mot · GE02N68 · 1991-03-12 00:00:00 — Solvärme kan isin tur koncentreras med speglar så att höga temperatureruppnås som i sin tur via ångprocesser kan omvandlas tillelenergi.Solcellstekniken utvecklas snabbt men än så länge ärkostnaderna 5 till 10 gånger högre än konventionell elenergioch därför ointressanta på marknaden utom i speciella fall.Det för gemene man bäst kända exemplet är förmodligenhur man kan undvika batterier i miniräknare genom att hanågra solceller i stället.Kostnaderna för solceller är på väg neråt, men änkommer det att krävas mycken forskning och utvecklinginnnan vi kommer att se några konkurrenskraftigastorskaliga lösningar. Verkningsgraden är än så länge än förtermiska solfångare.Den form av solenergi som är på väg att bli kommersielltlönsam i är plana solfångare för uppvärmning avbostäder och varmvatten. Dessa solfångare kan delsutnyttjas för tillskottsenergi eller,genom årslagring i stora vattenmagasin, som huvudsakligkälla för byggnadernas uppvärmning och varmvattenbehov.Liksom vindkraften är solvärme en energiform somkräver höga investeringar men där underhållskostnadernasedan är låga och energiråvaran är gratis. Det är för dessaenergiformer av största vikt att såväl de formella menframför allt de reella räntorna hålls låga. De senasteårtiondenas ekonomiska utveckling har därför starktmissgynnat dessa energiformer. Liknande förhållandengäller i och för sig även för kärnkraften, men den har åandra sidan backats upp av starka ekonomiska intressenvilket inte är fallet när det gäller vindkraft eller solenergi.Sedan 1970-talet då solfångare först introducerades påden svenska marknaden har realpriset per kvadratmetersolfångare ungefär halverats som effektivitetenfördubblats. då solfångarna var outveckladeoch dyra gavs statliga bidrag till husägare som ville installerasådana. då solfångarna började nåteknisk mognad drogs bidragen in. finns det gott ombåde storskaliga och mindre anläggningar som kan sägas hanått hög teknisk mognad. Problemet är att det krävs mycketstörre tillverkningsvolymer för att få ner kostnaderna.I dag kan man räkna med ett pris på /m2 i mindre anläggningar och 1400kronor/m2 i större. kan man räkna med enkostnad av /kWh för större anläggningar medkorttidslagring och /kWh för stora anläggningar medårstidslagring. En plan solfångare ger c:a 350 kWh perkvadratmeter och år. Vakuumsolfångare kommer upp till500 kWh/m2/år men är knappast lika lönsamma. )För att komma ned till energipriser som ärkonkurrensmässiga med elvärme och fossilvärme även meddagens skatter och avgifter krävs relativt storskaligalösningar där man drar fördel av massfabrikation avsolfångare. Dagens produktion på 10 000--skulle behöva ökas med enfaktor 30 till 40 för att solvärme verkligen skulle få betydelseför vår totala energiförsörjning.En nackdel med storskaliga tillämpningar av solvärmesom möjliggör rationaliseringsvinster och årtidslagring äratt de konkurrerar med biobränslena och slår utmöjligheterna till kraftvärme. Detta är utan tvivel ettproblem som gör att solvärme i första hand bör tillämpas påorter där tillförseln av biobränslen är dyrbar. Däremot ärutrymmet för solfångaranläggningarna enligt gjordaundersökningar mycket sällan ett problem, i synnerhet somsolfångarna kan placeras på tak och fasader.Regeringen föreslår ett 25-procentigt investeringsstödtill solfångaranläggningar på 10 miljoner . Detta ärhelt otillräckligt för att få i gång en storskalig tillverkning avsådana anläggningar. Det skulle betyda eninvesteringsvolym på 40 MKr/år. Vid de små volymer det dåblir frågan om bör man räkna med ett högtkvadratmeterpris på /m2 vilket ger solfångare och ett energitillskott0.007 TWh/år eller extrapolerat . Dettavisar att regeringens insats för solvärmetekniken när detgäller att avveckla kärnkraft är mera avsedd föropinionen än för kärnkraftsavvecklingen.Om detta kan naturligtvis sägas att regeringen hoppas attefter skall solvärmeanläggningarna ha blivitlönsamma och en storskalig tillämpning ha kommit igång påmarknadens egna villkor. Vi i tror att det krävsbetydligt kraftigare signaler för att påverka marknaden.Miljöpartiets uppfattning är att det gäller att snabbtkomma upp till en nivå där solvärmeanläggningarna geråtminstone /år . Detta kräver c:a900 solfångare. Vid denna storskaligatillverkning bör priset bli högst /m2, vilket betyder årliga investeringar på900 miljoner. Det är svårt att uppskatta hur snabbt industrinkan öka sin kapacitet, men räknar vi med attdetta skall vara fallet och investeringsbidraget skulle då vara225 miljoner per år.Vi föreslår därför ett investeringsbidrag på 40 miljonerdet första året, 80 miljoner det andra, 160 miljoner dettredje och 225 miljoner det fjärde och följande. Möjligenhar marknaden då utvecklat sig så att den kan arbeta vidareutan stöd eller med mindre stöd, men det får man se då.Målet bör vara och politiken inriktasdärefter.10. Forskning och framtidsalternativInriktning på forskningen, och vi talar här ommålinriktad forskning som syftar till bättre hushållning medenergi och bättre tillförselsystem för energi, beror på vilkenslags framtid man önskar sig och vilka framtidsalternativman tror på.10.1 EnergiforskningFrån utgångspunkt är det naturligt attkräva att forskningen skall inriktas på effektivenergianvändning och utnyttjandet av uthålliga, inhemskaoch förnybara energikällor. Beträffande de stora problemenpå energiområdet -- uran och fossila bränslen -- börforskningen främst vara av defensiv natur för att finna bästamedlen att ersätta dem och förhindra skador.Eftersom det gäller en stor omställning från ettenergisystem till ett annat så krävs det givetvis ökadeforskningsinsatser. skall man akta sig för att troatt vi inte kan börja omställningen förrän vissaforskningsresultat föreligger. Det finns i och för sigtillräckliga kunskaper både när det gällerenergieffektivisering och förnybara energikällor för att denenergipolitik som förordar skall vara möjlig.Samtidigt är det uppenbart att den forskning som hittillsbedrivits varit mer inriktad på de existerande systemen änpå de alternativa. Mäktiga marknadsintressen har verkat iden riktningen. Detta framgår också av regeringens förslag.Här krävs radikalt nytänkande.När det gäller biobränslena så finns det storaforskningsområden för att förbättra deras framställning,omvandling och användning. Det täcker allt frånskogsteknik och energiodling till skörd, distribution,eldning samt omvandlingsprocesser till förädlade former.Ofta krävs här samarbete mellan olika tekniska ochbiologiska forskningsområden.Vindkraft är, även om den är en urgammal energikälla,något ganska nytt i dagens . Det finns storamöjligheter att genom forskning göra den betydligt merakostnadseffektiv. Likaledes krävs viss forskning beträffandevindkraftens omgivningseffekter, särskilt om man skalltillämpa den havsbaserade varianten.Solenergin är en ny teknik där utvecklingen gått rasktframåt trots begränsade insatser. Här finns säkert storavinster att göra genom ny forskning när det gällersolfångare, system och lagring.När det gäller byggnadstekniken är forskningsområdenanästan obegränsade för att få energieffektivare byggnader.Här gäller det ofta att kombinera sociala och teknisk-ekonomiska insatser. Av särskilt stor vikt är att finnaoptimala metoder för energieffektivisering i det redanexisterande byggnadsbeståndet.När det gäller eldistribution och elanvändning finnsstora möjligheter att genom forskning förbättraeffektiviteten. När det gäller elanvändning finns även på deekonomiska och administrativa områdena mycketintressanta arbetsuppgifter där vidare forskning kan hjälpatill att introducera system för effektivare användning.10.2 Nya energisystemForskningen skall givetvis främst gälla energisystem somär baserade på inhemsk förnybar energi samtenergianvändning på alla samhällsområden, men den skalläven vara inriktad på olika typer av teknik som inteär ekonomiskt eller tekniskt möjliga men som ligger inomramarna för ett ekologiskt sunt och solidarisktframtidssamhälle.Exempel på sådan teknik är: bränsleceller, vätgasteknik,solceller och många olika projekt påeffektiviseringsområdet. På transportområdet finns månganya koncept som kräver mer forskning för att kunnaförverkligas. Biogastekniken är näraliggande liksom spårbiloch andra kollektivtrafikmedel.Vätgasbilen och elbilen ligger en bit längre bort frånförverkligande, men nya batterityper ger visst framtidshoppför elbilen. Huvudproblemet med vätgasbilen är ocksåenergilagringen, och det krävs ett tekniskt genombrott föratt lösa det problemet. Likaledes är ju varken elenergi ellervätgas energiformer som finns enkelt tillgängliga, och omman tänker sig storskaliga tillämpningar måste man lösatillförselproblemet av energi, vilket inte är enkelt om mansamtidigt skall avveckla kärnkraften.10.3 Regeringens förslagVi anser att regeringens program dels är för litet, delsdelvis är felinriktat. Att man skall investera medel i en nyforskningsreaktor strider klart mot de grundprinciper somvi redovisat ovan.I år anser vi att anslagen till Studsvikskall minskas, förslagsvis till hälften. Den kärntekniskaforskningen skall endast inriktas på sådan skyddsforskningsom är motiverad när kärnkraften avvecklas och dethögaktiva avfallet skall omhändertas.I övrigt kan man inte kritisera rubrikerna i regeringenshuvudprogram, det gäller att fylla dem med ett innehåll somsvarar mot de krav som vi ovan ställt påforskningsprogrammet, eftersom propositionen ej upplyserom detta. Mycket hänger på de beslutande verkens ochforskningsinstitutens egna inställningar och preferenser. ''Bränsleteknik'' kan exempelvis vara inriktad på fossilabränslen vilket vi anser är fel eller på biologiska bränslenvilket vi menar är önskvärt. Det gäller sålunda att gåigenom område för område för att se till att inriktningenstämmer med den huvudinriktning i energipolitiken som vivid det här laget torde ha klargjort mycket tydligt.10.4 förslagSom framgår av vad som sagts vill satsa merpå energiforskning i vid bemärkelse. Inriktningen skall varaden som framgått av avsnitt 10.1 och 10.2 ovan. Vi menaratt ramen bör ökas och föreslår att regeringen kräver attVattenfall av sina planerade forskningsmedel på över 400miljoner överför till statsverket så att tillhuvudprogram energiforskning anslås 500 miljoner. Dettaär desto mera motiverat som regeringen har föreslagit attVattenfall skall upphöra att vara programorgan förenergiforskning.De ökade anslagen är i första hand avsedda för attmöjliggöra framtagandet av arbetande prototyper inom deav oss prioriterade områdena: energieffektivitet,biobränslen, vindenergi och solenergi.Överföringen från skall inte påverka delönsamhetskrav som staten ställer på utankompenseras av en lika stor minskad omfattning avVattenfalls egen forskning.Anslaget till bör halveras vilket bör gå utöver den kärntekniska forskningen. I övrigt bör Studsvikutnyttjas för forskning inom de prioriterade områdena. Dec:a 34 miljoner som därvid frigörs bör överföras tillprogrammet för energirelaterad transportforskningeftersom transporternas energieffektivitet är av storbetydelse för nedtrappning av energianvändningen och defossila bränslena.Den av oss i tidigare motioner yrkade ''Delegationen förekologisk teknik'' (som skall samordnas med programrådetför avfallssnål teknik) bör enligt vår uppfattning ingå blandprogramråden för att bidra till att ge energiforskningen enny inriktning.I övrigt bör programorganen återkomma med förslag omhur de ytterligare 144 miljonerna forskningsanslag bördisponeras utifrån de principer vi angivit.11. EnergisystemI detta kapitel avstår vi från den tidigare uppläggningenmed en teknisk beskrivning mot vilken ställs förstregeringens och därefter förslag. När detgäller energisystem finns inga regeringsförslag. Regeringenhar som vi anmärkt ingen klar målsättning när det gällerenergipolitiken. I det följande beskriver vi dagsläget ochmiljöpartiets förslag till energiframtid i ett sammanhang.11.1 totalförsörjningMot regeringens redovisning av historiska ochnuvarande energibalans (s.21) finns inte mycket att erinra. Det kan dock vara värtatt komplettera bilden med den energibalans som uppstårom man använder FN:s energiredovisningsmetod som viinförde i vår motion 1990/91:N421. Siffrorna anges i TWhtotal/år:197219721982198219891989FNFNFNOljeprodukter332324*241233*193185Fossilgas--------55Kol o. koks171719193030Biobränslen404048486464Spillvärme----1188Vattenkraft545455557272Kärnenergi133911466200Elimport113300Summa445439407473439565Temperaturtal96,796,795,595,582,282,2* Här har vi antagit samma oljeförbrukning för utrikessjöfart som 1989År 1972 användes en betydande mängd olja ioljekondensverk för generering av elenergi. 1982 och 1989var denna användning obetydlig. Då användes i ställeturanenergi. Därför är FN:s metod den korrekta om man villbedöma energitillförseln och användningen av energi ilandet. Jämförelse enligt FN ger vid handen att Sverigesimportberoende när det gäller energi har varit följande:1972:78 %1982:77 %1989:74 %Sanningen är alltså den att landets energiförbrukningräknat enligt svensk metod sjönk tillbörjan av 80-talet för att sedan stiga till ungefär sammavärde som 1989. Räknar man på den verkligaenergianvändningen har den stigit till stor delberoende på kärnkraftverkens låga verkningsgrad.När det gäller användningen av energi enligt regeringenstabell har den varit i stort sett oförändrad åren 1970, 1980och 1989. Däremot var tillförseln större på grund av störreförluster 1970. Hade kärnkraftverkens förluster varitinräknade på samma sätt som oljekraftverkens hadeslutsatserna blivit helt annorlunda enligt ovan. Förtydlighetens skull upprepar vi här propositionens siffror påenergianvändningen i TWh total/år:197019801989Inhemsk energianvändn:Industri154148142Transporter566888Bostäder, service m m165165141Total slutlig inhemskenergianvändning375380371Utrikes sjöfart, förluster och energiför icke energiändamål825967*Summa användning457439438* Räknat enligt FN:s metod hade förlusterna angivits till201 TWh.Trots ökad industriproduktion och ökad bostadsstandardhar energianvändningen sjunkit inom motsvarande sektorertvärt emot energietablissemangets prognoser ochönskningar. Detta visar att energieffektiviteten ökat.Endast inom transportsektorn har energianvändningenökat, huvudsakligen av två skäl. Transportvolymerna harökat genom större produktion och ökad storskalighet --inklusive utrikeshandel. Vidare har personbilismen ochflyget ökat, icke minst arbetsresorna.Miljöpartiets uppfattning är att effektiviseringen skallöka, men att produktionen av varor inte bör öka. De linjäramaterialflödena från råvara till soptipp måste ersättas medhållbarare och reparationsvänligare produkter som ingår icirkulär resursanvändning där återbruk är det normala.Visserligen kommer utbytet av teknik att gålångsammare då inte produktionsvolymerna ökar, men förreller senare kommer utbytena och då gäller det att ha enhelt annan energimedvetenhet än i dag.Det skattesystem vi haft med hög skatt på arbete och lågskatt på energi har främjat den slösaktigaresursanvändningen. Med den skattepolitik vi förordar --ökad skatt på energi och råvaror och minskad skatt påarbete -- kommer produktionen automatiskt att bli merinriktad på hållbarhet, reparationsvänlighet ochåteranvändning.Storskalighet och långväga transporter kommer ocksåatt bli mindre lönsamma, varför transportarbetet kanminskas. Därtill kommer, med den politik vi förordar, demiljö- och energikrävande biltransporterna i storutsträckning att ersättas med energieffektivajärnvägstransporter och andra kollektivtransporter av godsoch människor.Med utgångspunkt från den målsättning vi tidigareangivit: årlig energireduktion, fossilbränslereduktion och avvecklad kärnkraft,menar vi att en lämplig energibalans (1996) ser utsom följer (i TWh/år):EnergislagBasEfter (siffror)Vattenkraft72*66Kärnkraft660Fossila bränslen22834Biobränslen64129Vindkraft017Solenergi, spillvärme817Summa438263Detta innebär en 40-procentig reduktion. Fördelad påsektorer föreslår vi nedanstående målsättning där den totalaneddragningen är medan den är endast för industrin och övrigsektorn men för trafiksektorn. Det senare grundar sig påantagandet att en helt annorlunda transportstruktur byggtsupp i landet där järnvägs- och spårvägstransporternatredubblats och bil och lastbilstrafiken reducerats kraftigtsamtidigt som det totala transportarbetet gått ned.Det är inte möjligt att fastställa en exakt målsättning sålångt fram i tiden, men tabellen kan ge en indikation åtvilket håll vi bör röra oss. Givetvis är dettotalförbrukningen som är viktigare än fördelningen mellansektorerna.SektorElenergiVärmeenergiTotal% av totalTWh elTWh värmeTWh/årIndustri38579536Transporter8324015Övrigsektorn40549436Förluster9253413Summa95168263100 11.2 elförsörjningVare sig kärnkraften avvecklas på 3, 9 eller är detav vikt att veta hur elförsörjningen skall se ut närkärnkraften är avvecklad. Om man inte gör sig en bild avdetta och fastställer konkret vilka medel som skall användasför att nå målet är det ytterst osannolikt att man når det.Regeringens proposition är som vi anmärkt mållös ochmedellös.Målet när det gäller elförsörjningen vill viprecisera så:Vattenkraften skall byggas ut marginellt till66 TWh/år enligt tidigare riksdagsbeslut. årsnederbördsstatistik tyder på att den verkliga siffran blirhögre än 66.Kraftvärme, baserad på biobränslen byggs utframför allt i små ochh medelstora anläggningar. De äldrestora anläggningarna i de större städerna ställs också om tillbioenergi i stor utsträckning. Detta beräknas ge 8TWh/år.Mottryckskraft inom industrin genereras medungefär den förefintliga (men endast delvis utnyttjade)kapaciteten. Detta ger /år.Vindkraften byggs ut istor skala. Nätstabiliteten medger enligt uppgift enutbyggnad till c:a /år. Vi föreslår en utbyggnad till17 TWh/år.Skulle vindkraftsutbyggnaden släpa efterfinns det sannolikt goda möjliheter till viss elimport frånNorge.Oljekondensverken och gasturbinerna skallfinnas kvar som torrårsreserv och haverireserv. Det kanaktualisera ombyggnad eller ersättning av äldre verk.Detta ger följande elbalanser, produktion i TWh el/år:Produktion1989om 25 årVattenkraft7166Kärnkraft630Kraftvärme38Industrimottryck34Oljekondens00Vindkraft017Import00Summa13995Under avvecklingstiden vare sig den är på 3 eller 9 årenligt vårt förslag måste man inrikta sig på en nedskärningav oljeanvändningen för trafiken. En viss ökadoljeanvändning i villapannor bör accepteras.Kraftvärmeanläggningarna måste köras med full kapacitet.Under processens gång måste emellertid olja och kolsystematiskt ersättas med inhemska bränslen. Endast vid entreårig snabbavveckling bör det vara nödvändigt att taoljekondensverken i stadigvarande bruk under några år.Hur elförbrukningen skall utvecklas sektorsvis på sikthar vi redan indikerat. Grundprincipen är att el skallanvändas för elspecifika ändamål. Visserligen kan manvänta sig att nya elspecifika ändamål tillkommer, men åandra sidan kan de elspecifika användningarna oftaeffektiviseras radikalt. Med känd teknik kanelförbrukningen för belysning och för kyl och frys utanvidare halveras i förhållande till dagsläget.Det väsentligaste är att elanvändningen föruppvärmning av byggnader i stort sett elimineras genombiobränslesystem, solfångaranläggningar ochtillvaratagande av spillvärme. Värmepumpar kan dockendast accepteras om värmefaktorn är hög: minst 4. Detfinns fortfarande stora marginaler för bättre energiekonomivid byggnadsuppvärmning. Och det skall inte behöva gå utöver en god ventilation. Däremot kräver en god ochenergieffektiv ventilation värmeväxlare eller värmepump ifrånluften.Därtill kommer att med ett ökat energimedvetandeinom hela folket kommer det ganska omfattandeenergislöseri som förekommer att minska. Den hårdareenergibeskattning som vi föreslår hjälper naturligtvis tillmed detta.12. StyrmedelVi har en statsmakt för att medborgarna solidariskt skallkunna genomföra det som de ej klarar av enskilt och sommarknaden inte klarar av. Härtill hör de långsiktigastyråtgärder som erfordras för att åstadkomma enenergipolitik som är solidarisk mot både människor ochnatur på både kort och lång sikt. Den enskilde individensvilja är viktig och all samhällsutveckling bygger på hans istort sett frivilliga medverkan. Likaledes är det viktigt attåstadkomma marknadskrafternas medverkan i densolidariska energipolitiken.Det gäller därvid att på rätt sätt utnyttja de medel somstatsmakten har i form av lagstiftning, normgivning,beskattning, ekonomiska bidrag m.m.12.1 Lagstiftning och miljöavgifterVi föreslår i första hand att i lag fastslårföljande mål för energipolitiken:Kärnkraften skallvara avskaffad senast under år 1994.En reaktor skallavvecklas år 1991.Hushållningsmålet skall vara en minskad årlig energiförbrukning tills en halvering från1991 års nivå har uppnåtts.Beträffande fossila bränslenskall målet vara en minskning i värmeenergi räknat års nivå på 25 år.Fritransiteringsrätt av elenergi till självkostnadsprislagfästes.Lag att det i varje kommun skall finnas minst enkommunal energirådgivare.Det gäller att hela den offentliga sektorn på ett kreativtsätt medverkar i utvecklandet av ett ekologiskt hållbart ochsolidariskt energisystem i landet. Vi hänvisar därvid blandannat till behovet av en samlad energibalk som fastslårriktlinjerna för arbetet med energifrågorna på alla nivåerinom det allmänna. (Motion 1990/91:N451 Energibalk. )Vi har också refererat till vår motion om förbud motbyggandet av nya förbränningsanläggningar för fossilabränslen (1990/91:N407). I andra motioner har vi krävtlagstadgade gränser för maximal svavelhalt i oljor. I avsnitt5.5 har vi framlagt förslag till normer och gränsvärden förutsläpp från pannanläggningar.På trafikområdet föreslår vi ett antal gränsvärdenbeträffande energiråvarorna i den motion om trafik ochmiljö som vi framlägger i anslutning till proposition1990/91:90.12.2 Skatter och miljöavgifterEnergiskatter och miljöskatter införs av flera skäl. Tilldessa kommer miljöavgifter. Avgifterna skiljer sig frånskatterna så till vida som de skall återbetalas till den näringsom inbetalat dem, men inbetalningarna står i proportiontill den skada som miljöutsläppen ger, återbetalnmingarna iproportion till den nyttighet som näringen levererar. I snittblir avgifterna kostnadsneutrala, men den som släpper utmycket i förhållande till den nyttiga produktionen belastas.För den som har små utsläpp blir det en motsvarande fördel.Energiskatterna motiveras av många olika hänsyn:a. De skall reducera energianvändningen. Högenergianvändning innebär resursslöseri.b. De behövs för att finansiera statens verksamhet.c. De skall stimulera till sparsamhet med ändligaresurser. Fossila bränslen och uran är sådana resurser.d. De skall möjliggöra sänkning av skatten på mänskligtarbete.e. De skall minska den otrygghet som ett stortimportberoende utgör.Utsläppsskatter tas ut i tillägg till energiskatterna i de fallnär man inte med fördel kan direkt beskatta utsläppen merindividuellt. Den viktigaste utsläppsskatten ärkoldioxidskatten som tas ut på alla fossila bränslen iförhållande till dess kolinnehåll. Svavelskatt läggs på vissabränslen där individuellt uttag vore ogenomförbart. Påsamma sätt borde bränslen för bostadsuppvärmning och förtrafiksektorn påläggas en NOX-skatt.Utsläppsavgifterna är individuella och våra förslagframgår bäst av motion 1990/91:Sk625, Utvecklaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.De grundläggande principerna för energibeskattningenbör enligt vår mening vara följande:Energiskatt skalltas ut på energiråvaran och betalas lika av alla användare. (Av praktiska skäl tas dock vattenkraftsskatten ut påkraftverkets avgivna nettoeffekt och inte på vattenflödegånger fallhöjd. )Mervärdeskatten tas bort på allenergiråvara. Det är ingenting som säger att industrinsenergianvändning skulle vara nyttigare än hushållens. I envärld med knappa resurser behöver inte produktionenstimuleras.Förnybara bränslen skall vara fria frånenergiskatt.