mot · GE02Jo113 · 1991-03-11 00:00:00 — Detta fårallvarliga konsekvenser för näringslivets utveckling,atten kraftig upprustning och utbyggnad av det regionalavägnätet i alla delar av landet måste till, inte minst iNorrlands inland,att en omprioritering av resurserna frånsatsningar på motorleder i storstadsregionerna måste görastill förmån för satsningar på kollektivtrafiken,attekonomiska satsningar sker på färjetrafik för att förbättraförbindelserna med istället för en bilbro överÖresund.Rena transporterTransportsystemet måste utformas utifrån ekologiskaoch samhällsekonomiska principer. Långväga godstrafikska i stor utsträckning överföras från väg till järnväg ochsjöfart.Persontransporter på järnväg ska stimuleras, framför alltgenom konkurrenskraftiga priser, snabba transporter ochgod komfort för att minska behovet av bil- ochflygtransporter.Det krävs en kraftfull satsning på utvecklande avmiljövänliga motorer och drivmedel. tidsgränser skafastställas för när olika miljökrav ska vara uppfyllda,liknande vad som skett i , för att minimerautsläppen.Etanol för drivmedelEnergiöverenskommelsen innebar att stöd utgår till attutveckla etanoldrift i tätortstrafik. I klimatstrateginunderstryks att trafikens utsläpp ska minskas genomkollektivtrafik med låga koldioxidutsläpp, ökadbränsleeffektivitet hos nya personbilar, motoralkoholdrivnatätortsfordon och sänkta medelhastigheter på landsväg.Koldioxidutsläppen från flyg och sjöfart bör begränsas.Med de höga miljökrav som måste fastställas kommer defossila bränslena att tvingas ersättas med exempelvisbiobaserade motoralkoholer, vegetabiliska oljor, el ellerbiogas. Redan nu skulle en inblandning av etanol med ca5% kunna göras i bensin. Det finns också möjlighet att drivafordon med ren etanol, rapsolja eller med el. harlänge verkat för åtgärder för att stödja introduktionen avdessa miljövänliga drivmedel. Staten bör stimuleraforskning och utveckling för att dels söka höjaverkningsgraden, dels utveckla metoder för tillverkning,hantering, lagring och distribution.ElitklassRegeringen föreslår att personbilarna miljöklassas. Vitycker det är bra att på detta sätt påskynda en successivutveckling av etablerad teknik. Den stimulerar dockknappast till satsningar på nya motortyper och nyabränslen. För att åstadkomma detta krävs att en elitklassinförs, som representerar framtidens bil, med ingen ellerliten miljöpåverkan. Vi anser att regeringen bör återkommamed ett sådant förslag, när miljöklassernas närmareutformning ska behandlas.FlygtrafikNär det gäller flygtrafiken bidrar den till skador påmiljön i långt högre grad än vad som hittillsuppmärksammats. Flygtransporter har sin främstabetydelse på längre sträckor. Genom snabbtåg kommerjärnvägen att bli konkurrenskraftig på många av dagensflyglinjer. Flygtrafiken ska underställas stränga miljökravför att begränsa naturpåverkan och för att genom utvecklingav motorer och drivmedel minska utsläpp och bullernivåer.Centern anser att flygbolagen och tillverkarna i likhet medandra transportgrenar måste utveckla nya bränslen ochbränslesnåla flygplan.Miljöavgiftsutredningen föreslog att ett system medmiljörelaterade landningsavgifter skulle införas. Sverigemåste verka för att internationella miljöavgifter införs påflygtrafiken.SjöfartSjöfarten måste också utveckla miljövänliga motorer ochdrivmedel så att utsläppen minskar. Vi anser att isamverkan med övriga nordiska länder bör kräva, att färjori nordisk linjetrafik högst får använda bränslen med 0,5%svavelhalt.MiljökonferensenUtformandet av en miljövänlig trafikpolitik är en av deviktigaste uppgifterna såväl nationellt som internationellt.Det måste därför också ges hög prioritet i förberedelsernaför om miljön.Kalifornien som föredömeRegeringen lutar sig i propositionen mot utvecklingeninom EG. Vi anser att måste söka sina förebilderdär man kommit längst, d v s i och framförallt iKalifornien. Vi anser dessutom att ska varapådrivande för rena transporter också i europeiskasammanhang.Åtgärderna i är delvis av traditionell naturmed krav på användning av renare teknik och effektivarereningsutrustning, men inriktas även på hur fordonenanvänds.Till den första etappen har nära 50 åtgärder föreslagitssom berör transporter. Åtgärderna föreskriver enminskning av dammspridning från vägar ochparkeringsplatser, skärpta utsläppsgränsvärden för nyafordon, rena bränslen för fordonsparker, förbättradebesiktningsprogram samt reningsutrustning för dieseldrivnabussar och lastbilar. Här finns också åtgärder avsedda attminska fordonsanvändandet, förbättra trafikflödet ochbygga ut kollektivtrafiken.Bland åtgärderna i den andra etappen märks satsning pålågemitterande fordon, på kort sikt troligen främst genomutnyttjande av etanoldrift. Vid etappens slut skall avpassagerarfordonen, av fraktfordonen och avlokalbussarna ha konverterats till sådan teknik. (Lågemitterande teknik definieras som allutsläppsreglerande utrustning och alla bränslen som ärminst lika rena som vid förbränning av metanol. )Kvarvarande utsläpp från övriga, icke vägbundna, mobilakällor, skall dessutom minskas . För etappenkommer ny teknik att krävas. Denna skall hjälpas framgenom utsläppsavgifter och skärpta gränsvärden. Striktaregränsvärden kommer bl a att sättas på kvarvarandedieseldrivna lokalbussar och nya gränsvärden kommer attsättas för fritidsbåtar. För att påskynda utvecklingen avnödvändig teknik (elfordon, renare bränslen m.m.) finns ettomfattande forskningsprogram.Etapp tre grundas på en strävan att hjälpa fram nyatekniska genombrott. Bland möjliga åtgärder finns enövergång till extremt lågemitterande passagerarfordon ochtyngre fordon. En stark förhoppning finns att utvecklingenskall ha hunnit så långt för lagringsbatterier, bränsleceller,solceller och supraledare att förbränningsprocesser inomområdet nästan helt skall kunna elimineras.Om någon eller några av de föreslagna åtgärderna avnågon anledning ej kan genomföras, kan de komma attersättas av reservåtgärder med bl a emissionsavgifter,avgifter på parkeringsplatser, avgifter påfordonsutnyttjande, vägtullar m.m.TätorternaMiljöproblemen i innerstäderna är särskilt allvarliga,inte minst för människors hälsa. har i riksdagentidigare föreslagit att gränsvärden ska fastställas för utsläppi gatutrafik, i enlighet med WHOs normer. Vi anser attinfartsbegränsningar kan bli aktuella i de större tätorternaför att hälso- och miljöproblemen ska kunna bemästras.Beslut om detta bör fattas av de berörda kommunerna.För att ge alternativ till tätorternas arbetsresor medprivatbil behövs effektiva och moderna kollektivatrafiksystem. Spårtrafik och trådbussar och andramiljövänliga alternativ bör utgöra stommen i de störrestädernas trafikförsörjning. Bilismen i de större tätorternamåste kraftigt begränsas. Momsen på kollektivapersontransporter ska avskaffas. Vi har föreslagit detta iannat sammanhang.StockholmsregionenCentern har kämpat för miljön iStockholmsregionen. Det var på centerinitiativ somlandstinget genomförde utredningar om miljöavgifter förbiltrafiken. Enligt mening borde trafikuppgörelsenför ha utformats så att motorvägarna lämnatsutanför, miljöavgifter införts på innerstadsbilism och enstorsatsning gjorts på spårburen kollektivtrafik. De intäktersom skulle kunna erhållas från miljöavgifter bör användastill utbyggnad av kollektivtrafik och infartsparkeringar.Modern teknik för miljövänlig trafik måste utvecklas.Den moderna datatekniken kan utvecklas till att styra småvagnar av personbilsstorlek (exempelvis Sky Cab) på ett lättoch billigt spår, s k spårtaxi. anser att nödvändigaresurser för utveckling och forskning kring ny teknik måsteanvisas.GöteborgsregionenTrafiken i regionen är i första hand ett miljöproblem ochinte ett trafikproblem. Med miljöproblem menar viluftföroreningar, vägarnas förfulande av natur och stadsbildoch de barriäreffekter trafikleder ger upphov till.Bland de olika projekt som finns i trafikuppgörelsen omGöteborg bör kollektivtrafiken prioriteras. En upprustningoch utbyggnad av kollektivtrafiken måste kommaigång, innan vägarna ytterligare byggs ut. kan inteheller acceptera förslaget om ny sträckning av öster omGöteborg. Risken är uppenbar att den nya leder tillökat bilåkande med ytterligare miljöskadliga utsläpp näraGöteborg som följd.MalmöregionenTrafikåtgärderna i baseras på enöverenskommelse som de lokala intressenterna slutit omtrafiken inom . ställer sig positivtill det program för inomregional kollektivtrafik som ingår iöverenskommelsen. Vi anser dock att en rejälare satsningpå pendeltågstrafik bör göras än den som ingår iprogrammet. Det inte kan acceptera är attöverenskommelsen bygger på förutsättningen att en bilbroöver byggs.ÖresundsbroCentern avvisar en bro över . De storatrafikanläggningar, som man då tvingas bygga skulle utgöraenorma ingrepp i miljön. En bro skulle öka bilismen ochdärmed dess miljöeffekter i . är Skånesmarker bland de mest försurade i landet och av bottnar är syrefria och dödap g a övergödning. Vägtrafikens kväveutsläpp är en av deviktigaste orsakerna till detta förhållande.Trovärdigheten för att med enbart broavgifter kunnafinansiera en bro är inte stor. Mycket talar för att detidigare kostnadsberäkningarna enbart var glädjekalkyler.Beräkningar har gjorts som gör gällande attkostnaderna för ett brobygge kan komma att överstigaÖresundsdelegationens beräkningar med 20 miljarderkronor.I har gränser öppnats som länge varit stängda,vilket innebär både nya marknader och nya transportvägar.Detta ger också möjligheter till nya färjelinjer och en meromfattande färjetrafik , inte minst från Trelleborgoch . Mot denna bakgrund anser , att en broöver inte är någon lösning på behovet av effektivatransporter till och från övriga . Exempelvis är dengodstrafik som bl a SJ har till och från kontinenten via färjorså omfattande att en bro endast skulle få marginellbetydelse.Genom att bygga en bro över ökaskväveoxidutsläppen i den känsliga miljön i kommer bron att ytterligare förhindrasaltvattentillströmningen in i och ''riva upp''föroreningar från bottensedimenten. Till detta kommer attmiljön i vårt grannland försämras som en följd avökad genomfartstrafik. Effekterna av en bro berör mångaländer. Vi anser att regeringen i enlighet med den nordiskamiljökonventionens artikel 1 bör ta upp överläggningarmed övriga nordiska länder om deras reaktion påbrobygget. avvisar planerna på en bilbro överÖresund och förordar i första hand en solfjäder avfärjeförbindelser över Östersjön.Beskattning av bilarSystemet med tjänstebilar är omfattande i . Detfinns ca 200 000 tjänstebilar.Beskattningen av tjänstebilar är så utformad att den somär tjänstebilsinnehavare får ta upp en viss procentsats avbilens nypris som förmån i inkomstdeklarationen. Hurmycket bilen används i tjänsten eller privat påverkar såledesinte beskattningen. Det finns därför inga motiv för den sominnehar tjänstebil att vara återhållsam med sitt bilåkande,eftersom arbetsgivaren får stå för alla marginalkostnader.Ur samhällets synpunkt är detta naturligtvis en enkel ochobyråkratisk metod för att ta ut skatt, men urmiljösynpunkt är den mindre lyckad. Vi anser att enutredning bör studera förutsättningarna att göratjänstebilsbeskattningen mer miljövänlig.Stimulera bättre reningMånga bilar saknar fortfarande katalytisk rening.Centern medverkade till att ett stimulansbidrag förkompletterande reningsteknik infördes . En sådaninstallation kan minska utsläppen av kväveoxider, kolvätenoch koldioxid var för sig med . Samma bidrag utgår till ägare av dieseldrivnabilar om utrustningen minskar utsläppen av partiklar medmed och kväveoxidutsläppen inte överstiger /km. Vi anser att stimulansbidraget bör höjas och utgå med4 per fordon i enlighet med miljöavgiftsutredningensförslag. bör utarbeta regler för bidrag tillinstallationer även för att komma åt också andraföroreningar än dem som regleras . MIAbedömde potentialen för minskade utsläpp till 40 000 tonkväveoxider, kolväten och koldioxid.Höjd skrotningspremieMiljöavgiftsutredningen har lagt förslag om attskrotpremien för gamla bilar skulle höjas från till2 för bilar av modell och äldre. Det finns ca680 000 personbilar i den åldersgruppen. Deras utsläpp avkväveoxider är ca 10--högre än från dagensbilmodeller. Koldioxidutsläppen är också högre eftersomenergiförbrukningen har minskat . Om 200 000av de äldre modellerna skrotades skullekväveoxidutsläppen minska med ca , omförutsättningarna i övrigt är de samma. Det skulle ocksåleda till förbättrad trafiksäkerhet.I bilskrotningsfonden finns 200--. Viföreslår mot angiven bakgrund att bilskrotningsavgiften börhöjas till för bilar av 75-års modell eller äldre.EnergiDet finns ett nära samband mellan en hållbar ekonomisktillväxt, sysselsättning och god miljö. Den övergripandemålsättningen måste vara att varje energikälla som skallanvändas i större omfattning och måsteingå i naturens eget energikretslopp. Uppfylls inte dettakrav kommer såväl den ekonomiska tillväxten att förkvävassom omfattande miljöskador att uppstå.Användning av energikällor som kol, olja och uraninnebär stora risker ur skilda synpunkter. Utnyttjande avkärnenergi är ett fruktansvärt hot mot människor och miljö.Sambandet mellan kärnvapen och civil kärnkraft äruppenbart. Problemen med det radioaktiva avfallet ärolösta. Användningen av fossila bränslen innebär svårapåfrestningar på såväl naturmiljö som ekonomi.Målsättningen måste därför vara att så långt möjligtminimera användningen av ändliga energikällor.Förbränning av icke förnybara (fossila) energislag somkol, olja och naturgas innebär en kraftig påverkan på miljöngenom de ökande utsläppen av bl.a. koldioxid, kväveoxideroch svaveldioxid. Användning av biobränslen ger intesådana effekter på den omgivande naturmiljön. Likamycket koldioxid som frigörs vid förbränningen binds vidåterväxten, förutsatt att avverkning och tillväxt balanseras.En medveten politik för övergång till utnyttjande avförnybar energi och effektivare energianvändning är därförden bästa garantin för både en positiv ekonomisk utvecklingoch en bra miljö. En energipolitik, som är ensidigt inriktadpå att främja ökad energitillförsel, kommer att leda till kravpå allt större investeringar för att förebygga skador påmiljön och till slut nå en nivå, där dessa kostnader intelängre kan bäras. Samhällsekonomin kommer att försvagasi försöken att åtgärda uppkomna miljöskador.En långsiktig, stabil ekonomisk utveckling och ökandevälfärd förutsätter i stället en kontinuerligt minskandeenergitillförsel av icke förnybar energi. Vid en ökandeenergianvändning kommer det att krävas investeringar i alltdyrare energiproduktion med ett allt högre pris på energisom följd. Det är därför av såväl ekonomiska sommiljömässiga skäl nödvändigt att energipolitiken både påkort och lång sikt inriktas på övergång till förnybar energioch effektivare energianvändning.Detta innebär att den ekonomiska tillväxten -- för enekologiskt hållbar utveckling -- måste varamindre energikrävande . En effektivenergianvändning och övergång till förnybar energi måstedärför utgöra huvudinriktningen i globala och nationellaenergiplaner om en långsiktig miljömässig och ekonomiskthållbar utveckling skall kunna åstadkommas. Samhälletsåtgärder måste därför inriktas på att främja ökadanvändning av förnybar energi och effektivareenergianvändning.Modern teknik ger stora möjligheter för effektivareenergianvändning, vilket ofta är ekonomiskt lönsamteftersom energieffektiva lösningar vanligen innebärminskade kostnader. Genom en kraftfull satsning påeffektivare energianvändning kan liksom andraländer få den tid som krävs för att hinna utveckla ettlågenergisamhälle baserat på i huvudsak förnybaraenergikällor, vilket måste vara grunden för de globala ochnationella energisystemen i framtiden.En säker, ekologiskt riktig och ekonomiskt livskraftigenergitillförsel, som kan underlätta en rättvis utveckling, ären absolut nödvändighet och möjlig att bygga upp.I energiöverenskommelsen mellan partierna behandlasinte principerna för utformningen av den framtidaenergibeskattningen. Enligt vår mening är det nödvändigtatt skatter och avgifter måste utformas så att de främjarutnyttjandet av förnybara och miljövänliga energislag. Denav miljöskäl och samhällsekonomiska skäl motiveradeförnyelsen av energisystemet måste även bliprivatekonomiskt fördelaktig. Det måste även bli lönsamtför den enskilde att spara och hushålla samt användaförnybar energi. Det är bättre att åstadkomma eneftersträvad utveckling genom ekononomiska stimulanseroch styrmedel än genom förbud och reglering.En sådan politik skapar i sin tur förutsättningar för enbalanserad prisutveckling på energi och underlättar därmeden positiv ekonomisk utveckling och en konkurreskraftigsvensk industri. Ekonomiska styrmedel som premierarutnyttjande av förnybar energi och effektivitet i användningoch produktion kommer långsiktigt att vara en fördel förden svenska industrin. Vi utvecklar dessa frågor närmare ien annan motion.Bruk och återbrukRen produktion och resurssnål teknik möjliggör slutnakretslopp, där både avfall vid produktionen och varan efteranvändning återförs endera till ny användning eller tillnaturens kretslopp. Med en sådan teknik kan produktionenökas utan att miljön påverkas.AvfalletÅrligen deponeras drygt sex miljoner m3 avfall påde kommunala upplagen. Hushållsavfallet svarar för entredjedel av tillflödet. Hälften av tillförseln består av jord,sten och byggavfall.Avfallsproduktionen medför många miljöproblem:Resursproblem: Delar av avfallet uppstår genomförbrukning av ändliga råvaror. Resurser används till sådantsom vi anser är onödigt, som felaktiga och onödigaförpackningar, engångsartiklar och andra kortlivadeprodukter. Vi anser att ekonomiska styrmedel måsteanvändas och krav på återvinning ställas för att motverka enmisshushållning med resurser.Skräpproblem: Avfall på villovägar skräpar nednaturen. Information och pantsystem kan utöver ovannämnda förslag minska detta problem.Volymproblem: Avfallsvolymen är så stor att deni sig leder till svårigheter. Platser för avfallsupplag är enknapp resurs. Produkterna måste därför utformas så attslutna kretslopp kan skapas. Kompostering måstestimuleras, där det är möjligt. Det avfall som inte innehållermiljöfarliga ämnen och inte kan återvinnas på annat sätt börbrännas eller jäsas för att dra nytta av energiinnehållet ochminska volymerna.Kemiproblem: Avfallet sprider föroreningar , vatten och luft.Inom har varit med om att tafram direktiv och riktlinjer för ett avfallssnålt samhälle.Danmark har systematiska planer föravfallsminskning och har börjat arbetet för attformulera en sådan plan. Någon sådan strategi finns inte iSverige. Regeringen har istället valt att lyfta över ansvarettill kommunerna, utan att anvisa styrmedel.För att kunna åstadkomma slutna kretslopp måste detyttersta ansvaret åläggas den som producerar avfallet. Denenda aktör som kan hållas ansvarig för avfalletsmiljöeffekter är producenten eller i andra hand importören.Därför måste krav för att minska avfallets mängd ochgiftighet ställas på den som producerat det. Vi anser attregeringen ska återkomma till med en resurssnålavfallsstrategi utifrån principen ren produktion.Miljöfarligt avfallEn strängare kemikaliekontroll skulle minska denmängd miljöfarligt avfall som produceras. Det mestbesvärliga avfallet vi har att ta hand om är nämligenförorenat av tungmetaller och svårnedbrytbara organiskaämnen -- ämnen som skulle kunna reduceras genom ingreppi kemikalieflödet.I vore ett första steg att införa villkor påavfallsreduktion i samband med att företag får tillstånd tillmiljöfarlig verksamhet. Naturligtvis måste också det avfallsom produkterna ger upphov till räknas med i villkoren. Pådet sättet kan minska sinavfallsproduktion med ca 70 %.ReturpapperUnder rubriken ''Förpackningar m m'' finns några raderom återvinning av papper. Här hänvisas till prognoser som''pekar på en fortsatt kraftigökning'' av förbrukningen av returpapper. Men imiljöpropositionen föreslås ingen åtgärd för hur insamlingoch användning av returfiber kan ökas.Det behövs en helhetssyn på hela hanteringen avcellulosafibern. Genom att helt sluta klorbleka undvikerman problemen med de klororganiska ämnen, som idaghamnar i den klorblekta massan och senare i papperet.Genom att använda tryckfärger och tillsatsämnen, som inteinnehåller tungmetaller eller andra för miljön skadligaämnen, bidrar man till att hålla cellulosafibern ren. Medrena cellulosafibrer som råvara kan återvinning av papperbli en mer miljövänlig process.Tysklands regering lade fram ett detaljeratförslag till olika åtgärder inom papperstillverkning ochanvändning. Det föreslogs bl a en årlig ökning avåtervinningsgraden, en ökad andel returfiber ipappersprodukter samt riktlinjer för hur den offentliga ochprivata sektorn liksom hushållen ska välja papper ochsortera pappersavfall på bästa sätt.I vissa stater i ställs krav på inblandning avreturpapper i tidningspapperet. I äråtervinningsgraden för papper. För att möjliggöra attytterligare öka återvinningen av papper i är detnödvändigt att medverka till en fungerande marknad förreturpapper. En sådan åtgärd är att ställa kravet på 20%inblandning av returpapper i tidningspapper. Regeringenbör ställa ett sådant krav.AvfallshandelSverige exporterar officiellt omkring 40 000 tonmiljöfarligt avfall. Det är mer än förbränner perår. Hur mycket som lämnar landet utan myndigheternaskännedom är svårt att uppskatta, men ''försvinner''ca miljöfarligt avfall.I propositionen föreslås att ska godkännaBaselkonventionen om gränsöverskridande transporter ochslutligt omhändertagande av farligt avfall, som därefter skaratificeras av . Att ratificerasinnebär inte någon garanti för att världens giftdumpning itredje världen och i östländerna upphör. Konventioneninnehåller så många förbehåll att den i praktiken inte ärförpliktigande. Vi vill trots detta inte att ska avståfrån att ratificera . måste dockverka för en snar skärpning av densamma.JordbrukJordbruket ska utnyttjas som en kraft i miljöarbetet.Genom att använda den svenska åkermarken tillproduktion av energi- och industriråvaror kan samhälletledas in mot biosamhället -- ett samhälle byggt pårecirkulation. Det är endast genom att använda deförnybara resurserna mer och de icke-förnybara mindresom de stora globala miljöproblemen kan lösas.Regeringen anför angående jordbruket att det har betydelse för kulturlandskap och förvariationsrikedomen hos växt- och djurarter. Regeringennämner dock inte med en rad den viktiga roll jordbruket börha för att producera nya råvaror till industri- ochenergiändamål.I motion till med anledning avbudgetpropositionen föreslog vi inrättande av enbioråvarukommission med uppgift att utarbeta en plan förhur nationellt och internationellt kan arbeta för attöka användningen och produktionen av material som harbiologiskt ursprung.Bioråvarukommissionen skulle lämna underlag tillforskningsprogram, ekonomiska styrmedel och andraåtgärder som behövs för att stimulera en övergång tillvegetabiliska råvaror.Öppet landskapEn viktig naturvårdsinsats är att hålla landskapet öppet.Ett varierat odlingslandskap med rikt växt- och djurliv ärmycket viktigt. Om jordbrukspolitiken leder till att dettainte kan upprätthållas måste åtgärder snabbt sättas in för attjustera politiken. Det är av bl a denna anledning somcentern föreslagit, att en ska följaomställningen i jordbruket och lägga förslag tillförändringar när så behövs.Kadmium i handelsgödselRegeringen föreslår att en utredning tillsätts för attinföra ett avgiftssystem på kadmium i handelsgödsel. Vianser att regeringen ska lägga fram förslag till avgift så attden kan träda i kraft . Målet är att kadmiumhalten skaunderstiga per ton fosfor. Enligt uppfattningskall handelsgödseln renas så att den blir fri från kadmium.Det är inte acceptabelt att i längden använda vare sighandelsgödsel eller slam från reningsverk som innehållertungmetaller. Målet skall vara att få till stånd en rening avhandelsgödseln. Regeringen bör ges i uppdrag att utarbetaett sådant förslag.