mot · GE02Ub143 · 1991-03-14 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen I , liksom överallt inom den västerländskacivilisationen, har etik och humanism utgjort basoch förutsättning för samhällsliv, utbildning och t.ex.rättsväsende.Demokrati och estetik från antikens , Tio GudsBud och kristendomens kärleksbudskap från antikensJerusalem och det lagbundna samhället, och senarehumanismen från utgör dessa grundstenar.Genom århundradena präglades undervisningen av denkristna etiken och fick sin utformning av humanismen.Dessa båda strömningar har mer än något annat präglatvårt samhälle, vår kunskap och våra attityder till varandra.Allehanda ideologier har försökt ersätta etik ochhumanism och omstrukturerat samhälle och undervisningför att passa sina syften. Tydligast och mest avskräckandekan detta avläsas i de socialistiska staterna där diktaturersatt demokrati, ateism ersatt kristendom och ettmaterialistiskt synsätt ersatt ett humanistiskt.När samhällena i t.ex. nu faller sönder tarman kraftfullt avstånd från dessa tre ideologiskaindoktrineringar och går åter i riktning mot etik,humanism och demokrati.Där socialistiska värderingar -- som i -- präglatsamhället och kombinerats med demokrati har värdeordsom gemenskap, solidaritet, jämlikhet och ekonomiskutjämning ställts som de klassiska begreppens motsats.Sverige har sekulariserats och humanismens bildnings-och kunskapsideal har ifrågasatts och ersatts av en kringsociala värderingar uppbyggd undervisning, somkravlöshet och brist på etisk undervisning har gjortlivssituationen ytterst besvärlig för många.Den här utvecklingen går att avläsa på många områdenoch med allt mer oacceptabla konsekvenser.Tydligast blir den dock i skolan.Barn och ungdom möter inga tydliga livsråd.Undervisningen i religionskunskap har, där denförekommer, ofta allmänbildningskaraktär och handlar merom olika religioners särarter än om deras religiösabudskap.De självklara plattformar för etisk fostran som finns: TioGuds Bud, det kristna kärleksbudskapet (evangelierna) ochhumanismens människosyn ges nu ytterst begränsatutrymme men bör framöver utgöra den självklara basen i enundervisning om etik inom ramen för religionsämnet.Helt följdriktigt skriver inte den socialdemokratiskeutbildningsministern överhuvudtaget något om etik ochmoral och etiska livsförutsättningar i den proposition omgymnasieskolan som föreläggs riksdagen.Som vi ser det är det absolut nödvändigt att i enstrukturerad undervisning på gymnasiet ge alla sektorer ochlinjer en kontinuerlig undervisning i ämnesområdet etik.Rimligen är denna undervisning så viktig, så angelägenoch så väl lämpad för undervisning och konstruktiv debattmellan lärare och elever, att den bör omfatta två lärotimmari veckan i alla gymnasiets stadier och sektorer.Bristerna i propositionen -- bland annat av ovan angivetslag -- är så allvarliga att den inte kan läggas till grund förnågot beslut i . Propositionen bör därför avvisasför en genomgripande omarbetning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår regeringens förslag till reformeringav gymnasieskolan,2. att hos regeringen begär nytt förslag,inkluderande etikundervisningens utformning inom ramenför religionsämnet i enlighet med vad som anförts imotionen.