mot · GE02T48 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt trafikinvesteringarBakgrundFör de tre storstadsregionerna , ochMalmö har socialdemokraterna, ochmoderaterna träffat överenskommelser som rörinvesteringar i vägar och kollektivtrafik.Vänsterpartiet deltog tillsammans med övriga grönapartier i de första förhandlingsomgångarna men utslöts frånde fortsatta förhandlingarna eftersom vi krävde störrehänsyn till miljö, boende, sociala förhållanden, stadsmiljö,energiåtgång m.m.Vänsterpartiets krav på de framtida investeringarna iinfrastrukturen är bl.a. att kollektivtrafiken ökar och attbilismen minskar. Det gäller hela regioner, inte bara vissastadskärnor. En minskning av bilismen och kan vara rimliga mål.De överenskommelser som har träffats innebär enkraftigt ökad bilism med alla dess negativa konsekvenser.De har marknadsförts som miljövänliga och ''rättvisa''satsningar på både kollektivtrafik och bilism. De ''rättvisa''satsningarna på bilarnas framkomlighet innebär dock attunderlaget för kollektivtrafiken undergrävs.Resultatet av dessa överenskommelser innebär starkanegativa effekter på naturmiljön, hundratusentalsstorstadsbors boendestandard och stadsmiljön. Detkommer att medföra negativa ekonomiskakonsekvenser för både samhället och individen.Utbyggnaden av kollektivtrafiken är ett rättvisekraveftersom många människor av olika anledningar inte hartillgång till bil. Ungdomar -- särskilt i storstäderna -- tar intekörkort i lika hög utsträckning som förr eftersomkollektivtrafiken utgör ett alternativ. Det ärviktigt att se till att denna tendens förstärks.Den individuella friheten beskärs än mer genomsatsningar på nya motorvägar och andra vägprojekt sominnebär att man tvingas ha tillgång till bil för att man smidigtska kunna förflytta sig.Vänsterpartiets allmänna förslagFrån sida menar vi att man måste börjamed en kraftig utbyggnad och upprustning av de kollektivasystemen för att därefter komplettera med eventuellanödvändiga vägutbyggnader. Basen i storstadsregionernaskommunikationer ska vara högteknologiska, avanceradespårsystem -- helst automatiska. De skall kompletteras medservicebussar/taxi som drivs med miljövänliga drivmedelsåsom etanol, biogas och el. Cykel- och gångtrafik skagynnas, med målet att en nästan lika hög andel av städernaspersontrafik -- -- ska ske med dessa transportsätt, som i holländskaoch danska städer. Mellan städerna ska förbindelsernaupprätthållas med främst avancerade snabbtåg.Områdesavgifter på biltrafiken skall oavkortat gå tillutbyggnad av kollektivtrafiken. Det gynnar resenärer varesig de åker kollektivt eller med bil eftersom tillgänglighetenökar både på gatorna och i kollektivtrafiken. Det gynnarockså distributörer m.fl. eftersom antalet privatbilar irörelse på vägarna minskar. Upptaget av bilavgifter bör såsmåningom ske via elektroniska system. Regeringen villavvakta till 1992/93 och skyller på att teknik ej finns. Det ärfel; i bl.a. finns sådana system som fungerar utmärkt.De fungerar säkert även i . Tills vidare kan enklare'''' system tillämpas som t.ex. i Singapore.Vi vill också ha en bebyggelseplanering som motverkarett ökat resandebehov. Det handlar om en jämnarespridning av bostäder, arbetsplatser, service ochfritidsanläggningar.Vi vill stimulera utvecklingen av elektroniskakommunikationssätt, såsom data- ochtelekommunikationer som kan ersätta många ''fysiska''transporter.Miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) som bl.a. skainnehålla olika alternativ måste genomföras för störreprojekt för att allmänhet och beslutsfattare skall kunna fattakorrekta beslut.En annan effektiv och samhällsekonomiskt starktmotiverad åtgärd är att införa regionalt differentieradedrivmedelsavgifter. Att köra bil en mil i en storstadskärnaär 10--20 gånger dyrare för samhället än att köra en mil iglesbygd. Ett antal statliga utredningar(m.fl.) visar detta mycket klart.Som exempel kan vi ta den samhälleliga kostnaden förbiltrafiken i som uppgår till ca 8 miljarderkronor . Av dessa betalar bilisterna själva -- viabensinskatten -- ca 3 miljarder. Resterande ca 5 miljarderkronor, betalas ej via skatter utan är en indirekt subventiontill biltrafiken. Dessa 5 miljarder kan jämföras medsubventionerna till kollektivtrafiken i somuppgår till ca . anser detvara helt fel att subventionera biltrafik mer änkollektivtrafik.När dessa åtgärder har genomförts kan behovet av nyavägar bedömas. Trafikfarliga sträckor och flaskhalsar skabyggas bort på befintliga vägar men inga kapacitetshöjandeutbyggnader ska tillåtas i nuvarande allvarligamiljösituation.FinansieringRegeringen föreslår att en infrastrukturfond om minst 20miljarder kronor skall inrättas. Finansiering sker med 5miljarder detta budgetår och lika mycket 1991/92.Resterande medel tillförs fonden längre fram.Regeringen aviserar att avtillgångarna skall reserveras för investeringar i de trestorstädernas trafiksystem. Dessa pengar täcker enbart enliten del av de satsningar som regeringen vill få till stånd.Sammantaget rör det sig om 45--underde närmaste 15 åren. En stor del av pengarna beräknaskomma från avgifter på biltrafiken. Återstoden skjuts till avkommunerna, samt ban- och vägverket.Vänsterpartiet anser att regeringens förslag tillsatsningar på kollektivtrafiken är otillräckliga. Samtidigtavvisar vi större delen av de väginvesteringar som föreslås.Vi hamnar därför på i stort sett samma nivå som regeringenvad gäller satsningarnas sammantagna storlek. En viktigskillnad ur finansieringssynpunkt blir att väg- ochtrafikavgifter istället för att finansiera vägbyggande fårbekosta utbyggnaden av kollektivtrafiken.Vänsterpartiet vill påpeka att de satsningar som nuföreslås till stor del är en kompensation p.g.a. attnödvändiga investeringar i infrastruktur under lång tidsläpat efter. På både kort och lång sikt krävs störreinvesteringar i kollektivtrafiken än de nu föreslagna omstorstadsregionerna ska kunna behålla produktions- ochkonkurrensförmåga som en acceptabeltätortsmiljö skapas.Vänsterpartiet redogör närmare för sina förslag iseparata motioner rörande Stockholms- ochMalmöregionerna. Även i andra motioner till propositionenfinns närmare beskrivning av närings- ochtrafikpolitik.Göteborgsområdets trafikinvesteringarMiljön tycks inte ha en chans i , trotsMiljöprojekt ,STORK.I Miljöprojekt att uppsatta miljömålbara kunde uppnås genom kraftig minskning av bilismenäven om de strängaste avgasreningskraven som kundeförväntas infördes. Särskilt urregionalt perspektiv var det viktigt att minska trafikarbetettotalt sett.I STORK visades i en svensk utredningatt en satsning på god kollektivtrafik i stället för på biltrafikskulle vara befrämjande för både jämställdhet ochjämlikhet. Dessutom skulle det vara miljö- ochhälsobefrämjande.De nio män som har undertecknatöverenskommelsen om infrastrukturinvesteringar iGöteborgsregionen har uppenbarligen inte brytt sig omnågon av desa utredningar. Istället har de följtStorstadsutredningens uttalade syfte att stimulerastorstadens tillväxt genom ökad tillgänglihet för biltrafik.Härigenom visar de prov på ekonomiskt lättsinne ochoansvarighet och på nästan total avsaknad av ekologiskförståelse.I yttrandet från miljö- ochhälsoskyddsförvaltning kan man spåra en återhållen ilskaöver att miljöhänsynen åsidosätts. Vad är alltutredningsarbete värt eller alla beslut värda när man ändåinte tar dem på allvar? Hur är det överhuvudtaget möjligtatt föreslå en investering på i en nymotorväg utan en miljökonsekvensbeskrivning som grund?Vänsterpartiet finner de förslag som föreliggerbeträffande kollektivtrafiken som acceptabla. I våra förslagligger dock en högre investeringsambition ochtidigareläggning av ett antal projekt, bl.a. statligt stöd tillett pilotprojekt rörande automatisk spårbana i --riksdagsmotion 1990/91:T224.Vänsterpartiets förslagOm alla investeringar går till kollektivtrafiken så kan detbli en satsning som verkligen förändrar resandet iGöteborgsregionen. Det ger möjlighet till att under 90-taletgenomföra det kollektivtrafikprogram som utformades iden Trafikpolitiska Ledningsgruppen. Ävenspårvägsutbyggnader i ytterområdena och tågtunnel undercentrum kan bli av i detta århundrade.När bilavgifter diskuterats så har avsikten med dem varitatt de skulle avändas för en kollektivtrafiksatsning, inte föratt finansiera nya motorvägar. Det anser vänsterpartietfortfarande.Undantaget är Götaledstunneln. Den ger storamiljöförbättringar. En förutsättning är dock att all övriggenomfart i centrum hindras, så att alternativet blirkringlederna.Det är för osäkert vad som menas med den ''miljözon''som centrala staden ska bli. ska utredadetta och därför bör det skrivas in i uppgörelsen vilkarestriktioner man har tänkt sig för biltrafiken.Tunneln i är onödig. När Klarebergsmotetbyggdes var det med motivering att man skulle flyttalastbilstrafiken på till Norrleden.Att bygga en österled är att inrikta sig på ökadprivatbilism och långtradartrafik. Det går inte att byggabort trängseln på våra leder genom att skapa nytt utrymmeför biltrafik.Godshantering ska styras till järnväg och sjöfart, bl amed hjälp av miljöavgifter.Endast 3 000 fordon av de 118 000 som kör på E 6är genomfartstrafik. Den nya Österleden skulle därför inteavlasta särskilt mycket. Denna typ av leder kallades för matarleder och så blir den nya Österleden.Det blir sannolikt inte som ska kopplaihop Österleden med den gamla E 6. Det är för stortmotstånd mot leden bland de boende i . Det finnsockså praktiska trafiksvårigheter. En ny broförbindelseligger därför dold i , sannolikt vid Lärje.Dessa kostnader är inte heller med i paketet.I har det gått bra att frysa delar avuppgörelsen. Bland annat Öster- och Västerled läggs påframtiden. Det kan vi göra även med Österled.För större projekt bör det ingåmiljökonsekvensbeskrivningar som bland annat visar attprojekten är anpassade till beslut om attkväveoxidutsläppen ska minska mellan 1980 och1995. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om infrastruktursatsningar iGöteborgsregionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ej bygga nya motorvägar ochandra nya vägar,3. att beslutar att alla trafikantavgifter(områdesavgifter) skall gå till utbyggnaden avkollektivtrafiken,4. att beslutar att större projekt ska föregås avmiljökonsekvensbeskrivningar.