ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk412 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätten att fiska i enskilt vatten är enligt huvudregelnförbehållen ägarna av de fastigheter, där fiske ingår. Detenskilda fisket kan utgöra en del av en fastighet eller, omfisket är samfällt, gemensamt tillhöra en grupp avfastigheter. Undantagsvis kan fisket utgöra en särskildfastighet.Vanligtvis tillkommer rätten till fiske i ett visst vatten såmånga, att fisket inte kan nyttjas rationellt och svårigheteruppstår för en effektiv fiskevård. Uppdelningen av ettfiskevatten på många delägare är besvärande redan närfisket är samfällt för ett skifteslag. Härtill kommer att fisketi en sjö eller ett vattendrag, som i sig kan ses som en naturligbrukningsenhet, ofta är uppdelat på flera skifteslag. Ärfisket skiftat är enheterna oftast för små, och en samverkanmellan fiskerättsinnehavarna är därför nödvändig för enändamålsenlig fiskevård och ett rationellt utnyttjande avfisket.För att få en effektiv samverkan mellan olikafiskerättsägare infördes genom lagen (1960:130) omfiskevårdsområden (LOFO) en ny organisationsform,kallad fiskevårdsområde. Ett fiskevårdsområde är en isärskild ordning bildad rättssamfällighet, som syftar till attsamfällt åstadkomma ett rationellt utnyttjande av fisket ochen effektiv fiskevård samt förbättra fritidsfiskarnasmöjligheter att genom fiskekort utnyttja fiskevatten.Fiskevårdsområdesföreningen är därmed inte ett enskiltskatteobjekt, utan inkomster skall fördelas på delägarna iförhållande till deras andelstal. Det innebär att vid varjeverksamhetsårs slut skall ett eventuellt överskott iföreningen beskattas hos delägarna, även om dessa inteerhållit någon utdelning.Vi anser att fiskevården bör främjas.Fiskevårdsområdesföreningarna bör ges möjlighet att sparaihop överskott från ett eller för att kunna göra störreinsatser eller investeringar. Det naturliga borde vara attmed lagstiftningens hjälp bygga upp medel irättssamfälligheten för att bekosta investeringar närresurserna det medger. Detta sparande i föreningsregi bördå inte beskattas annat än om det är att betrakta som enförmögenhet. Regeringen bör återkomma med ett förslagtill med denna innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändradeskatteregler för fiskevårdsområdesföreningar i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk414 · 1991-01-25 00:00:00 — Skattebefrielse för Stiftelsen och Firandet av och Sverigesnationaldag har både lång tradition och upplever dessutomen stark renässans. Hembygdsrörelsen, hemvärnet ochnykterhetsrörelsen hör till de mest aktiva i landets firandeav nationaldagen. Stora skaror, enskilda personer ochmånga skiftande organisationer kompletterar bilden av enstark folklig uppslutning kring firandet av den svenskanationaldagen.I den aktuella lagstiftningen för statlig inkomstskatt ärvissa direkt angivna juridiska personer frikallade frånskattskyldighet för all annan inkomst än inkomst avfastighet. Här återfinns en rad uppräknade stiftelser såsomDag Hammarskjölds minnesfond, ,, för internationellförståelse m.fl. För dessa stiftelser och fonder har riksdagenalltså fattat beslut om skattefrihet i de enskilda fallen.Stiftelsen och Svenska flaggans daghar ändamål som är helt unika. De kan ändå med viss rättanses ha en nationell motsvarighet till vissa här uppräknadefonder. Stiftelsens organisation är också helt unik med starkförankring genom att talmän är representeradeliksom landets landshövdingar.Riksdagen borde därför överväga att nå fram till ettbeslut som leder till skattebefrielse för stiftelsen. Nämnaskan att vissa år har skattskyldigheten varit i närheten av detbeviljade statsbidraget för stiftelsens verksamhet.Den senare tidens debatt kring borttagandet av vissaskatter skulle med fördel kunna sammankopplas med ettövervägande om skattebefrielse för Stiftelsen och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen hemställer om en snabböversyn i avsikt att skattebefria Stiftelsen och .
mot · GE02Sk415 · 1991-01-25 00:00:00 — Enhetliga skatteregler för försäkringsbolag Förenklade och enhetliga skatteregler är ettbärande moment i svensk skattelag. Skillnaden mellanaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag utgör dock ettolyckligt undantag.De nya skattereglerna för sakförsäkringsbolag riskeraratt leda till att de ömsesidiga bolagen försvinner. Alternativtkommer de att drabbas av en framtida beskattning somytterst drabbar försäkringstagarna i de ömsesidiga bolagen.De nya reglerna favoriserar emellertid försäkringsbolagsom ombildas till aktiebolag.I ett ömsesidigt bolag ägs tillgångarna avförsäkringstagarna men inte i form av aktier. Dessa bolaghar traditionellt ett eget litet kapital men stora obeskattadereserver. I aktiebolag är det tvärtom. Gällande skattereglergynnar bolag som har ett stort eget kapital. Ju större dettaär desto större kan avsättningarna bli till de nya s.k.skatteutjämningsreserverna (SURV). Det innebär att dens.k. ''SURVEN'' styrs av storleken av det egna kapitaletsom skapar skattefördelar som väljer att övergå från denömsesidiga bolagsformen till aktiebolagsform.Regeringens ambition att skapa ett mer skatteneutraltsystem har på detta område slagit slint. Något som ocksåförsäkringsinspektionen har påtalat. Därför bör frågan sesöver . Detta inte minst med tanke påriksdagsbeslutet om att de ömsesidiga försäkringsbolagenskonkurrenssituation noga skulle följas.Att uppnå en fullständig skatteneutralitet gentemotbolag som ombildas till aktiebolag kanske inte är fullt utmöjligt, men det är viktigt att inte bygga in stora skillnadermellan olika företag och försäkringsformer. Aktiebolagenkan i den nya lagen föra över varje vinstkrona tillkonsolideringskapitalet utan beskattning. De ömsesidigabolagen får däremot runt i skatt på varje vinstkrona.Det innebär att konkurrenskraften i längden undergrävsoch driver fram en situation då de ömsesidigaförsäkringsbolagen tvingas att övergå till att bli aktiebolag.Det kan knappast ha varit regeringens eller riksdagensavsikt.Därför är det viktigt att det grundläggande målet om attalla affärsföretag, även försäkringsbolag, ska få enlikformig behandling i det nya skattesystemet kantillgodoses. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att åtgärder bör vidtas sominnebär att konkurrensneutralitet mellan ömsesidiga bolagoch aktiebolag i skattehänseende skall kunna uppnås.
mot · GE02Sk418 · 1991-01-25 00:00:00 — Avskrivningsreglerna för investering i skogsbilvägarinnebär en rätlinjig avskrivning under . Dennastelbenta konstruktion av reglerna innebär bristandeanpassningsbarhet till verksamhetens bedrivande i övrigtoch därmed en hämsko på investeringsbenägenheten.Vi föreslår därför införande av rätt till fri periodiseringav investeringskostnad för skogsbilvägar. Mot bakgrund av vad ovan framförts hemställsatt beslutar medge fri periodisering avinvesteringskostnad för skogsbilvägar.
mot · GE02Sk419 · 1991-01-25 00:00:00 — Friare användning av skogskontomedel Användningen av de medel, som är insatta på s.k.skogskonton, är utförligt reglerade i lag. För att kunna göraskattefria avskrivningar måste ägaren investera inomjordoch skogsbrukets verksamhetsområde.Skogskontona är till stor nytta hos yrkesverksammajordoch skogsbrukare för att utjämna inkomsterna överåren. Detta är väl också grundtanken med skogskonton.Problemet med skogskontomedel är att de ofta intekommer till användning utan utgör ett passivt kapital.Därtill kommer att kapitalet växer genomränteavkastningen. I vissa fall kan detta leda till att storabelopp ej kommer till aktiv användning.Vår idé är att utreda konsekvenserna av om eninnehavare av skogskontomedel finge möjlighet attanvända medlen för att investera i nya näringsgrenar i denkommun där medlen förvärvats.Utredningen bör även omfatta möjligheten att skattefrittanvända skogskontomedel för aktiekapital och/ellerrörelsekapital till en ny förvärvskälla. Detta underförutsättning att verksamheten är förlagd till den kommundär medlen förvärvats. Ett sådant friare användningssättborde även vara begränsat till stödområdet eller till andraområden av regionalpolitiskt intresse.En friare användning av skogskontomedel kan innebära,att många idérika personer med affärsidéer skulle etableraolika företag. Även utboägare, som har godaaffärsidéer från näringslivet, skulle vara med och investera iden bygd de har sin fastighet. Möjligen skulle detta ocksåinnebära att en del av utboägarna flyttade hem till sinfastighet.Ett friare användningssätt skulle också med allsannolikhet underlätta att skaffa riskvilligt kapital iglesbygd.I nuvarande lågkonjunktur med den lågainvesteringsvolym som råder i vårt näringsliv skulle ettfriare användningssätt av skogskontomedel vara ett bra sättatt stimulera till investeringar i företag. Detta inte minstmed tanke på de svårigheter som råder medatt skaffa riskkapital till investeringar i näringslivet. Med stöd av vad som ovan anförts hemställsatt hos regeringen begär en utredning omkonsekvenserna av ett friare användningssätt avskogskontomedel i enlighet med vad som i motionenanförts.
mot · GE02Sk420 · 1991-01-25 00:00:00 — Jordbruket i genomgår enomfattande avreglering. Den politiskt styrda ochgenomreglerade jordbrukssektorn skall ersättas av en frimarknad. Det ekonomiska stödet till näringen kommer attkraftigt minska.Ett av motiven till att denna avreglering sker och attsubventionerna minskar är de besvärande överskott sombelastar inte bara näringen, utan också hela folkhushållet.Avsikten är att kostnaderna för statskassan skall minska ochatt konsumenterna skall få billigare livsmedel.Även om betydande belopp anslås som stöd tilllantbrukarna kommer mångalantbrukares ekonomi att vidkännas stora påfrestningar.Det är -- utöver avregleringens direkta effekter -- tvåfaktorer som påverkar den enskilde företagarens ekonomi.För det första är det det allmänna ekonomiska läget,skatternas höjd, inflationens härjningar, det högakostnadsläget och den låga tillväxten i ekonomisom gör att de ekonomiska villkoren för enskilda ochföretag utsätts för stora påfrestningar. Att i detta läge, närSverige dessutom går in i en lågkonjunktur, kraftigtförsämra villkoren för lantbruket leder ovillkorligen tillproblem av stora mått.För det andra har beslutet om avreglering inte inneburitnågon minskning av de särskilda skatter och avgifter sombelastar svenskt jord- och skogsbruk. Om staten upphörmed subventioneringen och avreglerar näringen, borde deekonomiska belastningar som ensidigt drabbar dennanäring också upphöra.Det rör sig om skatter och avgifter till avsevärdabelopp -- skogsvårdsavgiften och avgifter på handelsgödseloch bekämpningsmedel. Summan av dessa skatter uppgårtill mer än 600 milj.kr. Skogsvårdsavgiften, sombaseras på taxeringsvärdet, kommer att kraftigt höjas närde nya fastighetstaxeringarna genomförs. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att skogsvårdsavgiften skallavskaffas fr.o.m. ,2. att beslutar att skogsvårdsavgiften skallsänkas till fr.o.m. .
mot · GE02Sk421 · 1991-01-25 00:00:00 — Skogsvårdsavgiften innebär en extra beskattning utöverinkomstskatten. Hälften eller mer av skogsbruketsnettoavkastning betalas i skogsvårdsavgifter.Skogsägarna måste betala skogsvårdsavggift varje årdvs. från det ett bestånd anläggs till dess det avverkas. LarsHultkrantz och visar i en bilaga tillLångtidsutredningen genom räkneexempel attskogsägaren vid slutavverkning har betalt i 40procent i skatt där omloppstiden är . I norra skogens omloppstid är och mer blir skatteuttaget50--procent av nettoavkastningen.Till försvar för att ha skogsvårdsavgiften kvar visas på attpengarna går till skogsvård. Vi vet inte vadrundgångskostnaderna för detta är. De bidrag someventuellt betalas ut skall sökas, prövas individuellt ochvärderas av en i det konkreta fallet oinsatt person. Heltsäkert försvinner en stor del av pengarna i dennabyråkratiska hantering.Skogsvårdsavgiften är helt unik inom det svenskanäringslivet. Ingen annan näring har en liknande extrakostnad för s.k. vårdsyften. Det svenska skogsbruket en internationell jämförelse en omfattande regleringoch hög skattebelastning. En anpassning till EG måsteinnebära såväl en avreglering som en skattereduktion.Skogsnäringen är extremt hårt beskattad.Skogsvårdsavgiften innebär en extra beskattning på 40--60procent av nettoavkastningen. Skatten skall nämligenställas i relation mellan nuvärdet av avgiftsbetalningar ochnuvärdet av nettoinkomster under ett skogsbeståndslivscykel. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande avskogsvårdsavgiften.
mot · GE02Sk422 · 1991-01-25 00:00:00 — Skogsvårdsavgiftens syfte har varit att finansiera bidragsom stimulerar skogsskötsel. Ett direkt samband mellanavgiftsuttag och användningen av avgiftsmedlen finns intelängre. En mycket ringa del av skogsvårdsavgiften går idagtillbaka till skogsägarna för skogsvårdande åtgärder. I södraSverige återförs av skogsvårdsavgiftentill skogsnäringen. Allt större andel av skogsvårdsavgiftengår nu till myndighetsuppgifter och även till statskassan.Skogsvårdsavgiften har blivit en direkt skatt, som läggssärskilt på skogsnäringen. En sådan särbeskattning saknarmotsvarighet i andra näringar och upplevs av skogsnäringensom en direkt straffskatt.Skogsvårdsavgiftens karaktär av särbeskattning harskärpts genom att avgiftsprocenten successivt har höjts.Avgiften har blivit uppemot 30 gånger dyrare . Detfinns exempel på enskilda skogsägare i , som fåttavgiften höjd från till på mindre än tio år.Skåne har de mest produktiva skogarna i landet ochdärmed de högsta skogsvårdsavgifterna per ha. Denskogsägare som sköter sin skog väl har små eller ingamöjligheter att få något bidrag för skötseln. Istället är detidag så att ju bättre man sköter sin skog desto högretaxeringsvärden blir det och därmed högreskogsvårdsavgift. En del av avgiftsmedlen utgår till att iefterhand reparera eftersatta åtgärder. På det sättet innebärbidragssystemet en överföring av medel från skötsamma tillmindre skötsamma skogsägare. Avgiften har förlorat sittsyfte och bör avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att avskaffa skogsvårdsavgiften.
mot · GE02Sk423 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi610 hemställs1. att beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om sänkt förmögenhetsbeskattning,2. att beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om avskaffad sambeskattning av makars och barnsförmögenhet,3. att beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om avskaffad förmögenhetsskatt på arbetandekapital,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om privata riskkapitalbolag medskattemässiga fördelar för privatpersoner,5. att hos regeringen begär förslag omavskaffande av omsättningsskatten på aktier.
mot · GE02Sk426 · 1991-01-25 00:00:00 — Avdraget för resor mellan bostad och arbetsplats Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A491 hemställsatt beslutar att avdrag för resor mellan bostadoch arbete skall medges med /mil i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GE02Sk427 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Fi224 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattepolitikens inriktning.
mot · GE02Sk428 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T647 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjöfartens kapitalförsörjning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återanskaffningsfonder,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fria provianteringsrättensbetydelse för färjesjöfarten,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri provianteringsrätt påGotlandstrafiken,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stämpelskatt.6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mervärdeskatt inom sjöfarten.
mot · GE02Sk431 · 1991-01-25 00:00:00 — Investeringsavgift för visst byggande Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo252 hemställsatt beslutar att avskaffa investeringsavgifternaför visst byggande.
mot · GE02Sk432 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N372 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att stödja ett spritt ägande genomatt ett framtida värdepappersinnehav upp till en viss nivåstimuleras genom förmånliga skatteregler,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattningen av förluster påpersonalkonvertibler.
mot · GE02Sk434 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo543 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring avinvesteringsavgiften och återförande av intäkterna tillbostadsbyggande, kollektivtrafik, skolor och miljöinsatser iStockholmsregionen.
mot · GE02Sk602 · 1991-01-25 00:00:00 — Centrala beslut i riksdag påverkar många delarav vårt land negativt. Det må gälla bensinpriser eller moms.Det må gälla skattelagstiftningen totalt sett ellerregionalpolitik, bostadspolitik eller jordbrukspolitik.Många kommuner i vårt land befinner sig i sammasituation som kommun i södra . Det är kommuner med ett alltjämtdominerande inslag av jord och skog. Det är kommuner,som lärt sig att satsa på många små företag föratt bli mindre sårbara, då ett dominerande storföretaglägger ner verksamheten.Kinda kommun har alltjämt ett jordbruk, som svarar förvart femte arbetstillfälle i kommunen. Det är de småjordbrukens kommun, men där finns i gengäld skog. 80procent av kommunens landareal täcks av skog.Kindaborna oroar sig över jordbrukets framtid i dessadelar av länet. De kommunansvariga, som delar denna oro,har redan tidigt öppnat kommunen för turistnäringenssatsningar. Naturen erbjuder ypperligarekreationsmöjligheter och stora skönhets- ochkulturvärden. Turismen är därmed ett komplement till dedominerande basnäringarna, om vilkas utveckling man idagstår avvaktande.Vad händer då inom turistservicesektorn? Jo,internationellt har turismen ökat i en takt på igenomsnitt. Beloppsmässigt motsvarade den . 1989 var motsvarande siffror 209 miljarder.Turismen svarar för av världenssamlade bruttonationalprodukt.I har man avstått från att dra nytta av sin andelav denna expansion. Riksdagsbeslutet omturistmomsen har tvärtom kommit att spärra dennainkomstkälla för ett stort antal svenska kommuner. Statensturistråd har konstaterat, att antalet turistövernattningar1990 efter beslutet minskade med 8 procent.Samhällsekonomiskt är detta betänkligt. Regionalpolitisktär det ödesdigert, speciellt kombinerat med denarbetslöshet, som förestår. behöver tvärtom stimulans, som denna servicenäring förmår utvecklabåde nationellt och internationellt. Här har statsmakternastäckt en näring,som i många kommuner just börjatkomplettera andra näringar, som krympt av strukturellaskäl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om turistnäringens ökade betydelseför de små jordbrukskommunerna och beskattningensnegativa konsekvenser ur regionalpolitisk synvinkel.
mot · GE02Sk603 · 1991-01-25 00:00:00 — Undantagande från moms vid införsel av värdefulla kulturföremål Lagen om utförsel av kulturföremål kom enligtförarbetena till för att skydda vårt kulturarv och förhindraatt värdefulla konstföremål, möbler, handskrifter m.m. försut ur landet.Samtidigt förhindrar reglerna i lagen om mervärdeskattatt sådana värdefulla möbler, tavlor m.m. som redan lämnatlandet återförs till . De beläggs nämligen då med fullmoms. Endast museerna är undantagna från denna.Ett aktuellt fall gäller en mycket förnämlig Hauptbyrå,som för några tiotal år sedan fördes ut och som nubjudits ut till försäljning. En försäljning på t ex enkvalitetsauktion i skulle i avbränningar, främstgenom momsen, kosta kanske en halv miljon mot mindreän hälften vid försäljning i England.Det ter sig orimligt att bestraffa dem som vill föra insamma sorts föremål som vi vill hindra andra från att föraut ur Sverige.Det rimliga borde i stället vara att stimulera deutomlands boende ägarna att sälja sådana konstföremål,möbler m.m. som utgör en del av det svenska kulturarvettillbaka till utan att vid gränsen drabbas av en avgiftpå f.n. av Hauptbyråns, Roslinmålningens ellerMariebergsfajansens värde.Ett sätt vore att befria de föremål från moms vidåterinförsel till för vilka utförsel skulle ha vägrats.Samma kulturvårdande institutioner som prövaransökningar om tillstånd att föra ut kulturföremål ur landetborde i så fall också pröva frågan om föremålet är av sådanbetydelse för det nationella kulturarvet att det bör befriasfrån moms. Eventuellt kunde en begränsad avgift tas ut förkonstföremål som befrias från moms för att täckakostnaderna för ifrågavarande institutioner.Vid tillfällig införsel till för t exutställningsändamål kan dispens från momsen redanerhållas.Ett sådant system skulle med all sannolikhet leda till ettåterinflöde av för kulturarvet värdefulla svenskakulturföremål, vilket borde stämma överens medlagstiftarens intentioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag tillundantagande från moms vid införsel av sådanakulturföremål som omfattas av lagen om utförsel avkulturföremål.
mot · GE02Sk604 · 1991-01-25 00:00:00 — har drivits utan någotstatligt stöd. Frivilliga insatser över hela landet har skapatett effektivt sjöräddningssystem med en räddningsflotta på54 båtar. De är fördelade på 32 sjöräddningsstationer frånHolmsund i norr till på , samt iVänern, och . Räddningsflottan bemannasmed tolv årsanställda och över 300 frivilliga räddningsmän.Ekonomin är helt uppbyggd på avgifter från 20 000stödjande medlemmar och föreningar, samt genom frivilligabidrag och donationer.Att belasta denna unika verksamhet med moms anser vivara fel. Systerorganisationerna exempelvis i ,och är momsbefriade. Skulleräddningsfartygen helt drivas med årsanställda i statlig regiskulle kostnaderna sjudubblas. Att ideella medeldubbelbeskattas på detta sätt kan inte vara riktigt i ettsamhälle som istället borde stödja verksamhet på frivilligbasis.Vi anser att verksamhet bör heltbefrias från moms. Om detta ej kan ske anser vi att ettmotsvarande statsbidrag skall utbetalas tillSjöräddningssällskapet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om momsbefrielse förSjöräddningssällskapets verksamhet.