mot · GE02Jo267 · 1991-01-25 00:00:00 — framhöll i sitt betänkande1990/91:JoU4, om trädgårdsnäringen, att en nyträdgårdsnäringsutredning bör övervägas. Utskottetkonstaterade att den samlade trädgårdsnäringens situationkommer att påverkas av de handelspolitiska ochtullpolitiska överläggningar som pågår i olikainternationella fora. Utskottet framhöll också attsamhällsekonomin förändrats i åtskilliga hänseenden underden dryga tioårsperiod som gått sedan nuvarande riktlinjerför trädgårdspolitiken lades fast och att äventrädgårdsnäringens produktions- ochkonkurrensförhållanden förändrats. De nämndaförhållandena ansåg utskottet vara skäl för att överväga enny och bred utredning av trädgårdsnäringens situation.Tyvärr måste vi konstatera att regeringen ännu intetillsatt utredningen. Detta är beklagligt särskilt somsituationen inom vissa delar av näringen ytterligareförvärrats dels till följd av ökad belastning av skatter ochavgifter, dels till följd av att den internationellakonkurrenssituationen, såsom den kan bedömas motbakgrund av de fortgående GATT- och EES-förhandlingarna, kraftigt kommer att försämraförutsättningarna för näringen. Vi anser att regeringenomedelbart skall tillsätta den av begärdautredningen.Trädgårdsnäringens konkurrenssituationI vår kommittémotion om trädgårdsnäringen till det förrariksmötet framhöll vi att produktions- ochlönsamhetssituationen inom trädgårdsnäringen kraftigtförsämrats till följd av en mycket ogynnsam kostnads- ochkonkurrensutveckling. Som exempel på detta nämndessärskilt situationen för den svenska växthusodlingen avtomat. Även för övriga produktionsgrenar inomväxthusodlingen men även frilandsodlingen påtalades attrealvärdetillväxten under en följd av år varit negativ.Den bekymmersamma situationen för växthusodlingenhar bestått och har också som gått lett tillkonkurser och avvecklingar. De svenska tomat- ochväxthusodlarna pressas i sin konkurrenssituation från tvåhåll. Odlarpriset på tomat bestäms i huvudsak avimportpriset. har detta inte stigit ien grad som kompenserar de svenska odlarna för inflation,höga räntekostnader och andra produktionsomkostnader. Istället har priset styrts av det relativa marknadsöverskottsom uppstått i exportutbudet riktat mot , främst medanledning av en subventionerad produktionsökning iDanmark.För de svenska tomatodlarna har dennakonkurrenssituation inneburit att priset inte kunnat följamed i kostnadsutvecklingen. Den kraftiga inflationen ochframför allt det onormalt höga ränteläger har ocksåförhindrat en annars naturlig och fortlöpandeproduktionsrationalisering. Redan gjorda investeringar ochrationaliseringar förräntas inte heller.Från näringens egen sida har dessa förhållanden påtalatstill regeringen . Bl.a. har man begärt atttillfälliga, räntesubventionerade lån skall tillhandahållas föratt klara den nu besvärliga kreditsituationen. Vi anser attett sådant förslag rimligen bör prövas inom ramen för denav oss föreslagna utredningen. Redan det långvariga höga,svenska ränteläget tillsammans med den statligakreditgarantiavgiften menar vi borde ha varit ett tillräckligtskäl för att genom lämpligt kapital- och kreditstödkompensera den svenska trädgårdsnäringen för att skapaett med andra länder jämbördigt konkurrensförhållande.Rådgivning inom trädgårdsodlingenRiksdagen har beträffande stöd till trädgårdsodlingenbl.a. framhållit att detta fortsatt bör ske genom samhälletsengagemang i forskning, försök och rådgivning. Detta är enform av stöd som ges trädgårdsodlingen i flertalet andra ochkonkurrerande länder. För forsknings- ochförsöksverksamheten gäller emellertid det förhållandet attresurserna successivt skurits ner och att näringen självförväntas ta ett motsvarande större ansvar förutvecklingsverksamheten. Alltjämt gäller attträdgårdsproduktion sker i ett stort antal mindre företageller i enmansföretag utan möjlighet för det enskildaföretaget att själv bära kostnaderna för denna verksamhet.Trädgårdsföretagen är små och spridda över landet.Trädgårdsnäringen saknar också ett kooperativtförädlingsled som finns i jordbruksnäringen. Dettasammantaget gör att trädgårdsnäringen har svårt att självstå för forsknings- och försöksverksamheten.Samma situation gäller för den statliga rådgivningen tillden yrkesmässiga trädgårdsodlingen. Även här är företagenför små för att själva kunna bära en egen rådgivning. Mångaodlingsinriktningar är också så begränsade att de inte hellerkollektivt har möjlighet att bära en full rådgivningskostnad.För dessa branscher är det statliga engagemanget enförutsättning för den fortsatta odlingen. Under senare århar en ökande andel av kostnaden för den statligarådgivningen förts över på företagen själva genom attkonsultationer debiteras dessa.Genom ett beslut av harlantbruksnämnderna överförts till länsstyrelserna och denstatliga rådgivningen för den yrkesmässigaträdgårdsodlingen fått nya huvudmannaskap. Densamordning av rådgivningen på riksplanet som tidigareskedde genom lantbruksstyrelsens ledning och som innebaratt trädgårdsföretagen, oavsett geografisk belägenhet ochproduktionsinriktning, hade tillgång till rådgivningshjälpriskeras. Trädgårdsrådgivning finns ej vid alla länsstyrelser.Detta gör att en rikstäckande rådgivning ej längre.Den av oss föreslagna utredningen omträdgårdsnäringen bör se över rådgivningen och även prövaom man med statsstöd kan överföra rådgivningen inäringens egen regi. Betydande samordningsfördelar skulledärvid kunna uppnås med den rådgivning som inomnäringen byggts upp som komplement till den statligarådgivningen.Växthusodlingens energikostnaderRiksdagens beslut om nya miljöavgifter och skatt påenergi innebär avsevärda kostnadsökningar för vissa delarav den svenska växthusodlingen. För växthusföretag somutnyttjar kol som energikälla ökar företagets energikostnadgenom skatteoch avgiftsomläggningen med ca 50 %.Skatteuttaget ökar i detta fall med . I företag somutnyttjar tung eldningsolja ökar skatteuttaget med och i företag med naturgasuppvärmning med . I samtliga här angivna fall har hänsyn tagits till den 85-procentiga skattereduktion som redan tidigare gällt förväxthusodlingen.Odling av trädgårdsprodukter i växthus betraktas somen s.k. energiintensiv produktion. För vissa odlingar utgörenergikostnaden ända av den totalaproduktionskostnaden. Till följd härav och av detförhållandet att många konkurrentländer starktsubventionerar energianvändningen inom växthusodlingenhar den svenska odlingen en konkurrensnackdel.Det är därför angeläget att lägga om energiförsörjningenäven för trädgårdsnäringen. Forsknings- ochutvecklingsarbete måste inriktas på att finna nya former förbl.a. uppvärmning av växthus.ImportkontrollFrån sida har vi tillriksdagen påtalat det otillfredsställande förhållandet attimport tillåts av trädgårdsprodukter som är behandlademed i icke tillåtna medel.Sverige bedriver ett mycket aktivt arbete för att reduceraanvändningen av kemikalier i trädgårdsproduktionenliksom inom jordbruksproduktionen. intar ocksåinternationellt en plats i frontlinjen för detta viktigamiljöarbete.Såvitt vi också kunnat följa utvecklingen inomträdgårdsodlingen har näringen på ett positivt sättdeltagit och engagerat sig i denna förändring. Det äremellertid uppenbart att detta krävt både investeringar ochutökade resursinsatser till ökade kostnader, vilkainte ännu drabbat våra konkurrentländer.Vi anser att import av produkter som odlats på ett iSverige förbjudet sätt skall förbjudas.Vi har i en annan motion utvecklat vår syn på kontrollenav livsmedel.AnslagsfrågorRegeringen föreslår i budgetpropositionen att anslagetom bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering skrivs nedmed 2,9 milj.kr. till 5 milj.kr. som ett led i det allmännabesparingsarbetet. Ramen för rationaliseringsbidragetföreslås bli 4,3 milj.kr. och ramen för främjande avträdgårdsnäringen 0,7 milj.kr.Mot bakgrund av den aktuella situationen som vi ovanredovisat för trädgårdsnäringen kommer behovet av dessabidragsmedel alltjämt att vara stort vilket också framhållitsfrån lantbruksstyrelsens sida. Vi föreslår därför ramen 5,8milj.kr. och att för främjande av trädgårdsnäringen däravanvisas en oförändrad ram om 1,2 milj.kr.Behovet av bidragsmedel framgent bör liksomsituationen för näringen allmänt prövas i detutredningssammanhang vi ovan förordat. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en parlamentariskutredning för att utforma en ny trädgårdsnäringspolitik ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att skapa likvärdigakonkurrensvillkor för den svenska trädgårdsodlingen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om problemen med energikostnaderför trädgårdsnäringen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot import avträdgårdsprodukter som odlats på ett i ej tillåtetsätt,5. att till B 16, Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering m.m. för /92 anvisar 2milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit eller således 7milj.kr.