mot · GE02Ub537 · 1991-01-25 00:00:00 — En självständig högskola på idrottens område skall enligtriksdagsbeslut (1988/89:UbU22, rskr. 197) inrättas den 1juli 1992. Regeringens förslag i proposition 1990/91:100bilaga 10 angående genomförandet ger inte den nyaidrottshögskolan förbättrade förutsättningar att bedriva enhögkvalitativ verksamhet. Kravet på förstärkning avkunskaps- och forskningsutvecklingen av karaktärsämnetidrott tillgodoses inte. Regeringsförslaget innebär i stortsett endast en namnförändring jämfört med vad som i daggäller för i (GIH).Flera tunga remissinstanser är starkt kritiska till denutredning som ligger till grund för regeringens , , GIH iStockholm, () m.fl. betonar betydelsen av atttillföra fasta forskningsresurser ochforskarutbildning för den grundvetenskap som bygger uppdet stora karaktärsämnet idrott. Detta krävs för att den nyaidrottshögskolan skall bli ett resurs- och utvecklingscentrummed nationellt ansvar för hela det idrottsligavetenskapsområdet.All högskoleutbildning skall bygga på vetenskapliggrund. Det är av avgörande betydelse för kvaliteten i denhögre utbildningen att den bedrivs av personer som har endirekt och levande kontakt med forskningen. Utan ettsådant samband uppfylls inte högskolelagens krav om attutbildningen skall bedrivas på vetenskaplig grund. Dettaförutsätter lärare med lektors- och professorskompetensoch resurser för att bedriva forskning.Det uttalade behovet av att höja kunskaperna inomområdet idrott/fysisk aktivitet genom forskning ochutveckling på högskolenivå kan bara tillgodoses med enkvalitetshöjning av ämnesområdets bas.Kunskapsförmedlingens/utbildningens självklarautgångspunkt är därför ämnet. Ett av målen föridrottshögskolan måste därför vara att utveckla ämnetidrott/fysisk aktivitet som ett vetenskapligt högskoleämne igrundutbildning och forskning. Detta krävs för att den nyaidrottshögskolan skall kunna bli ett naturligt centrum förforskning och utvecklingsarbete på idrottsområdet.Ämnet idrott/fysisk aktivitet omfattar många i samhälletförekommande verksamhetsområden. Karaktärsämnetidrott omfattar bl.a. ergonomi och hälsa, fysisk träning,rörelselära, idrottsaktiviteter, dans, rytmik samt friluftsliv.Idrottsämnet är det enda ämne i skolsystemet som är direkthälsoinriktat. På alla områden och nivåer inom idrotten ochsamhället finns ett behov av ökad kunskap om denmotoriska utvecklingen och alla olika faktorer somförklarar, påverkar och bestämmer människans fysiska ochpsykiska prestationsförmåga. Inte minst är inverkan avfysisk aktivitet på barns motoriska och psykosocialautveckling ett eftersatt forskningsområde.Inom de grundvetenskaper som bygger upp det storakaraktärsämnet idrott föreligger stora behov av ökadkunskap och forskning på en rad områden, bl.a.: Denfysiska aktivitetens betydelse för barns och ungdomarsfysiska och psykiska utveckling. Relationerna mellanfysisk aktivitet och hälsa, inte minst för den äldre delen avbefolkningen, för att bibehålla hälsa och motverkauppkomst av ohälsa. Fysisk aktivitet som ett medel vidolika typer av rehabilitering. Betydelsen av regelbundenfysisk aktivitet för att förhindra uppkomst av olika skador --inte minst på arbetslivets område. Kunskap ochkunskapsutveckling inom områdena motorik ochbiomekanik för att förklara olika fysiska aktiviteters rollinom idrotten och samhället.Alla dessa ämnesområden är under starkutveckling internationellt.Den nya bör formas till enidrottshögskola som genererar forskning, kvalificeradutbildning och kunskapsutveckling till nytta för det svenskasamhället, friskvården, idrottsrörelsen,idrottslärarutbildningen och den idrottsligaämnesutvecklingen i hela landet. Skolan skall vara en helaSveriges idrottshögskola.Enligt beslut (1988/89:UbU22, rskr. 197)skall ) i pålämpligt sätt samordnas med den nya idrottshögskolan.Regeringen föreslår ingen förändring jämfört med vad sområder i dag.I stället för regeringens förslag bör , enligt minmening, läggas under styrelsen för den nyaidrottshögskolan. bör bilda ett eget råd medrepresentanter från övriga universitet i . Rådet skallha som uppgift att svara för nationell fördelning av idrottensforskningsmedel och stödja forskningskonferenser,idrottssymposier o.d. i hela landet. Riksidrottsförbundetsmedel för idrottsforskning bör föras över till dettaråd. skall således, som det organisatorisktknyts till den nya , ha kvar och stärkarollen som nationell resurs med riksansvar föridrottsforskningen vid universitet och högskolor. Ettnamnbyte till Idrottsforskningsråd bör då ske.Liksom skall de berörda professorernabehålla sin respektive fakultetsanknytning.Samgående mellan den nya ochSveriges Idrottsforskningsråd skulle innebära en stor fördelgenom att externa finansiärer av forsknings- ochutvecklingsprojekt på idrottens område genom dennaorganisation får en enda avnämare att vända sig till.De organisatoriska och resursmässiga förstärkningarsom krävs för att göra den nya till en helaSveriges idrottshögskola bör utredas så att förslag i dennariktning kan presenteras ,senast i nästa forskningsproposition. Utredningen som skallligga till grund för förslaget bör bedrivas skyndsamt ochäven omfatta namnfrågan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en hela Sverigesidrottshögskola.