mot · GE02N36 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Regeringens förslag om en näringspolitik för tillväxt ärett samlat uttryck för de strävanden att bygga vidare på densvenska välfärden som kännetecknar densocialdemokratiska politiken. Förslagen innebär att det blirmöjligt för att gå från ord till handling.Det är en offensiv och målinriktad satsning som skalltillfredsställa nya behov och trygga utveckling ochsysselsättning på lång sikt. Det handlar om att byggaframtidens i . Tillväxtpropositioneninnehåller den största samlade satsning som en svenskriksdag någonsin mött.Vi motionärer ställer oss bakom inriktningen ipropositionen och delar i huvudsak regeringens uppfattningom detaljerna i förslagen. De förändringar av åtgärdernasom vi anser väsentliga redovisas i denna motion. Vårabedömningar sker framför allt med utgångspunkt från deeffekter som vi anser att förslagen kommer att få förinfrastruktur, näringsliv och arbetsmarknad i länunder 1990-talet.KommunikationerEn stark ökning av investeringarna i vägar, järnvägar,flygplatser och telekommunikationer är grundläggande försysselsättningens och välfärdens utveckling under detinledda decenniet. Regeringens förslag utgör en bas förkommande kraftfulla åtgärder från samhällets sida somkommer att vara nödvändiga.Näringslivet i är i hög grad exportinriktatoch behovet av internationella kontakter och av transporterökar . Vägnätet och järnvägsförbindelserna spelaren viktig roll för att företagen skall kunna utvecklas och ökaavsättningen av sina produkter.En utveckling av persontrafiken till och från länetfordrar vidare en ny länsflygplats. har enansökan om tillstånd för en ny flygplats inlämnats . Vi konstaterar medtillfredsställelse att regeringen i propositionen blandaktuella investeringar pekar på den planerade nyaflygplatsen i . Vi förutsätter att ett nära samarbeteom finansieringen mellan staten, , kommunernaoch näringslivet kommer till stånd.Inom gjordes enöversiktlig beräkning av behovet av investeringar iallmänna vägar. Beräkningen resulterade i ett behovav nya och utbyggda vägar för sammanlagt omkring 6 000milj.kr. under de närmaste 15--20 åren.Länsstyrelsen i antog därefter enprioritering för byggande av riksvägar ochlänstrafikanläggningar --2000.Arbetena på riksvägarna kom att omfatta objekt för ca 1400 milj.kr. medan de s.k. länstrafikanläggningarna enligtlänsstyrelsens bedömning fordrade investeringar påomkring 700 milj.kr. Arbetena borde enligt länsstyrelsenkomma till utförande inom den närmaste planperioden.I riksvägplanen för perioden --2000 har Värmlandslän senare tilldelats 232 milj.kr. och i planen förlänstrafikanläggningar 183 milj.kr. Länet har dessutomerhållit medel från det särskilda anslaget förbärighetshöjande åtgärder. Vi motionärer konstaterar attde tilldelade medlen för investeringar i riksvägar ochlänstrafikanläggningar är otillräckliga.Viktiga vägprojekt kommer inte att kunna genomförasinom erforderlig tid.Vi har i motioner under den allmänna motionstidenpekat på 18, objekten --Töcksforsoch --. Standarden på Europavägenmellan huvudstäderna och måste successivtförbättras på bl.a. dessa sträckor.NKlJ-banans nedläggning innebär en kraftig ökning avlastbilstrafiken från --Munkfors-området. Vissadelar av har för låg bärighet. Den tungaexportindustrin, som är viktig för samhällsekonomin, måsteha vägförbindelser med Europastandard för att kunnahävda sig i den internationella konkurrensen. I dagslägetförs intensiva förhandlingar om ett samgående mellanUddeholmsbolaget och det statliga österrikiskastålföretaget. Behovet av goda kommunikationer är enviktig fråga i detta sammanhang framhåller inte minst defackliga organisationerna.Förbättring av är en annan viktig åtgärd,eftersom denna väg är en betydelsefull genomfartsled motden norska marknaden. Fortsatta investeringar i väg 61 ärnödvändiga med hänsyn till de kraftfulla satsningar somsker i vägens fortsatta sträckning inom motKongsvinger och . De vägsträckor som vi här nämnt ärenligt vår uppfattning av nationellt intresse och börföljaktligen inrymmas i de investeringar i strategiskt viktigaobjekt som skall finansieras via infrastrukturfonden.Frågan om snabba och goda kommunikationer förexportindustrin är en överlevnadsfråga för företag och ortersom har drabbats av starkt minskad sysselsättning ochnegativ befolkningsutveckling. De speciella satsningar somregeringen föreslår på de i tillväxtpropositionen redovisadeobjekten och regionerna bör enligt vår mening möjliggöraytterligare satsningar och extra tilldelning av medel till länoch regioner som inte uttryckligen nämns i propositionen.Vi motionärer anser att motsvarande resonemang kanföras när det gäller utbyggnaden av järnvägsnätet.Investeringarna i bannätet har flera syften. Utvecklingen avjärnvägsnätet gör det möjligt att öka tillgängligheten tillnationella och internationella transportsystem. Det skaparförutsättningar hos företagen för rationellatransportlösningar. De ökar sin konkurrenskraft, vilket harstor betydelse för den regionala balansen. En ökning avtågtrafikens andel av de totala transporterna ger slutligenockså bättre miljö och trafiksäkerhet.Järnvägstrafiken till och från är avväxlande standard. Trafiken mot fungerarrelativt väl, medan förbindelserna med och Göteborgmåste förbättras. För detta krävs investeringar i bådeVärmlandsbanan (--------) och i /Vänernbanan (----). En upprustning av ärangelägen med tanke på SJs planer att låta denna led avlastaden av godstrafiken hårt ansträngda banan ----Frövi.Enligt plan för investeringar på denredovisade lägsta nivån kommer de arbeten i stomjärnvägarsom skall genomföras i --1993 att vara begränsade: 212 milj.kr. av totalt 10 miljarderkronor. Först i det högsta alternativet -- totalt 30 miljarderkronor -- kommer investeringarna i delar avVärmlandsbanan, /Vänernbanan och Bergslagsbananatt ligga på en acceptabel nivå.Vi motionärer anser att samtliga i förslagredovisade objekt på Värmlandsbanan -- som är en del avförbindelsen ---- och påNorge/Vänernbanan skall genomföras så snart som möjligtunder 1990-talet.Detta gäller även införandet av fjärrblockering påBergslagsbanan. Den planerade anpassningen av denbefintliga linjen --till högre hastigheter måsteenligt vår mening tidigareläggas, så att den tekniskaprestandan både hos de nuvarande InterCity-tågen och hosde kommande snabbtågen kommer att kunna utnyttjas.Regeringens förslag till finansiering av kommandeinvesteringar i bannätet kommer att underlättagenomförandet av de arbeten som vi anser nödvändiga iVärmlands län.Vägverkets regionala organisationVägverket har haft regeringens uppdrag attutreda konsekvenserna av en ändrad organisation förvägverket. I sitt förslag föreslår verket att organisationenute i landet skall bestå av sex regioner förmyndighetsuppgifter respektive produktion. Kontoren idessa regioner skall ersätta de nuvarandevägförvaltningarna.Värmlands län skall enligt förslaget ingå i en västligregion tillsammans med och , Älvsborgsoch samt med en del av län.Regionkontoret för den västra regionen bör ligga iGöteborgsområdet, framgår det av verkets utredning.Vi motionärer anser att bör ingå i enregion som består av , och Kopparbergslän. Skälen för en sådan indelning har vi redovisat i enmotion under den allmänna motionstiden. Om det bildasregioner enligt förslag, anser vi att övervägandeskäl talar för att regionkontoren skall lokaliseras till orterutanför storstadsområdena.I propositionen finner vi stöd för förändringar ivägverkets förslag. Regeringen anser att skallgöra en förnyad bedömning utifrån behovet av regionalbalans. Enligt regeringens förslag skall emellertidges befogenheter att självt välja etableringsorter.Vi delar inte uppfattningen att organisationen skall varaen fråga enbart för verket. Arbetstillfällena blirförhållandevis många och lokaliseringen av kontoren hardärför en stor regionalpolitisk betydelse. Regionkontorensplacering har också betydelse för synen på hur planeringenskall ske, t.ex. vilka avvägningar som skall göras mellaninvesteringsbehoven i olika delar av varje region.Vägplaneringen får mycket stora konsekvenser även förannan samhällsplanering. Detta understryker enligt vårmening betydelsen av att avvägningarna inom regionernablir sådana att de tillgodoser den regionala balansens behov.Vägverkets organisation är av de skäl som har redovisatsen viktig regionalpolitisk fråga. Vi anser mot dennabakgrund att skall besluta om organisationen --alltså även valet av etableringsorter för regionkontoren.Affärsverkens organisationsformRegeringen föreslår en rad åtgärder som syftar till attutveckla de affärsdrivande verken. Verk som arbetar underkonkurrens bör ombildas till aktiebolag. Förutsättningen äratt sociala, regionalpolitiska, försvarspolitiska ochkonsumentpolitiska åtaganden kan göras inom ramen för enbolagisering. Regeringen framhåller att detta kräver eneffektiv styrning av verksamheten.Enligt regeringens mening bör information omverksamheten kunna lämnas genom att regeringen årligentill redovisar varje aktiebolags verksamhet.Redovisningen bör innehålla en analys av måluppfyllelsen --det gäller både de ekonomiska och de samhällspolitiskamålen. Aktiebolagsformen innebär att en större tyngd änför närvarande kommer att kunna läggas vid uppföljningoch analys av resultat och måluppfyllelse, framhålls det ipropositionen.Våra erfarenheter visar emellertid att det lokalt ochregionalt ofta uppstår diskussioner om affärsverkensarbete, speciellt om hur de tar sitt regionalpolitiska ansvar.Diskussionerna gäller därmed ofta också hur dendemokratiska styrningen har utformats och hur dentillämpas inom de olika affärsverken.Kravet på samhällelig insyn och styrning är stort inompraktiskt taget hela det statliga affärsverksområdet. Fleraav verken har viktiga delar av sin verksamhet lokaliserad tillmindre tätorter eller glesbygd och svarar där för en viktigdel av välfärden.Vi anser att marknadens krav på verksamheten allmäntsett har fått alltför stor betydelse -- på bekostnad av desamhälleliga kraven. Enligt vår mening behöver dessafrågor utredas ytterligare innan beslut kan fattas om enökad användning av aktiebolagsformen i den statligaverksamheten. Det är framför allt nödvändigt att klargöraom och i vilken utsträckning verksamheten bedrivs enligt deprinciper som gäller, inte minst de regionalpolitiskasträvandena.Teknisk standardisering i EuropaRegeringen visar i propositionen på den stora betydelseför det svenska näringslivets konkurrenskraft somstandardiseringsarbetet har inom . Ett utebliveteller bristande engagemang från svenska myndigheter,företag och organisationer skulle innebära betydande riskerför ett försämrat konkurrensläge i framtiden.Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit attanslaget till i Sverigeskall utökas med nära 9 milj. kr. Beloppet är avsett föråtgärder som skall förstärka näringslivets och andra svenskaintressenters engagemang i denna fråga.Standardiseringsarbete på det europeiska planet är enlångvarig process, som förutom teknisk kompetens krävergoda språkkunskaper och uthållighet. De större svenskaföretagen samt de myndigheter och organisationer som ärberörda uppfyller i allmänhet dessa krav. För de mindreföretagen är situationen annorlunda.De mindre företag som vi avser har en hög tekniskkompetens och en god innovationsförmåga. Deraskunskaper skulle kunna vara till stor nytta i detstandardiseringsarbete som pågår eller skall sättas igång.Strukturen och bemanningen hos dessa företag gör detemellertid svårt för dem att delta. De har som regel inteheller möjligheter att se den omedelbara nyttan av detlångsiktiga standardiseringsarbetet för det egna företaget.Ett deltagande i arbetet medför dessutom kostnader, bl.a.eftersom deltagarna som regel förutsätts stå för egnautgifter i samband med t.ex. resor.Vi anser att riktade insatser bör övervägas i syfte attstärka de svenska småföretagens engagemang istandardiseringsarbetet. Det rör sig bl.a. om informationoch utbildning. De mindre företagens egna organisationerbör också förmås att öka sina aktiviteter inom området. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det behov av investeringar ikommunikationer och annan infrastruktur i länsom tillgodoser nationella intressen,1][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lokaliseringen avregionkontoren inom nya organisation börbeslutas av ,][att beslutar att skall vara huvudortinom en region i organisation,1]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare utredning avförutsättningarna för en ombildning av statliga affärsverktill aktiebolag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om betydelsen av att öka de mindreföretagens medverkan i det internationellastandardiseringsarbetet.