller läkare i såvälsluten som öppen vård. Redovisningarna från de tre senasteräkningarna utvisar attomkring 1 200--1 300 tjänster för specialister och allmänläkare varitvakanta. Därtill kommer något hundratal obesatta AT- ochFU-block.Värst drabbade av läkarbristen är norrlands- ochskogslänen samt inre delarna av . Bristen påläkare är så besvärande att den på sina håll utgörett hinder för sjukvårdshuvudmännen att uppfylla hälso-och sjukvårdslagens mål om en vård på lika villkor för helabefolkningen.De regionala skillnaderna i antalet invånare peryrkesverksam läkare är således betydande.Riksgenomsnittet ligger enligt tillgänglig statistik på ca 387invånare per läkare medan för det läkartätaste landstingetredovisas endast 251 invånare per läkare. I iVärmland är antalet invånare 434 per yrkesverksam läkare.Under mottot solidarisk läkarförsörjning har ilandstingsförbundets regi gjorts betydande ansträngningaratt försöka utjämna den kraftiga regionala obalansen iläkartillgången. Tyvärr har detta viktiga arbete inte varitsärskilt framgångsrikt. under 1980-taletinrättades i de förut läkartätaste landstingen -- landstingsom ombesörjer regionsjukvård -- bortemot dubbelt såmånga läkartjänster som det under dessa år utbildades. Dåläkarutbildningen är förlagd till de landsting, somombesörjer regionsjukvård, ligger det i sakens natur attläkarrekryteringen i dessa landsting går lättare än iläkarglesa landsting, som även är geografiskt belägna längrebort från utbildningssjukhusen.I finns 154 läkartjänster inrättadei öppen vård. Härav var 29 tjänster vakanta den 15november 1990. Av totala antalet inrättade läkartjänster iöppen vård är vakanta. I norra är av läkartjänsterna vakanta.I sluten vård har 290läkartjänster inrättade, varav 52 tjänster är vakanta. Det är18 % av antalet inrättade läkartjänster i sluten vård. I länetsnorra sjukvårdsdistrikt är 13 av totalt 24 läkartjänstervakanta sedan flera år tillbaka.Bristen på läkare kommer att bestå . Enligt en publicerad prognos från detnordiska läkarförbundet kommer läkarbristen att förvärrasfrån . in på det nya sekletpensioneras således flera specialister och allmänläkare änvad det utexamineras nya läkare.En starkt bidragande orsak till den rådande situationenär att läkarutbildningen skurits ner nya läkarstuderande till 845. Den ökning, som1989 genomfördes med 20 årsplatser vid medicinskafakulteten i är ett steg i rätt riktning, men räcker intelångt i beaktande av ovan redovisade långtidsprognoser.Från intag i läkarutbildningen tills vederbörande är färdigspecialist- eller allmänläkare tar det minst 12--. Det ärdärför angeläget att skyndsamt planera för en kraftigtutökad läkarutbildning i för att motverka denförväntade ökade läkarbristen. bör läkarutbildningen öka från nuvarande865 årsplatser till tidigare volymtal 1 020.Stimulans till bristområdenDet behövs också nya grepp och konstruktiva förslag,som gör läkartjänsterna i landsorten mer attraktiva att söka.Här redovisas några åtgärder och förslag, som enligt minuppfattning bör främja det löpande rekryteringsarbetet i delandsting som har läkarbrist.Läkartjänster ibristområden, som motiverar en högt prioriteradrekrytering, bör öronmärkas.Dessa färdigaläkarspecialister kontraktsanställs under ett bestämt antalår.Anställningskontraktet ges den utformningen attvederbörande specialist förbinder sig att tjänstgöra påaktuell tjänst mot att staten kontraktet gällerminskar läkarens studieskuld med ett betydande belopp.Studieskulden för en nybliven specialistläkare torde inormalfallet överstiga . En årlig minskningav studieskulden borde kunna göra läkartjänsterna ilandsorten attraktiva.Om anställningskontraktet bryts avicke godtagbara skäl, skall återbetalning givetvis kommaifråga.När kontraktstiden utgått, görs en ny bedömningav sjukvårdshuvudmannen om läkartjänsten för ytterligareen tidsbestämd period bör prioriteras enligtkontraktsmetoden.Det kan i förstone synas stötande att ge ekonomiskaförmåner till relativt välbetalda befattningshavare inom denakademiska offentliga sektorn. Mot en sådan invändningmåste beaktas såväl sjukvårdshuvudmännens som denbreda allmänhetens krav på en fungerande sjukvård ävenför landsortens invånare. Det senare måste anses vägatyngre. En mer tillgänglig läkarvård också för befolkningeni landsorten och den trygghet detta ger är mer betydelsefullän invändningar om ekonomiska förmåner till enpersonalkategori, som är utomordentligt betydelsfull för attge människorna en god och trygg sjukvård. Tillgång tillläkare är ett villkor för att landstingen skall kunna uppfyllakravet om en vård på lika villkor för hela befolkningen.Det kan också vara rimligt att tro att många läkare medkontrakt kommer att uppleva såväl sitt arbete som sinarbetsmiljö så positiv att de stannar kvar på orten efterkontraktstidens utgång.För att komma till rätta med den ytterst besvärligaläkartillgången i landsorten är det således nödvändigt medbåde en utökning av läkarutbildningen och åtgärder somfrämjar läkarrekryteringen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utökning avläkarutbildningen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rekryteringsbefrämjandeåtgärder för läkare till landsorten.1]