mot · GE02Ju835 · 1991-01-25 00:00:00 — Centralt för kriminalpolitik är: attförebygga brott, att upprätthålla respekt för lagar ochrättsväsende, att mildra de skador som brottslighet medför,öka människors trygghet och sträva mot måttlighet ochsocial balans i straffandet.Redan som barn får vi lära oss att brott mot normer ledertill negativa reaktioner. Vad vi kanske inte är medvetna ommen som vi bör veta är att det råder olika normer i olikagrupper och samhällen och att normer även förändras övertid. Vad som anses som brottsliga handlingar varierar därförberoende av kultur, typ av samhälle och historisk period.Skillnader i synen på brottslighet varierar även mellan mänoch kvinnor och mellan stad och landsbygd.Varje samhälle drar upp gränser för vad som skall ansesvara ett normöverskridande och därmed brottsligt. Varjesamhälle utformar därefter sitt rättssystem för att åtgärdabrottsligheten. Både gränsdragningar och åtgärder måsteständigt vara föremål för översyn, omprövningar ochomarbetningar i syfte att anpassa och förbättra systemet.Detta skall göras i relation till ökade kunskaper, samhälletskrav och samhällets förändring.Om samhällets gränsdragningar och åtgärder skallrespekteras och stödjas av samhällsmedborgarna, så krävsdet att de uppfattas som logiska, rimliga och rättvisa. Vilkauppfattningar som allmänheten har är i sin tur beroende avde erfarenheter, de kunskaper och de upplysningar sommänniskor får. Det är därför av största vikt att framför alltforskare, politiker och massmedia förmedlar en sann ochnyanserad bild av verkligheten.Vilka åtgärder som vidtas för att förebygga och mildrade skador som brottsligheten orsakar är viktigt både förrättsuppfattning och brottsbekämpning. Brottsofferjourerhar visat sig fylla en mycket viktig funktion för att hjälpaoch bistå människor som utsatts för brott. Vi anser därföratt man måste tillföra brottsofferjourernas riksförbund demedel som behövs för att jourverksamheten skall kunnautvecklas i enlighet med den planering som riksförbundetutarbetat.Brottens offer måste sättas i fokus. Det gäller både deenskilda individerna som drabbas av fysisk, psykisk ellerekonomisk skada och grupper som drabbas av skador tillföljd av ekonomiska brott, arbetsmiljöbrott och/eller andramiljöbrott. Vi föreslår att man inrättar enbrottsofferombudsman med ansvar för att bevakabrottsoffers rättigheter. Vi vill också utreda möjligheten attbötesmedlen fonderas för brottsskadenämndens räkningoch att brottskadelagen (1978:413) ses över i syfte att utökamöjligheten för brottsoffer att få en skälig ekonomiskersättning för sina skador.Att känna trygghet är en viktig livskvalitet. Deofferundersökningar som görs , visar, att människorsrädsla för brott inte motsvarar de faktiska riskerna attutsättas för brott. Det anmälda våldet har ökat kraftigtunder . Men det faktiska våldet hardäremot inte ökat på samma sätt. av allt våld ärgatuvåld som till övervägande del sker i storstäderna. Deinblandade är mest unga män och våldet sker i anslutningtill nöjeslivet och dess lokaler. av våldet skeri lägenheter och handlar till största delen om våld motkvinnor. De resterande av våldsbrotten sker påarbetsplatser.Dessa undersökningar visar även att de som är mesträdda för brott är de som löper den minsta risken att utsättasför brott. Som jämförelse kan nämnas att motsvarandeundersökningar i våra grannländer visar att det i Sverigeråder minst samstämmighet mellan rädsla och risker.Den slutsats man kan dra av dessa undersökningar är attallmänheten i har en oriktig uppfattning ombrottslighetens omfattning och risken att utsättas för brott.Troligen spelar massmedia här den största rollen, bl agenom sina skildringar av enstaka händelser. Det ärpolitikers ansvar att värna om människornas livskvalitet,därför är det mycket allvarligt när politiska krav ochpolitiska beslut baseras på vinklade bilder av dessahändelser och därmed förstärker den.BRÅs arbete med forskning, utredning och informationblir mer och mer viktig för utvecklingsarbetet inom detkriminalpolitiska området. BRÅ måste kunna dra till sigoch kunna behålla kvalificerade forskare. BRÅ har i sinanslagsframställan yrkat medel för att kunna inrätta treprofessurer. Detta bland annat för att självt kunna handledaforskare i utbildning och för att BRÅ skall betraktas somattraktivt för forskare. Vi anser att man bör undersökamöjligheten till att inrätta professurer hos BRÅ.Sverige var länge internationellt känt som ettföregångsland i sina strävanden att humaniserakriminalvården och i sina strävanden att söka alternativ tillfrihetsberövanden. Det vi kan konstatera är att vårafängelser till stor del är fyllda av socialt handikappademänniskor, som stulit, misshandlat eller begått alkohol-eller narkotikarelaterade brott. som brottets ochstraffets konsekvenser för medborgarnas arbete, boendeoch sociala anpassning ofta förblir opåtalade. Exempelvisekobrott och miljöbrott.Att frihetsstraff medför skador på individen är väldokumenterat. Samhällets syn på frihetsberövande som ettallvarligt brott framgår av av (BrB 4:2) därolaga frihetsberövande ger upp till fängelse. Attförvara brottslingar i fängelse är mycket kostsamt.Skillnaden mellan fängsligt förvar och frivård är 100 000-talskronor och individ. Detta förutom den kostnad somtillkommer med en större återfallsfrekvens i brottslighet närfängelse döms som påföljd. Därför är det mycketotillfredsställande att anslagen till frivården minskas och attinitiativ till att utveckla frivårdsalternativen uteblir. Vi villomvandla 50 slutna fängelseplatser till öppenvårdsplatser,samt överföra dessa medel -- 10 miljoner -- till frivården föratt utveckla kontraktsvården.Sedan några år ökar antalet barn som dömstill fängelsestraff. Det skrivs spaltkilometrar omungdomsgäng, ungdomsbråk och om ungdomar sommisshandlar och slår ner gamla människor. Ungdomarframställs som monster som ingen kan hantera och somdärför måste låsas in.Genom den statistik som finns över brottsutvecklingenkan man se att av våldsbrotten utförs av personer iåldrarna 18--. Det är inget nytt fenomen att de ungautpekas som särskilt våldsbenägna, under 1940-taletuppfattades svingpjattarna som ett hot, trots att våld blandoch av ungdom var exceptionellt litet vid den tiden.Vi har gedigen kunskap baserad på vetenskapligforskning om de bakomliggande orsakerna till denbrottslighet som barn och ungdom utför eller drabbas av.Trots detta finns aspekten att förebygga brottslighet mycketsällan med när man konkret diskuterar och planerarbarnomsorg, skola, fritidsverksamhet och familjepolitik.Om de uttalade ambitionerna, att minska våldet av och motbarn och ungdom, skall kunna förverkligas så krävs enstörre och mer medveten satsning på barnomsorg, skola,fritidsverksamhet m.m. Med anledning av misstanke ombrott, avvisning av asylsökande eller i samband medtransport till behandlingshem inom sätts ävenbarn i polisarrest och häkten. Även om det finnsbegränsningar att i vissa situationer göra frihetsberövandeså kan man med andra lagrum verkställa ettfrihetsberövande. Någon tillgänglig statistik över hurmånga som totalt drabbas finns inte. anhölls 1 100personer som var , dvs av samtligaanhållna . En koordination av svensk lagstiftningmed internationella överenskommelser på detta områdeskulle innebära att barn och ungdomar överhuvudtaget intekunde placeras i fängelser, polisarrester eller allmännahäkten. En sådan koordination måste enligt vår uppfattningsnarast komma till stånd och då även kvalificeradealternativ tas fram för att omhänderta den lilla menbrottsaktiva grupp ungdomar som döms till fängelse.Det anmälda våldet har ökat kraftigt och anses bero påden debatt och upplysning som finns omkvinnomisshandel, incest, aga och mobbning. 14 144 fall avkvinnomisshandel rapporterades i under 1989.Följaktligen misshandlas i genomsnitt ca 39 kvinnordagligen. Men här liksom vad gäller andra brott finns det enuppskattning som inkluderar även mörkertalet. Enligtkriminologen kan den verkliga siffran avmisshandelstillfällen vara 300 000 . Om detantagandet stämmer så skulle det innebära engenomsnittssiffra, en misshandel . Under år1989 tog 62 kvinnojourer emot 1 150 misshandlade kvinnoroch 21 000 kvinnor ringde och bad om hjälp. Nästan vartredje kvinna, som lever ensam med barn , harunder en ettårsperiod utsatts för våld, oftast i det egnahemmet av någon som hon har eller har haft en relationmed. Den statistikuppgiften ger en uppfattning om hur stortproblemet är att skydda kvinnor från fortsatt våld. Dessakvinnor har förmodligen brutit upp från ett tidigareförhållande, men utsätts ändå för fortsatt våld.Kvinnomisshandel, våldtäkt och sexuella trakasserierkan inte behandlas som ett relationsproblem mellan tvåenskilda parter utan måste ses som ett strukturellt problemi samhället där det handlar om maktförhållanden ochmaktutövning. Det handlar också om möjligheten ochrättigheten att fritt leva och arbeta i samhället på lika villkorsom män.Vi tar i en särskild motion upp pornografin och deninverkan den har på kvinnosynen. Alla är överens omvilken påverkan reklamen har när det gäller synen påalkohol och tobak framför allt på unga människor. Därför ärvi i återhållsamma med sådan reklam. Att kvinnorframställs som förbrukningsvaror för män som det görs ipornografin anser vi påverkar synen på kvinnan på ettförödande sätt. Vi har även en särskild motion omkriminalisering av köp av sexuella tjänster.En annan grupp som löper stor risk att utsättas för brottmen som även själva begår många brott, är missbrukare ochvanekriminella. Sambandet mellan alkohol och våld är välbelagt liksom narkotikans brottsalstrande effekter. Iundersökningar av våldsbrott rapporteras som regel attmajoriteten av gärningsmännen och en stor del av offrenvarit alkoholpåverkade vid brottstillfället. Mångavåldsbrott begås efter alkoholkonsumtion, men det bör idetta sammanhang även påpekas att den överväldigandedelen av alkoholkonsumtionstillfällen inte resulterar i brott.Bekämpning av narkotika har varit ettprioriterat område i kriminalpolitiken. Detta har även letttill att stora resurser tillförts rättsväsendet. Med hjälp avuppgifter i Rättsstatistisk årsbok 1989 s. 122--124 kankonstateras att polisen fått ca 500 tjänster enbart förnarkotikabekämpning på langarnivån. Stora resurser haräven tillförts åklagarväsendet, domstolarna ochkriminalvården. Därtill tillkommer ytterligarekontrollkostnader eftersom kampen mot narkotikan ävenhar lett till en uppluckring av rättsstatliga principer när mantillåter ''okonventionella spaningsmetoder'' och sänktabeviskrav. vill verka för en mer enhetligdrogpolitik och en översyn av straffskalor, spaningsmetoderoch beviskrav när det gäller drogbekämpning.Sexualbrott mot barnSexuella övergrepp mot barn är ingen ny typ av brott.Och det är bra att man nu uppmärksammat och försöker attåtgärda problemen. Samhällets tidigare agerande har varitatt på olika sätt blunda för verkligheten. Sexuella övergrepppå barn väcker obehag, äckel, förvirring ochavståndstagande. Genom den forskning som finns ochgenom vittnesmål av vuxna som varit utsatta för sexuellaövergrepp som barn vet vi att förövarna finns i allasamhällsklasser. Vi vet även att mer än hälften av anmäldaövergrepp görs av en förövare i familjekretsen och attnästan alla som utpekas som misstänkta förövare är män.Övergreppen sker inte alltid i hemmet av en person ifamiljekretsen utan övergrepp sker också av personer somyrkesmässigt arbetar med barn. tids forskning visaratt vissa av dessa förövare efter fällande dom och avtjänatstraff återupptar sitt yrke på annan ort och där begår brottav samma art. vill att åtgärder vidtas för attupptäcka och anmäla övergrepp. Vi vill också få ökadekunskaper om sexuella övergrepp och att det upprättassamarbete mellan de instanser som skall handlägga deutredningar som behövs. Det behövs även för barnens skullbehandlingsalternativ för gärningsmännen.De gamla institutionerna för psykiskt sjuka avvecklas,har avvecklingen av de psykiatriskasjukhusen som högprioriterat område. Tyvärr harutbyggnaden av de öppna vårdalternativen inte skett isamma takt, vilket medför att många människor far illa.Antalet psykiskt störda som begått brott och som döms tillfängelse har ökat drastiskt. Vi anser att det är en inhumanoch osolidarisk utveckling, en ansvarsflykt från samhälletssida gentemot de psykiskt störda som vi inte kan acceptera.En proposition angående dessa frågor skall inom kortbehandlas av och vi avvaktarriksdagsbehandlingen av propositionen.I årets proposition redovisas kostnaderna för transporterunder E 2 . Vi anser att denna kostnad ärorimligt hög, lönedelen motsvarar ca 350 heltidstjänster.Justitieministern föreslår att ges iuppdrag att se över verksamheten, men vi anser att dettakonto kan sänkas med /92. Av dessa medel bör 1 miljon kronortillföras brottsofferjourerna och vill vilägga på kontot D2 för fortbildning av nämndemän.Vänsterpartiet har i särskilda motioner tagit upp denekonomiska brottsligheten, och åtgärder vad gäller miljöoch arbetsmiljöbrott. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen för /92begär ett anslag till utveckling avbrottsofferjourverksamheter med . enligt vad imotionen anförs om besparingar på kontot för transporterinom kriminalvården,2. att hos regeringen begär en utredning meduppgift att undersöka möjligheterna av att inrätta enbrottsofferombudsman,3. att begär att regeringen kommer med förslagtill annan finansiering av brottskadenämndens verksamhetenligt vad i motionen anförts om att denna finansiering skallske med bötesmedel,4. att hos regeringen begär en översyn avbrottsskadelagen enligt vad i motionen sägs om att utökamöjligheten för brottsoffer att få en skälig ersättning förskador,5. att hos regeringen begär en utredning ominrättande av professurer enligt vad i motionen sägs om detbrottsförebyggande arbetet,6. att hos regeringen för /92begär en minskning av anslaget förKriminalvårdsanstalterna med . enligt vad imotionen anförts om att minska antalet platser påkriminalvårdsanstalter,7. att till Frivården för /92anslår . utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes . enligt vad i motionen anförts omutbyggnad av frivårdsalternativen,8. att hos regeringen begär en översyn avlagstiftningen om frihetsberövande av barn enligt vad imotionen anförts om att ta bort möjligheten att döma barntill fängelse m.m.,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om drogpolitiken,10. att hos regeringen begär en översyn avlagstiftningen när det gäller narkotikabrott enligt vad imotionen anförts beträffande straffskalor,11. att för /92 minskar anslagettill Kriminalvårdens transporter med . enligtvad i motionen anförts om orimligt höga kostnader förfångtransporter,12. att till Domstolarna m.m. för budgetåret1991/92 anslår . utöver vad regeringen harföreslagit eller sådeles 2 . enligt vad imotionen anförts om att omdisponera pengar.