mot · GE02Ub183 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:115 Vissa skollagsfrågor m.m. SammanfattningBakom propositionens rubrik döljer sig förslaget atttidigarelägga skolstarten i har länge krävt en tidigareskolstart, dock med helt andra motiv än de som är grundför regeringens handlande.Motiven för en tidigare skolstart är, enligt vår mening,att ge fler elever möjligheter att lära mer. Barn är isexårsåldern vetgiriga, nyfikna och villiga att lära. Det ärdärför naturligt att ta till vara dessa möjligheter genom attde får börja skolan tidigare.Regeringen har tidigare envist motsatt sig våra förslagom att tidigarelägga skolstarten. Vi finner det cyniskt att iett sparpaket lansera denna fråga. Barns utveckling ochutbildning är inte en budgetfråga. Det är i stället fråga omatt noga analysera vilka åtgärder som sammantaget kan ledatill att varje människas förutsättningar utvecklas så väl sommöjligt.Vi förordar en tidigare skolstart och en ökad valfrihet förelever och föräldrar. Enligt vår mening skall skolpliktengälla från det år barnen fyller . För att en generelltidigareläggning av skolstarten skall fylla sitt syfte måsteemellertid en rad förutsättningar vara uppfyllda.Regeringens förslag uppfyller inte de krav som måsteställas, bl.a. vad gäller lågstadiets organisation,lärarutbildningen, fortbildning av nu verksamma lärare ochuppläggningen av förskolans skolförberedandeverksamhet.Det kan dock vara så att man lokalt finner att man kanerbjuda en verksamhet som har ett innehåll och enutformning som gör det möjligt att redan nu erbjuda en braskolgång även för sexåringar.I propositionen föreslås vidare bl.a. inrättande av ettnytt besvärsinstitut -- skolväsendets överklagandenämnd.Vi kan inte finna behov av ytterligare en juridisk instans förett fåtal ärenden och avvisar därför förslaget.2. En tidigare skolstartBarn i börjar sin skolgång sent internationelltsett, vilket kommer att framstå allt klarare ju längre arbetetmed den europeiska integrationen fortsätter. Det finns ingaskäl att tro att barn i skulle ha svårare än barn iandra länder att klara en lika tidig skolstart.Därtill har man i många andra länder dessutom enförskola vars huvuduppgift är att förbereda barnen förskolstarten. Denna förskola är också basen i skolsystemet.I dag deltar så gott som samtliga sexåringar i iden allmänna förskolan. En mycket stor del avfemåringarna deltar också i någon form avförskoleverksamhet.Ett argument mot en tidigare skolstart är att mandärigenom tar ifrån barnen av lek och mognad utanskolmässig styrning. Man utgår då helt felaktigt från att entidigare skolstart innebär att barnen skall tvingas utförauppgifter som de inte är mogna för.Vi anser att det är viktigt att ta till vara den tid i barnensutveckling då de är särskilt receptiva och motiverade för attmed en lämpligt strukturerad pedagogik lära sig läsa, skrivaoch räkna. Barnen skall få de utvecklingsmöjligheter somskapas i en individuellt strukturerad inlärnings- ellerträningssituation. En tidigare skolstart ger därmed flerelever bättre färdigheter och mera kunskaper.Barns mognad är inte ett entydigt begrepp relaterat viss ålder. Barn mognar olika fort. En del barn är verbaltutvecklade eller har tidig läsmognad. Andra har tidigtförmåga att förstå rumsliga begrepp eller matematik. Enelev kan utvecklas snabbt när det gäller förståelse avmatematiska begrepp men behöver kanske mer tid för attutveckla den verbala förmågan. Utvecklingen av motorikensker olika snabbt för olika barn, etc.Mot denna bakgrund bör skollagens 4 kap 2 §kompletteras med en formulering innebärande att varjeelev skall ges möjlighet att optimalt utvecklas efter sinaförutsättningar.Vi föreslår att skolplikten för barn i sänks till attgälla från det år då barnen fyller . Praktiskt bör ensådan förändring förberedas väl så att ett antalförutsättningar kan uppfyllas. Vårt förslag innebär att entidigare skolstart införs över med börjanhösten 1993 och att reformen är fullt genomförd 1999.En tidigarelagd skolstart bör förenas med möjlighet tillflexibilitet. Föräldrarna bör ha rätt att uppskjutaskolstarten för sitt barn , om detta bedöms vara bättre.I de fall det är möjligt att erbjuda en fullgod skolgångför sexåringar tidigare än vad här angivits bör möjligheterfinnas härtill, om föräldrarna så önskar.2.1 Årskurslöst lågstadiumMånga skolproblem grundläggs redan i lågstadieåldern.En orsak är att en del elever aldrig hinner befästa sinakunskaper i ett moment innan det blir dags för nästa.Elevernas olika utvecklingstakt medför att inlärning avolika moment tar olika . Följden blir att mångaelever misslyckas, eftersom de inte får arbeta i sin egen takt.I dag är receptet att hjälpa eleverna genom olika former avstödinsatser. Nära hälften av alla elever anses vara ibehov av någon form av särskilt stöd.Skolan bör, enligt vår mening, ha en annan organisationsom ger möjlighet till en individuellt avpassad studietakt.Detta gälla hela . Lågstadiet bör varaårskurslöst och flexibelt. Liksom kommer flertaletelever att behöva i lågstadiet. Andra kan emellertidbehöva för att inhämta motsvarande färdigheter. Ettmindre antal elever kan passera genom lågstadiet på kortaretid än . I en åldersblandad grupp blir det naturligt attanpassa undervisningen till varje barns utveckling.Att barn får utvecklas i egen takt och får tillräckligt medtid att öva och befästa färdigheter och kunskaper ger --förutom en bättre inlärning -- också en större trygghet ochsjälvkänsla. Detta är viktigt för barnens utveckling tillharmoniska och trygga vuxna.2.2 Målen för skolanEn tidigare skolstart kräver en översyn av lågstadietskursplaner och metoder. Enligt vår mening harförväntningarna på vad skolan skall engageras i nu blivit såomfattande att huvuduppgiften -- att ge alla elever godakunskaper och färdigheter -- inte längre står i förgrunden.Vi anser att målen för skolan behöver en ny preciseringså att uppgiften blir tydlig och möjlig att genomföra. Enöversyn av speciellt lågstadiets organisation ocharbetsformer skall ha detta som utgångspunkt.2.3 Tillgången på kunniga lärare skall säkrasEtt nytt innehåll i och en ny organisation av arbetet pålågstadiet kräver fortbildning av både förskollärare ochgrundskollärare. Det är viktigt att ta tillvara förskollärarnaskompetens för att göra övergången från förskolan tilllågstadiet smidig.Vi har i vår motion 1990/91:Ub560, Läraren skall varabäst i klassen, föreslagit förstärkningar avlärarutbildningen. Vi har vidare föreslagit omfattandeomdisponeringar av anslagen i syfte att skapa ökadeförutsättningar för en ämnesinriktad fortbildning av lärare.Vi har i annat sammanhang föreslagit att möjligheternatill vidareutbildning bör öka för alla berördalärarkategorier. Därmed skapas en karriärmöjlighet sompositivt kan påverka rekryteringen av lärare.2.4 Förskolan skall förbereda skolstartenGenom att ha använt beteckningen förskola försåväl barnomsorg som de skolförberedandedeltidsgrupperna uppstår oklarhet om uppgifter ochinnehåll.Vi har i annat sammanhang föreslagit att ordetförskola skall avse den skolförberedandeverksamheten, d.v.s. den verksamhet som erbjuds året föreskolstarten.Barn behöver en pedagogisk, välstrukturerad ochsystematisk träning som förberedelse för skolan. Derasnyfikenhet och intresse av att lära måste tas till vara ochstimuleras på ett helt annat sätt än som kan ske ibarnomsorgen -- hur bra den än är.De s.k. deltidsgrupperna för sexåringar har till viss delfyllt uppgiften att vara skolförberedande, menverksamheten behöver utvecklas. Även denskolförberedande träning som ges på daghemmenfungerar olika väl. Det är viktigt för barnen att de får en klarskolförberedelse året före skolstarten. Dennaförskola, i ordets verkliga mening, skall vara basenför skolan och den bör också organisatoriskt ingå i skolanoch ha samma huvudman.Alla barn skall, enligt vår mening, få ett erbjudande omatt delta i denna form av förskola året innan de börjarskolan. bör alternativa förskolor uppmuntras. Deger föräldrarna valfrihet och kan bidra till att vitalisera denpedagogiska debatten om förskola och barnomsorg.3. Val av skolaRegeringen föreslår att när eleverna skall fördelas påolika skolor skall utgångspunkten vara att de placeras så attde får så kort skolväg som möjligt.I förslaget ligger en öppen redovisning avsocialdemokraternas syn i skolfrågorna. Elever skall''fördelas'' och ''placeras''.Vi har en annan syn i dessa frågor. Vi vill ge familjerna --föräldrarna och deras barn -- rätten att välja. Denna rättskall gälla både fristående skolor och skolor inom detoffentliga skolsystemet. Därigenom uppstår ett incitamenttill att skapa en bättre utbildning för våra barn ochungdomar och för en utveckling av våra skolor. Bra skolorblir efterfrågade. För de skolor som inte blir lika populärages en tydlig signal om att åtgärder bör vidtas.Möjligheter skapas för personal att öppna egnaförskolor och skolor där de kan använda sina kunskaper ocherfarenheter till att förverkliga sina idéer om en annorlundametodik eller organisation.Regeringen har efter hand delvis anslutit sig till våraförslag rörande möjligheterna att välja skola. Riksdagenhar i anslutning till behandlingen av regeringens proposition1990/91:18, om ansvaret för skolan, uttalat att regeringenbör återkomma med förslag till lagreglering innebärande attkommunerna, där det är praktiskt och ekonomiskt möjligt,skall tillgodose elevers och föräldrars önskan om placeringvid viss skola.Rätten att välja skola skall, enligt vår mening, klartframgå av lagen. Vi föreslår därutöver att det av lagen skallframgå att kommunerna har skyldighet att informeraföräldrar och elever om rätten att välja skola.4. Fristående skolor för skolpliktiga eleverFristående skola skall godkännas om utbildningen gerkunskaper som till art och nivå väsentligen svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar, ochskolan även i övrigt svarar mot allmänna mål.Däremot skall frågor om bidrag, enligt propositionen,liksom prövas av regeringen.Vi finner denna ordning orimlig. Vår utgångspunkt är attföräldrars och elevers önskemål skall vara avgörande förbeslut om godkännande av skola. När en skola godkänns förfullgörande av skolplikt skall den rimligen också erhållabidrag som är i samma nivå som för övriga skolor. Vi har iannat sammanhang föreslagit att detta löses genom attbidragen följer eleven till den skola som eleven väljer.5. Lagfäst elevinflytandeRegeringen föreslår att elevernas rätt till inflytande skallmarkeras i lag. Vidare föreslås att man lokalt skall vara friatt besluta om vilka samarbetsformer som skall gälla.Vi finner regeringens ambition att lagregleraelevinflytandet, som den helt avstår från attmarkera vilket inflytande föräldrarna skall kunna utöva,något märklig.Av vårt förslag att elever och föräldrar skall vara fria attvälja skola följer också ett avgörande inflytande. Vi ser detsom naturligt att man vid varje skola beslutar om vilka styr-och samarbetsformer man skall ha. Hur detta inflytandeutformas måste kunna beslutas vid varje skola.Medan regleringen av olika typer av konferenserföreslås upphöra skall, enligt regeringens förslag,skolkonferensen i gymnasieskolan bli kvar. Vi anser att inteheller denna form av samverkan behöver vara centraltreglerad.6. Överprövning av beslutVi finner inte skäl att, som regeringen föreslår, inrätta ettnytt prövningsorgan -- Skolväsendets överklagandenämnd.Antalet ärenden beräknas bli cirka 150 , vilketutan svårighet bör kunna hanteras genom prövning ikammarrätt. Detta ger även en större rättssäkerhet,eftersom möjlighet skapas till överprövning iregeringsrätten.7. LäromedelsgranskningVi har alltsedan dess tillkomst föreslagit att statensgranskning av läromedel bör upphöra. Granskningen ledertill en fördyring och innehållsmässig utslätning avläromedlen.Det är bra att denna granskning nu upphör.Det finns emellertid en betydande risk att detnyinrättade inom ramen för sin utvärdering tarpå sig denna granskningsuppgift.Vi vill framhålla värdet av att författare, forskare ocholika sakkunniga bereds tillfälle att medverka i produktionoch granskning av läromedel. Exempel finns på sådanagranskningar som utförts helt vid sidan av de vanligakanalerna inom utbildningen. Sådana, av skolor ochskolmyndigheter helt oberoende, aktörer skulle kunnavitalisera de läromedel som produceras för skolan.Det bör ankomma på utskottet att utforma erforderliglagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att skolplikten i skallinträda då barnen fyller i enlighet med vad i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidrymd och förutsättningar förreformens genomförande,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokala beslut om möjligheter tidigare skolstart,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om varje elevs rätt att optimaltutvecklas enligt sina förutsättningar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lågstadiets organisation,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en individuellt avpassadstudietakt,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målen för skolan,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarfortbildning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förskolans inriktning året föreskolstarten,11. att hos regeringen begär förslag omlagreglering av elevers och föräldrars rätt att välja skola ienlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas skyldighet attinformera om rätten att välja skola,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidragen till fristående skolor,14. att beslutar att former för elevinflytandeskall beslutas lokalt,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om granskning av läromedel,16. att avslår regeringens förslag att inrätta .