ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So505 · 1991-01-25 00:00:00 — I den nya hälso- och sjukvårdspolitiken harhälsofrämjande och förebyggande åtgärder en central plats.Inte minst kostens betydelse för hälsan haruppmärksammats . Ökade kunskaperom sambandet mellan s.k. folksjukdomar -- t.ex. högtblodtryck, förhöjda kolesterolvärden, övervikt -- ochkosten har ökat intresset för kostfrågor bland allmänhet ochsjukvårdspersonal.Det ökade intresset för kost som profylax mot ochbehandling av sjukdom bereder väg för allskönskostideologier och ovetenskapliga kostterapier. Det ärnödvändigt att envar som är i behov av kostrådgivningförstår att skilja på dem som har och dem som saknar denav myndigheterna föreskrivna utbildningen påuniversitetsnivå.Kostbehandling förutsätter speciella kunskaper. Dettagäller såväl kännedom om livsmedlens näringsmässigasammansättning och beredning som speciella kunskaper ibiokemi, fysiologi, dietik, sjukdomslära och pedagogik.Dietistutbildningen är den enda näringsterapeutiskautbildning med medicinsk inriktning som kan motsvaradessa krav.Dietistkåren har ålagt sig att följa ochstatens livsmedelsverks kost- ochnäringsrekommendationer. Detta är den bästa garanti föratt patienterna ges kostbehandling enligt vetenskap ochbeprövad erfarenhet.I dag förekommer det att andra yrkesgrupper ändietister arbetar med kostbehandling både inom ochutanför landstingen. Graden av yrkeskunnande ochkompetens varierar avsevärt. Risken är stor attkostbehandling av sjuka människor missköts och att denkommer i vanrykte bland allmänheten.Dietistverksamheten inom den slutna vården innebärframför allt att ansvara för kostbehandling av sjukamänniskor. I kostbehandlingsarbetet ingår kvalificeradearbetsuppgifter som att utreda, informera och rådgiva.Även om dietister arbetar tillsammans med andrayrkesgrupper med legitimation -- läkare, sjuksköterskoroch sjukgymnaster -- är det ur behandlingssynpunkt viktigtatt dietister erhåller legitimation. Legitimation skallinnebära skyldighet att föra journal. Journalföringen harsom syfte att öka patientens säkerhet i vården. En felaktigkostbehandling kan sätta människors liv och hälsa i fara.Legitimationen för yrkeskompetens och säkerhet ivården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om legitimation för dietister.
mot · GE02So506 · 1991-01-25 00:00:00 — har på ett bra sättinventerat de olika komplement som utvecklats vid sidan avden traditionella hälso- och sjukvården. Kommittén harrätat ut ett antal frågetecken och lagt förslag som reducerartyckande och lyfter fram fakta. Därmed har regering,riksdag och landsting fått ett faktaunderlag som tidigaresaknats i Sverige.Det framgår att omkring en miljon människor är positivatill alternativ behandling. De människor som har erfarenhetfrån de s.k. alternativen känner inte igen sig när dentraditionella sjukvårdens företrädare rycker på axlarna ått.ex. Medborgaropinionen ökar förde seriösa verksamheterna inom alternativ medicin.Vi tar avstånd från svartkonst och kvacksalveri. Men vianser att ett antal alternativa verksamheter måstekunna erkännas av samhället. Människor måste kunna fådel av de seriösa komplementen.En sådan förändring ökar också valfriheten. Det skullebli en större valfrihet än att välja mellan offentlig ellerprivat doktor som ju i båda fallen tillämpar samma recept,tablett och behandling.Regeringen bör kunna lägga fram förslag om att t.ex.erkänna de auktoriserade hälsohemmen som komplementoch att utgöra remissunderlag i princip för de sjukdomarsom redovisas i alternativmedicinkommittén. Därmed skulleett viktigt hälso- och vårdkomplement etableras i Sverige.Vidare bör forskningsmedel ges för att utvärdera terapierpå hälsohem. Gäster som remitteras till hälsohem bör fåvistas där på lika ekonomiska villkor.I vårt eget län finns Österåsens hälsohem. Mångamänniskor söker sig till Österåsen. Det skulle betydamycket om resultaten fick utvärderas i forskning ochtillföras hälsopolitiken.Regeringens folkhälsogrupp har också påvisatlevnadsvanornas betydelse för hälsan. Och särskiltgentemot de stora folksjukdomarna cancer samt hjärt- ochkärlsjukdomar. Detta talar också för att lyfta framhälsopolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om alternativ medicin.
mot · GE02So507 · 1991-01-25 00:00:00 — Prioritering och etik inom hälso- och sjukvården Runt om i landets landsting pågår en diskussion omnödvändiga prioriteringar inom hälso- och sjukvården.Diskussionen har sin grund i främst två förhållanden.Det första är att den medicinska utvecklingen gör detmöjligt att behandla fler sjukdomstillstånd. Det ställerökade krav på pengar och resurser i vården.Det andra förhållandet är den ökande andelen äldre.Sverige har världens äldsta befolkning. Densituationen kommer således ytterligare att förstärkas årenframöver. Vi vet också att de äldre har större behov ochkonsumtion av sjukvård än yngre människor. Beräkningarvisar att de tillkommande äldre kommer att ökakostnaderna i sjukvården med drygt 8 miljarder kronor.Sammanfattningsvis kan man konstatera att fler gamlakommer att söka vård och att den medicinska utvecklingengör det möjligt att behandla fler sjuka människor jämförtmed tidigare. Kostnadstrycket kommer därför att öka isvensk sjukvård.Samtidigt lever landstingen nu under ett tvåårigtskattestopp, de s.k. Dagmarersättningarna har inte följtmed prisutvecklingen och krav på effektivare verksamhethar lyfts fram.Det är mot den bakgrunden förklarligt att det riskeraruppstå en klyfta mellan behov och möjligheter å ena sidansamt brist på resurser å den sidan. håller regeringoch riksdag fast vid hälso- och sjukvårdslagen. Allamedborgare skall på lika villkor ges god hälso- ochsjukvård.Enligt vår mening krävs nu en fördjupad debatt omsjukvårdens prioriteringar. Därmed kommer också etikenin i bilden. Redan nu förbereds också viktiga insatser somkan fördjupa prioriteringsdebatten. Socialstyrelsenkommer med en debattbok . hartillsatt en särskild arbetsgrupp. planerartillsammans med Statens medicinska etiska råd en hearingvåren 1991.I har man utarbetat och antagit prioriteringar förhälso- och sjukvården.Med tanke på den problembild som här beskrivits, är detangeläget att åtgärder vidtas. Det kan, enligt vår mening,inte enbart vara en fråga för enskilda landsting att hanterafrågor om etik och prioriteringar i vården. Regering ochriksdag har också ett ansvar att bedöma om målen i hälso-och sjukvårdslagen kan i den nya situationen.Regeringen bör därför överväga lämpliga åtgärder föratt lösa de problem som tonar upp kring frågorna om etikoch prioriteringar i hälso- och sjukvården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etik- och prioriteringsfrågorinom hälso- och sjukvården.
mot · GE02So509 · 1991-01-25 00:00:00 — Frågan om biverkningar av tandlagningsmaterial hardebatterats i många år.Undertecknade motionärer har motioneratomatt ett produktregister för dentala material snarastskall genomförasatt rapportering rörande biverkningaroch ett biverkningsregister skall genomförasattdet program som upprättat skallpåbörjasatt övriga av och ställda förslag skall genomförasEnligt socialutskottets betänkande 1989/90:SoU19 harsocialstyrelsen tillsatt en ny expertgrupp meduppgift att följa forskningen kring kvicksilver och andratungmetaller. Kliniska erfarenheter har visat attsocialstyrelsens allmänna råd rörande patienter som utsattsför kvicksilverexponering behöver aktualiseras och sesöver. Expertgruppen har antagit namnettungmetallgruppen, bl.a. för att markera attkvicksilverproblemet bör fogas in i etthelhetsperspektiv, där samtliga tungmetallers inverkan påmänniska och miljö måste beaktas.Regeringen förhalar fråganRedan i januari 1986 överlämnade socialstyrelsenrapporten ''Kontroll och tillsyn av dentala material'' tillregeringen. I rapporten föreslogs en rad förbättringar, bl.a.upprättandet av ett obligatoriskt produktregister och ettbiverkningsregister samt skyldighet för tandläkarna att ijournalen ange vilka dentala biomaterial de lagt in ipatientens mun.I rapporten föreslogs också ett intensifieratforskningssamarbete mellan vissa discipliner rörandebiologiska effekter av dentala material, främst mellanmedicin och odontologi.Trots ideliga framstötar till regeringen i form avmotioner, interpellationer och frågor har alltför litet häntinom detta område.Socialutskottet har i sitt ovannämnda betänkandehänvisat till den forskning på tungmetallområdet, som bl.a.bedrivs vid . Utskottet anknöt också tillden forskning som bedrivs i samarbete mellan nordiskaforskningsinstitutioner.På grund av att regeringen inte agerat tillfredsställande idenna fråga har flera riksdagsledamöter anmält frågan tillkonstitutionsutskottet.Det är nu hög tid att regeringen presenterar ett samlatprogram kring frågor rörande amalgam somtandlagningsmaterial och redovisar vilka åtgärder somvidtagits beträffande produktkontroll ochbiverkningsregister m.m. Dessutom bör regeringenredovisa vilka åtgärder som vidtagits på detforskningspolitiska området. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär en samladredovisning rörande de åtgärder som vidtagits i anledningav den s.k. och övriga förslag tillregeringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tvärvetenskaplig forskningrörande tungmetaller skall bedrivas som ett långsiktigtprogram med årliga anslag,3. att beslutar att ett obligatorisktproduktregister för dentala material skall inrättas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rapportering rörandebiverkningar skall komma till stånd.
mot · GE02So512 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk701 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en aktualisering av alkoholenskostnader för sjukvården vid förhandlingarna med EG.
mot · GE02So513 · 1991-01-25 00:00:00 — Reumatism -- en folksjukdom Den reumatiska sjukdomsgruppen är stor ochomfattande. Ungefär en miljon svenskar lider av reumatismi en eller annan form. Vanlig är sjukdomen irörelseorganen, men det finns flera andra former sombindvävsreumatism, ryggradsreumatism, Bechterewssjukdom och Primär fibromyalgi.Inom den valkrets vid representerar, , finns 20000 reumatiker.Trots att reumatism är en av de äldsta och mest kändafolksjukdomarna och numerärt också den största, stårvårdresurserna inte i relation till behoven. Det finnsuppgifter om att reumatiker kan tvingas vänta på enundersökning hos reumatologenheten. Prioriterad patientfår vänta ''bara'' . Den långa kötiden kan bero på attdet i ett län finns en reumatolog, i stället för tre.Inför 1992, som av beslutats bliett nordiskt reumatikerår, finns det all anledning attuppmärksamma de reumatikersjukas situation. Samtidigtsom beslutet i rådet är mycket positivt för de sjuka, är deten egendomlighet att man inte är beredd att ge de nordiskareumatikerorganisationerna anslag för sin nordiskaverksamhet . Glädjande är dock att rådet beslutatatt avsätta för att kartläggareumatikernas situation i . I kommerRadiohjälpen att anordna en insamling med början den 23september 1991.Fokusering på reumatikersjukdomarna i massmediernaunder tiden framöver bör följas av samhällets uttalade viljaatt förbättra de sjukas situation. I första hand måste köernai vården kortas. bör en större flexibilitet ivårdstrukturen leda fram till slussning mot ett mera öppetrehabiliteringsled. finns svårforcerade spärrar ieftervården. Det är t.ex. mycket svårt för den enskilde attfå för sin sjukdom anpassad vård i utlandet -- vårdplatsersom vanligen är billigare än i . Inom landet finnsspeciella rehabiliteringssjukhus i och i Spenshult,med platser som naturligtvis är för få för att täckaefterfrågan.Inom det medicinska rehabiliteringsområdet finns detalltså stora brister. Det bekräftas i 1989 årshandikapputredning som konstaterar attrehabiliteringsklinikerna är för få och resurserna ojämntfördelade. En rimlig inriktning är att medicinskrehabilitering ska finnas hos varje sjukvårdshuvudman. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör avsättamedel som stöd för genomförande av det nordiskareumatikeråret,1]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om köerna tillreumatologenheterna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökade möjligheter till vårdutomlands för reumatikersjuka,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet till medicinskrehabilitering hos varje sjukvårdshuvudman.
mot · GE02So514 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub820 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avinformationskampanjer för bättre folkhälsa samt hosregeringen hemställer om att får i uppdragatt ansvara för genomförandet av sådanainformationskampanjer,2. att genom omfördelning av föreslagenanvisning över anslaget för hälsoupplysning (prop.1990/91:100, bil. 7, anslaget E 13) anvisar . tillhemkonsulentverksamheten i enlighet med vad i motionenanförts.
mot · GE02So517 · 1991-01-25 00:00:00 — () ochförtroendenämnderna, som l980 finns inomlandstingen, är de instanser som patienter och anhöriga kanvända sig till när en felbehandling gjorts eller närsamarbetet brister mellan patienten och vården. Om det äraktuellt med skadeersättning till patienten så finnsPatientoch läkemedelsförsäkringen. som prövar ärenden om det uppstårtvist om ett ärende i patientförsäkringen. Det finns ocksåmöjlighet till skiljemannaavgörande enligt paragraf 13 ivillkoren för patientförsäkring.Till synes framstår det som om patienterna är vältillgodosedda när det gäller möjligheter att få sina ärendenprövade. Men det finns trots detta behov av ytterligarehjälp i vissa situationer. Det kan handla om patienter somnekats vård eller behandling. kan bara behandlaärenden efter anmälan, när en försummelse ellerfelbehandling inträffat i vården. Inte hellerförtroendenämnderna eller patientskadeförsäkringen ärrätt instans för dem som ställts utanför vården.Patienter som får avslag på anmälan ombehandlingsskada med motiveringen att deras skadabedöms som en komplikation som inte kunnat undvikaseftersom behandlingen i sig var medicinskt motiveradkänner sig ofta rättslösa. Med den avslagsmotiveringen ärdet inte lönt att gå vidare till patientskadenämnden och detär få patienter som då orkar driva en civil process.Förtroendenämndernas uppgift är att hjälpa till att främjakontakterna mellan sjukvården och patienten och att hjälpadem till rätt instans. Men problemet för vissa patienter somerhållit behandlingsskador är att när de fått avslag frånpatientförsäkringen så finns det ingen instans att gå vidaretill. Det som återstår är bara en civilrättslig process som devarken har råd till eller orkar med.Det behövs därför ytterligare initiativ för att stärkapatienternas rättssäkerhet. Vi har tidigare vid ett flertaltillfällen påtalat behovet av en patientombudsman. På såsätt skulle patienterna få en opartisk bedömning av om detexempelvis är befogat att driva ett avslagsärende frånpatientförsäkringen vidare som civilt mål. Andraarbetsuppgifter kan vara att initiera utredningar t.ex. då detfinns misstanke om att man från sjukvårdens sida underlåtitatt anmäla felbehandlingar eller allvarliga incidenter.Patientombudsmannen bör också i övrigt ha befogenheteratt på bästa sätt tillvarata patienternas intressen.Om det finns praktiska skäl mot att inrätta en särskildbefattning för att stärka patienternas skydd börmöjligheterna undersökas att i förslagsvis varje regiontillföra en förtroendenämnd de extra resurser som behövsför att nämnden skall kunna hjälpa patienterna påmotsvarande sätt som en patientombudsman. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om att stärkapatienternas rättssäkerhet enligt vad i motionen anförts omen patientombudsmans funktion.
mot · GE02So518 · 1991-01-25 00:00:00 — Vetenskaplig dokumentation av naprapaternas arbete Frågan om legitimation av naprapater behandlades avvårriksdagen 1990. Beslutet blev att någon legitimationliknande den för ''Doctors of Chiropractic'' inte skulle ske.Socialministern har i under oktober 1990förklarat att regeringen är beredd att pröva frågan omlegitimation när tillfredsställande vetenskapligdokumentation har tagits fram. skulle hauppgiften att ta fram sådant underlag. Något klart uppdragtill myndigheten verkar dock inte ha givits, i vilket fall såhar regeringen inte utåt meddelat någon uppfattning inomvilken tid kartläggningen bör vara färdig.Utredningsuppdraget torde vara jämförelsevis enkelt.Information finns och kan sammanställas snabbt. Det somsaknas är en viljeyttring från regeringen, som bör gesocialstyrelsen i uppdrag att ta fram vetenskapligdokumentation av naprapaternas arbete. Socialministernkan därefter aktualisera frågan om legitimation omgående. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att fåri uppdrag att ta fram vetenskaplig dokumentation omnaprapaternas arbete.
mot · GE02So519 · 1991-01-25 00:00:00 — Under en följd av år har ett stort antal ledamöter från desex riksdagspartierna begärt en legitimering av naprapater.Trots det stora och väldokumenterade behovet avnaprapater har majoritet avslagit motionerna.Detta synes oss ej endast felaktigt ur medicinsk synvinkelutan därtill i högsta grad negativt för de människor som i alltstörre utsträckning söker sig till naprapater för behandlingför sina besvär.Varje år begär ungefär 200 000 patienter behandling hosnaprapat för framför allt störningar i rörelsefunktionerna.200 000 patienter motsvarar cirka en (1) miljonbehandlingar.Naprapaterna är en stor tillgång för samhället inte minstdärigenom att patienterna vanligen är tillbaka i arbete inomen begränsad tid. Kostnader för långa sjukskrivningarminskar och patienterna besparas långa och smärtsammasjukperioder.Det förtjänar understrykas att många läkare hänvisarsina patienter till naprapater. Enligt uppgift är ocksåförsäkringsbolag beredda att ersätta kostnader förnaprapatbehandling om läkarremiss föreligger.Utbildningen till Doctor of Naprapathy är av högkvalitet med bl.a. legitimerade läkare som lärare och ägerrum vid för naprapati i Stockholm.Det har av opartisk juridisk expert inom hälso- ochsjukvårdsområdet fastslagits att de krav som ställdes påkiropraktorerna för erhållande av legitimation ocksåuppfylls av naprapaterna.För de tusentals patienter som vänder sig till naprapaterför att få behandling för sina besvär har kostnaden utgjorten tung utgift. När nu denna också beläggs med moms harsituationen för många blivit ohållbar. Låginkomsttagare ochpensionärer drabbas hårdast.Det är av stor vikt att nu klargör sinviljeinriktning att skall presenteravetenskaplig dokumentation av naprapatutbildningen ochverksamheten samt att regeringen därigenom får detunderlag som socialministern har efterlyst för att prövafrågan om legitimation. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att Doctors of Naprapathy skallerhålla legitimation för utövande av sitt yrke inom hälso-och sjukvård.
mot · GE02So520 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt beslut skall socialstyrelseni första hand inrikta sitt arbete på uppföljning ochutvärdering av de kommunala verksamheterna. En regionalorganisation skall bildas för verksamheten.Då det gäller regionala representationför och västsvenska regionen skalldessa verksamheter förläggas till Jönköping.Denna lokalisering väcker förvåning. En lokalisering tillJönköping är inte logisk med tanke på att inte,som , är regioncentrum för exempelvis utbildningoch forskning, regional samverkan inom sjukvården etc.Förutsättningarna för en rationell uppföljning ochtillsynsverksamhet blir begränsade.En stor del av den regionala representationens arbetekan förutses komma att avse . Myckettid och kostnader torde åtgå enbart på resor. De allmännakommunikationerna mellan och ärdåligt utvecklade. Den föreslagna lokaliseringen synesstrida mot regeringens uttalade strävan att minska deoffentliga utgifterna och effektivisera den statligaadministrationen.Det vore därför ur arbetssynpunkt mer rationellt ochkostnadsbesparande att förlägga tillsynen för Västsverigetill . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vidta de åtgärder somerfordras för en lokalisering av regionalarepresentation för till .
mot · GE02So522 · 1991-01-25 00:00:00 — Att människan i görligaste mån själv får bestämma översin medicinska vård i livets slutskede är helt iöverenstämmelse med både grundlag och sjukvårdslag.Patienten har alltså rätt att avvisa en föreslagen behandling.All medicinsk behandling skall ske i samförstånd mellanpatient och ansvarig läkare. Detta torde också fungera väl.Problem kan emellertid uppstå i livets slutskede ompatienten inte kan föra sin talan eller kanske inte på annatsätt är kontaktbar. För att bemästra en sådan situation hartusentals svenskar upprättat ett så kallat -- livstestamente.Detta är ett skriftligt förordnande som klart anger attvederbörande inte vill bli föremål för så kalladelivsuppehållande medicinska insatser i fall av ''tillstånd utanåtervändo''. Behandlingen skall då inriktas på att stillasmärta även om döden därigenom påskyndas.På goda grunder kan man anta att de flesta läkarehandlar i enlighet med dessa intentioner ''livstestamente''förutan. En meningslös medicinsk insats kan svårligen ansesvara adekvat vård. Detta till trots anser vi att ettlivstestamente av ovan angivet slag dock bör vara rättsligtbindande. Detta av två skäl:1. Patienten bör så långt som möjligt ha garantier för atthans självbestämmanderätt respekteras och att han inteberövas rätten till en ''värdig död''.2. Läkarens rättstrygghet garanteras. Läkare vilka ienlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet nu avstårfrån meningslösa medicinska insatser löper risken att blianmälda för Hälso- och sjukvårdsnämndens ansvarsnämnd.Även ett frikännande i nämnden kan ta och åsamkaläkaren mycket besvär och obehag i den sjukvårdsrättsligabyråkratin.I all vård finns det anledning att på allt sätt slå vakt omindividens självbestämmanderätt. I vårt kompliceradesamhälle kan individen lätt nog komma i kläm. Detta fårinte gälla den värnlöse som kan föra sin egentalan.Sveriges Pensionärsförbund har på senaste årsmötetbeslutat verka för att livstestamente blir juridiskt bindande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen låter utreda patientensrätt att med hänvisning till dokumenterad viljeyttring avståfrån livsuppehållande medicinska insatser.
mot · GE02So526 · 1991-01-25 00:00:00 — Minskad byråkrati inom vaccinationsverksamheten har utkommit med en författning(SOSFS 1990:20) med föreskrifter förvaccinationsverksamhet.Sektin B behandlar sådana vaccinationer som vi i vanligttal kallar turistvaccinationer. har erfarnasjuksköterskor fastställt det behov av vaccinationer somkan finnas hos individen. Hänsyn har då tagits till personligaförhållanden som resmål, resans längd, internationellarekommendationer och regler. Vid komplicerade fall harrådgjorts med i lokalen befintliga läkare och vaccinationenregistrerats på journalkort. I normalfallet behövs ingenläkarkonsultation, läkaren har därför kunnat delegerabeslutet om vaccination till högt kvalificerade ochspecialiserade sjuksköterskor. Väntetiden har varitobefintlig och kvaliteten på tjänsterna hög. Större centralerhar telex och telefaxförbindelser med ,SBL och WHO:s olika organ.Den nya författning som kom ut ochbörjade gälla redan den l tar bort läkarensmöjlighet att delegera vaccinationsbeslutet tillsjuksköterskan. Det medicinska ställningstagandet måstenu göras av en läkare.Detta innebär väntetider för kunderna samt ökadekostnader för vaccinationerna. Det är svårförståeligt på detta sättet omyndigförklarar sköterskor vars helaarbete är inriktat på att följa utvecklingen på detta områdeoch som ofta får upplysa läkare om vad som gäller.Sjuksköterskan med sin akademiska utbildning ocherfarenhet av verksamheten är väl kvalificerad att självbedöma dessa frågor som läkaren liksom tidigareär tillgänglig för de komplicerade fallen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär sådana åtgärder atttidigare gällande möjligheter återförs för läkare att delegerabeslut om vaccination till sjuksköterska.