mot · GE02Sk627 · 1991-01-25 00:00:00 — Som vi påpekar i vår motion angåendesocialförsäkringssystemet, har dessa personer emellertidinte det skydd som samhället erbjuder andra löntagare. I defall inte redan internationella avtal tillämpas, föreslår vidärför att biståndsarbetare betraktas som skattskyldigautlandssvenskar, dvs betalar skatt för gemensamtkommunalt ändamål.4.4 Skatterabatt för glesbygdenFör att transportsektorn skall betala sinasamhällskostnader är det ofrånkomligt attlevnadskostnaderna i glesbygd ökar mer än i tätorter.Speciellt är detta fallet som resultat av de internationelltframdrivna höjningarna av drivmedelskostnader och dehöjningar av energiskatterna som vi föreslår. Miljöpartietde gröna föreslår att en kompensation till glesbygdsboendegörs i form av en skatterabatt om per person mellan18 och och för övriga. För den som inte ärskattebetalare, skall möjligheter finnas att fåkompensationen kontant utbetald. Glesbygd bör i detta falldefinieras enligt industridepartmentets definition.5 Inkomst av tjänst mm 5.1 Beskattningen av naturaförmåner 5.1.1 BilförmånDen genom skattereformen införda differentieradeförmånsbeskattningen av fri bil innebär att billigare bilarbeskattas procentuellt hårdare än dyrare bilar. Eftersombilligare bilar i allmänhet är mindre och oftast merbränslesnåla, innebär regeringens förslag i praktiken ettgynnande av större och mer bränsleförbrukande bilar.Detta är helt felaktigt mot bakgrund av de miljöpolitiskamålen att minska energiförbrukning och luftföroreningaroch kan endast uppfattas som ett förtäckt konkurrensstödtill svensk produktion av stora bilar.Miljöpartiet de gröna föreslår därför som en akut åtgärdatt förmånsvärdet av fri bil som inte är äldre än sättstill av nybilspriset. För äldre förmånsbilar börprocentsatsen sättas ned per år.För att få en permanent lösning på problemet föreslårmiljöpartiet de gröna att en översyn görs av helatjänstebilssystemet och av beskattningen av förmånsbilar.Syftet med översynen skall vara att finna former förvärdering av bilförmån som är riktig ur miljösynpunkt.Exempelvis bör bilar utrustade med katalysatorer gynnasrelativt andra bilar.En viktig princip skall vara att beskattningen avförmånen skall vara proportionell mot det privataanvändandet. Det torde exempelvis vara både enkelt ochbilligt att installera färdskrivare i de bilar det här är frågaom.Principen för beskattning skulle då kunna utgå från attkörning i tjänsten registreras på färdskrivaren och övrigkörning räknas som privat, dvs utgör underlag förberäkningen av förmånsvärdet. bör få iuppgift att närmare utreda och föreslå regler av dennakaraktär.5.2 Avdrag 5.2.1 Bär-, svamp- och kottplockningMiljöpartiet de gröna föreslår, som framgått avovanstående, att frågan om bär-, svamp- och kottplockningfår en mer generell lösning inom ramen för ett extra avdragför ''ej yrkesmässig verksamhet'' varvid ett avdrag om skulle kunna göras. Den nuvarande skattefrihetenför inkomster för bär-, svamp- och kottplockning är enviktig, om än tillfällig lösning som måste behållas tills fråganfått en mer permanent lösning. Det är viktigt att skogensnaturtillgångar blir tillvaratagna. Skattefriheten har ocksåen regionalpolitisk betydelse då den underlättarförsörjningen i glesbygder.5.2.2 Avdrag för resor mellan bostad och arbetsplatsMiljöpartiet de gröna anser att RINK:s ursprungligaförslag till förändrade regler för avdrag för kostnader förresor mellan bostad och arbetsplats skulle ha medförtbetydande förenklingar för både skattskyldiga ochskatteadministration. RINK:s förslag hade också den storafördelen att avdraget skulle varit oberoende av vilketfärdsätt man väljer för resan till arbetet.Med hänsyn till att en stor del av taxeringsnämndernas,skattemyndigheternas och skattedomstolarnas arbete går åttill att pröva bl a tvåtimmarsregeln i det nuvarande avdragetskulle vårt förslag innebära en betydande administrativförenkling och ge berörda myndigheter möjlighet attkoncentrera sitt arbete på viktigare uppgifter.De i skattereformen beslutade reglerna är även tillnackdel ur miljösynpunkt då de uppmuntrar till bilåkandeäven där kollektiva färdalternativ finns och då de inteuppmuntrar samåkning.I RINK-förslagets anda anser vi att följandemodifikationer av reglerna är motiverade:1/ avdraget skall endast gälla de delar som avståndetöverstiger (enkel resa) eftersom det är angeläget attinte uppmuntra tätortsbilismen. Någon prövning avtidsvinsten skall inte göras.2/ det skall finnas ett maxbelopp av föravdragets storlek.3/ avdraget skall medges oberoende av vilkettransportmedel som egentligen använts och oberoende avom samåkning förekommit. Denna regel torde varafundamental för god miljöpolitik inom transportområdet.Angående den sistnämnda regeln kan det påpekas attmånga skattebetalare i praktiken uppger att de använt egenbil även om samåkning förekommit. Sådan småskaligohederlighet är inte till gagn för respekten förskattesystemet.Om våra ovanstående förslag inte skulle accepteras avriksdagens majoritet på detta stadium, hemställer vi attförslaget ingår i underlaget för den utredare som ipropositionen föreslås tillsättas med uppgift att se överreglerna för framtida utformning av avdraget.5.2.3 Arbetsgivares kostnader förorganisationsverksamhet samt skattereduktion förfackföreningsavgiftAvgifter till föreningar och andra sammanslutningar ivilka den skattskyldige är medlem är i princip inteavdragsgilla. Av likformighetsskäl anser vi attskattereduktionen för fackföreningsavgift skall begränsas.Avdraget är ett omotiverat avsteg från den princip som iövrigt varit vägledande vid beskattningen avarbetsinkomster. I konsekvens därmed bör ocksåavdragsrätten för arbetsgivarens medlemsavgifterbegränsas. Den avdragsgilla delen bör sättas till 40%.6 Inkomst av kapital 6.1 Kapitalvinstbeskattningen 6.1.1 Särskilt avdrag för småsparareMiljöpartiet de gröna vill verka för ett aktivthushållssparande och ett breddat ägande i samhället. Vianser därför att det var fel att i skattereformen helt ta bortgrundavdrag och sparavdrag inom inkomstslaget kapital.Speciellt slog slopandet av avdraget om från inkomst av kapital enligt vår mening alltförhårt mot småsparare. Det borde vara möjligt att hitta enmetod som ger rimlig uppmuntran till småsparare utan attlämna möjlighet till skattearbitrage.Vi föreslår ett sparavdrag om av den del avkapitalinkomsterna (brutto, dvs före eventuella avdrag idetta inkomstslag) som understiger . Tabellen visar utfallet av denna regel vid 8%ränta och marginalskatt:KapitalRäntaAvdragSkatteminskning 20 0001 60048014450 0004 0001 20036080 0006 4001 800540100 0008 0001 800540 6.1.2 RänteavdragsbegränsningarMiljöpartiet de gröna anser att ett tak för ränteavdragbör finnas. Detta bör göras så högt att vanliga människorslån för rimligt boende inte försvåras, men inte så högt attdet för välbärgade människor utgör en väsentlig möjlighettill skatteundandragande. Det i skattereformen beslutadebeloppet om per person, oberoende av boende, kommer enligtvår mening att å ena sidan vara så högt att det uppmuntrarkonsumtion av dyrbara kapitalvaror, å andra sidan så lågtatt det exempelvis drabbar ensamstående med barn som bori genomsnittsvillor i större tätorter.Miljöpartiet de gröna anser att på bör räntorför privat konsumtion över huvudtaget inte varaavdragsgilla. I detta inräknas också räntor på bostadslån.Detta kan dock inte genomföras förrän efter en mycket långövergångsperiod, sannolikt . Det fordrarockså bättre bostadsfinansierings- och skattesystem som påett rimligt sätt kan omfördela kostnaderna mellan nybyggdaoch äldre bostäder.I avvaktan härpå bör avdragsreglerna för räntor vara sårestriktiva som möjligt. Hänsyn måste dock tas tillmänniskor som tagit lån; dessa får intedrabbas av alltför abrupta övergångar. Hänsynstagande tillbostadslånen måste väga särskilt tungt. Utgångspunktenbör vara att även de som köpt ett äldre småhus inågon av de dyraste delarna av landet inte skall drabbas,ifall köpet avser ett någorlunda normalt hus.Vårt förslag är därför att varje inkomsttagare medges ettavdrag om maximalt för ränteutgifter Dessutom får ett hushåll dra avmaximalt för räntor på lån mot säkerhet i egenägdpermanentbostad eller för räntor på privat lån med säkerheti bostadsrätt för permanentboende. Med vårt förslagkommer alltså en ensam familjeförsörjare i en villa ellerbostadsrätt att kunna göra ett avdrag om medan ett par får dra av maximalt 150 000 kronor.För boende i hyreshus blir avdraget maximalt per person. Skillnaden motiveras av att för lån tillhyreshus liksom gemensamma lån i en bostadsrättsföreninggäller mer generösa regler för räntebidrag än när det gällervillor. Det av oss föreslagna ränteavdragstaket blir därförneutralt mellan boendeformerna medan nu gällande regler irealiteten innebär ett omotiverat gynnande av personer sombor i hyresrätt och delvis bostadsrätt.Vi anser också att den nu införda regeln att räntor skallfå dras till över avdragstaket är dåligt motiverad. Defarhågor som tidigare framförts om bl a svårigheter förriskkapitalförsörjning till mindre företag synes jutillgodosedda genom de förslag om undantag föravdragstaket för aktieägartillskott till fåmansföretag somgenomförts. Mot bakgrund härav föreslår degröna att inga ränteavdrag skall få ske över det ovanföreslagna avdragstaket.Genom att man har ett nominellt belopp som avdragstakkommer inflationen att gradvis göra ränteavdragen mindrevärdefulla. Därigenom blir de inte längre styrande förbostadspolitiken. Detta kommer också att ha enfördelningsmässigt positiv effekt eftersom högaavdragsmöjligheter oftast gynnar dem som har högstinkomster. Enligt vår uppfattning är det stötande atthöginkomsttagare skall kunna ha större skattesubventionerän låginkomsttagare för sitt boende.6.1.3 Fastighetsbeskattning i fritidsområdenDen beslutade fastighetstaxeringen ger särskildaproblem i skärgårdar och andra områden, som ärintressanta för fritidsbebyggelse. Vi anser att problemet ärytterst allvarligt för dem som berörs och att man måstebeakta det faktum att varje hus har två olikamarknadsvärden, ett högt värde som eftertraktat fritidshusoch ett lägre värde som ortsbor har råd med; det finns juockså två distinkt olika marknader för sådana fastigheter.Taxeringsvärdet skall alltså vara annorlunda för ett hus sombebos av ortsbor än om det är ett fritidshus. Förhållandetmellan de två värdena bör fastställas för varje kommun ochgrundas på verkliga försäljningar. Regeringen bör snaraståterkomma med förslag om hur denna fråga skall lösas.En annan fråga gäller var beskattningen av fritidshusskall ske. Vi anser det helt naturligt att den kommun i vilkenfritidshuset är beläget också får uppbära skatten. Det är därutgifter relaterade till den tillfälliga bosättningenuppkommer och det är där som myndigheterna görinvesteringar till gagn för ägaren av fritidshuset.C Detaljerade förslag, indirekta skatter 7 Miljöriktig profilering av de indirekta skatterna 7.1 Inflationsskydd av punktskatter, råvaruskatter ochutsläppsskatterFörutom mervärdeskatt föreslår vi på en rad områdenpunktskatter på råvaror, utsläppsskatter etc. som inte utgören viss procent av ett marknadspris. Det är viktigt att dessaårligen automatiskt uppräknas med inflationen eftersom deannars kommer att urholkas. Så har exempelvis skett medbensinskatten under nästan hela 80-talet.Inflationsuppräkningen på de av oss föreslagnaskattesatserna bör göras från och med år 1992.8 Energibeskattningen 8.1 Råvaruskatter kontra mervärdeskatterI en separat motion har vi redogjort för synpå energibeskattningen. Denna innebär i korthet att energibör beskattas med råvaruskatter på icke förnyelsebar energisamt med miljöskatter. En sådan energibeskattning drabbarall användning av icke förnyelsebara energiråvaror ochsådan energianvändning som medför miljöproblem. Denuppmuntrar till utvecklande av teknik för effektivenergiomvandling och minskande utsläpp. Allaverksamheter som förbrukar energi drabbas lika och måstefå samma sparincitament.I samband med beslutet om mervärdeskatt sänkteriksdagen punktskatterna på el utan att införa råvaruskatterpå energi, vilket innebär att incitamentet för elsparandeinom industrin minskar. Vi anser detta helt ansvarslöst irådande energisituation. Mervärdeskatt drabbar dessutomhushåll snarare än industrin, som ju får lyfta av sinmervärdeskatt.Det vore rimligare om bördorna och sparincitamentenfördelades lika. de gröna anser att energi skallbeskattas med råvaruskatter och inte med mervärdeskatt.Vi yrkar att regeringen utreder möjligheter till att lägga ombeskattningen sålunda.Om det skulle befinnas omöjligt för attupphäva beslutet om mervärdeskatt på energi yrkar vi att ivarje fall förnybara energikällor bör undantas. Det ärviktigt att uppmuntra användning av biobränslen,vindkraft, solfångare m.m. Vi föreslår, och motiverarnärmare, följande skatter i vår partimotion angåendeenergipolitiken.8.2 Föreslagna skattesatser 8.2.1 Fossila bränslen (olja, kol, naturgas, gasol)De nuvarande punktskatterna avskaffas och ersätts avråvaruskatt per kWh av bränslets energiinnehållkoldioxidskatt /kg koldioxid (höjs med per kg och år )svavelavgift /kg svavelkväveavgift /kg räknatsom kvävedioxidUtsläppsskatterna är räknade per kg utsläpp; derasinflytande på energipriser framgår för olika energikällor urnedanstående tabell. Självklart skall även i fråga omutsläppsskatter neutralitet råda, dvs näringsliv ochprivatkonsumenter skall ha samma skattesatser.Skatterna/avgifterna skall utgå även på fossila bränslensom används för elproduktion.8.2.2 och flisFör torv och flis uttas svavel- och kväveavgifter påsamma sätt som för fossila bränslen. På ()bör även torven betala koldioxidskatt.8.2.3 Vindkraft, solenergi och biobränslenFör dessa ekologiska energislag bör ingen skatt uttas ochrestitution ges på inbetalad mervärdeskatt.8.3 Sammanställning av skattesatserNedanstående tabell visar de totalt föreslagnapunktskatterna på olika energislag från den 1 juli 1991uttryckta i öre/kWh (exklusive kväveavgiften, eftersomintäkterna av denna föreslås fördelas tillbaka tillproducenterna samt exklusive svavelavgiften, eftersomdenna varierar beroende på svavelinnehållet i bränslet). Entabell över föreslagna skatter finns i miljöpartietsmotion om energi.Energiskatter, alla uttryckta i öre/kWh, 1 juli 1991:EnergislagRåvaruskattKoldioxidskattTotalskattKol5,98,013,9Olja, EO55,97,213,1Olja, EO15,97,213,1Naturgas5,95,010,9Uran9,0 9,0Vattenkraft, äldre8,0 8,0Vattenkraft, nyare7,0 7,0Biobränslen000Vindkraft0008.4 Speciella förhållanden för elintensiv industriElintensiv industri har nedsatta energiskatter enligtden så kallade 1,7%-regeln, dvs skatten får aldrig överstiga1,av företagets försäljningssiffror. de grönahar tidigare kritiserat denna begränsning som, när väl enviss konsumtion uppnåtts, inte gynnar energisparande. Detär positivt att notera att en utredare nu tillsatts som skallredovisa sina överväganden innevarande år.Vi lägger därför inte i dagens läge fram något förslag tillskärpta regler.Vi vill dock påpeka att den energiintensiva industrinsförmåga att spara på energi är av vikt för den globalaenergikonsumtionen och den globala miljön. Regeringenbör därför bedriva ett aktivt arbete för att i internationellaorgan förmå andra länder att också överväga slopandet avsubventioner till energikrävande industri. Detta börframför allt framföras via FN, och , därSverige har inflytande.9 Beskattningen av trafiken 9.1 VägtrafikbeskattningenI en särskild partimotion från de gröna harvi diskuterat de miljömässiga problemen med bilismen ochkrävt att ekonomiska styrmedel används för att minska den.Här kan refereras att vi för vägtrafikens del från och med1/1 1992 föreslåren koldioxidskatt på /kg (vilketbetyder /liter bensin och /liter diesel),enkväveoxidskatt på /kg (vilket betyder /literbensin, motsvarande på kilometerskatten),enkolväteskatt på /kg (vilket betyder /liter bensin,motsvarande på kilometerskatten),en blyskatt på 50öre/liter blyad bensin,en bensinskatt (kostnadsansvaret)på /liter bensin och motsvarande uppjustering avkilometerskatten,en råvaruskatt på /kWh förfossila bränslen (vilket betyder / liter bensin och 55öre/liter diesel).Därtill kommer den mervärdeskatt som redanhar beslutat och som utgick från och med 1 mars 1990.Vi har ovan föreslagit en höjning av koldioxidskattenmed /kg. Vi anser att den bör höjas med ytterligare10 öre per kg och år tills önskvärd styreffekt uppnås.Uppjusteringar av kolväteavgiften torde också kunna bliaktuella bl.a. med hänsyn till de tilltagande astmatiskabesvären i städerna.Vi har bedömt att dessa pålagor i sig kommer attmedföra en minskad biltrafik med till 1995. Detförutsätter dock en samtidig utbyggnad av kollektivtrafiksom kommer att ta över denna trafik. Genom ytterligareåtgärder, bl.a. restriktioner mot bilism i storstäder, ändradeavdragsregler och ytterligare satsningar på järnväg ochmiljövänlig kollektivtrafik, kan man hoppas på att kunnaminska biltrafikarbetet till 1995.Vidare föreslås att kilometerskatten räknas upp så attdels kostnadsansvaret för vägslitage m.m. täcks till ,dels så att kostnadsanvaret för utsläpp av luftföroreningarges samma värde som miljöskatterna ovan. Vi beräknar attdetta medför att kilometerskatten behöver höjas med drygt30 % och att detta för staten ger en skatteintäkt på ca 700miljoner kronor.Skattesystemet kan också användas till att direkt gynnade alternativ som behöver utvecklas särskilt snabbt. Vianser därför att eldrift, biobränsledrift och vätgasdrift förmotorfordon bör vara skattebefriad.9.2 Skatten på flygtrafikDet är nödvändigt att också flyget betalar sina miljö- ochsamhällskostnader både när det gäller resursförbrukningoch i fråga om utsläpp.Den nuvarande miljöskatten på flygets utsläpp avkoldioxid, kväveoxider och kolväten bör skärpas till 35öre/kg, /kg respektive /kg. Detta motsvarar vad viovan föreslagit för energisektorn. Flyget bör också belastasmed skatt motsvarande den energibeskattning som de andratrafikslagen betalar på sitt bränsle. Med hänsyn till gällandeinternationella konventioner på luftfartens områden kandet vara nödvändigt att utforma denna beskattning på annatsätt än som direkt bränsleskatt. Vi anser att det är önskvärtatt den föreslagna miljö- och energibeskattningen av flyg iförsta hand kommer till uttryck i differentieradelandningsavgifter. Dessa landningsavgifter bör ocksådifferentieras så att regionalpolitiskt motiverat flyg iNorrland och på relativt sett gynnas i förhållandetill annat flyg.9.3 Mervärdeskatt på kollektivtrafikDet var ett ytterst märkligt beslut som togs av folkpartietoch socialdemokraterna när mervärdeskatten breddades tillatt även omfatta kollektivtrafik. Negativa effekter gällersåväl miljöpolitiken som fördelningspolitiken ochtrafikpolitiken. Beslutet bör hävas ochmervärdeskatten avskaffas . Flyget,som är gynnat både investeringsmässigt och skattemässigt,bör dock inte undantas från mervärdeskatt.10 Hushållens konsumtion 10.1 Mervärdeskatten på matSom vi framhåller i en separat motion börmervärdeskatten på basmat slopas. skall momsenpå övriga varor höjas så att de totala momsintäkterna bliroförändrade.10.2 Alkohol och tobakMed hänsyn till de stora sociala problem ochsjukvårdskostnader som orsakas av alkohol- ochtobakskonsumtion bör en real skattehöjning ske på dettaområde. Vi föreslår att gällande skattesats för tobak höjsmed , skattesatsen för spritdrycker höjs samtskatten på vin, malt- och läskedrycker höjs alltfrån den 1/7 1991. Detta beräknas ge ca 2,2 miljarder kronormed en antagen konsumtionsminskning i storleksordningen5--15%.10.3 ReklamDen kraftiga ökningen av reklamen i samhället innebärett onödigt resursslöseri både direkt i form av arbetskraft,papper, mm för reklamproduktion och indirekt genom attden ytterligare driver på en ohejdadkonsumtionsutveckling. de gröna har i enparallell motion utvecklat sin syn på hur beskattningen avreklamen bör ändras och skärpas kraftigt. Viföreslår att den nuvarande reklamskatten fördubblas frånoch med . Skattesatsen blir således utom förannonser i tidningar, där den blir . Skatten beräknas geökade intäkter med ca 0,8 miljarder vid en med ca 10%minskad reklammängd.10.4 TV-reklamEtt märkligt förhållande är att reklamen i de nyligenstartade reklamkanalerna i TV inte beläggs medreklamskatt. föreslog reklamnämndenatt reklam som förekommer i satellitkanaler somvidaresänds i kabelnät i skulle beläggas medreklamskatt. En särskilt utsedd person skulle svara förskattskyldigheten här i landet. Vi föreslår att så sker från 1juli 1991 och att procentsatsen sätts till i analogi medden av oss föreslagna generella reklamskatten.10.5 FörpackningsskattenEngångsförpackningar är en del av det system somutvecklats i industrisamhället enligt vilket råvarorförvandlas till avfall efter endast kortvarig nytta. Teknikfinns att återanvända förpackningar och material i sådana,men metoderna måste göras ekonomiskt lönsamma. Närdet speciellt gäller dryckesförpackningar har ettdelbetänkande av förpackningsutredningen avlämnats ioktober 1990. I detta har en tabell presenterats som gerförslag till olika skattesatser för olika stora förpackningar.Det tycks vara syftet att skatten per liter skall vara ungefärdensamma. Vi ser snarare en resursbesparing i att ge störreförpackningar en relativt sett lindrigare beskattning än småförpackningar. de gröna föreslår en skatt om enkrona och per engångsförpackning av plast elleraluminium.Vi anser dessutom att behovet av styrande skatter påpappoch pappersförpackningar skall diskuteras medmålsättningen att även för dessa material sparsamhet skalluppmuntras. Det är viktigt att själva systemet fördistribution av mejeriprodukter ändras i resursbesparanderiktning.10.6 Hotell och restaurangÅtgärden att i skattereformen införa full mervärdeskattför hotell- och restaurangtjänster var olycklig. Det har blivitalltmer så att familjer och turister undviker att äta pårestauranger på grund av priset. Affärsfolk och andra sominte betalar sina måltider själva och vars företag harmöjligheter att lyfta av mervärdeskatten kommer alltmeratt dominera restaurangerna. Detta är olyckligt inte minstav sociala skäl.Det skall också framhållas att priset på serverad mat tillstörsta delen består av arbetskostnad och endast i ringa gradrepresenterar verklig resursförbrukning. degröna yrkar på återinförandet av den reducerade momsenför hotell- och restaurangtjänster.D Företagsbeskattning och beskattning 11 Sänkta arbetsgivaravgifterHuvuddelen av de medel som inflyter genom höjdaenergiskatter, mm på icke momspliktiga användare föreslåsanvändas till sänkta arbetsgivaravgifter.Vi föreslår en sänkning av arbetsgivaravgiften med 10procentenheter i hela , vissa kommuner i Dalarnaoch samt på . Denna sänkning motiverasockså av regionalpolitiska skäl. Ett annat argument är attenergiintensiv industri i huvudsak är lokaliserad utanförstorstadsområdena och med en särskild koncentration tillNorrland.Vi föreslår också en sänkning av arbetsgivaravgifter iövriga utom storstadsområdena med 4procentenheter. Detta skall ses som en skatteväxling mot dehöjda energiskatterna. Utan denna skulle industrin drabbasalltför hårt. Värdet av en skatteväxling ligger i attenergisparsamheten lönar sig bättre än om energiskatternavore lägre och arbetsgivaravgifterna högre. Istorstadsområdena genomförs samma sänkning försjukvård, handikapp- och äldreomsorg.12 Företagens avdragsrätter 12.1 Avdrag för reklamI motiveringen ovan för höjd reklamskatt samt i enseparat motion i ämnet har vi påpekat den enormaresursslöseri som vår tids reklamintensitet innebär. Dettauppmuntras inte minst av de frikostigaavdragsbestämmelser som företagen kan utnyttja.Miljöpartiet de gröna anser att frågan behöver utredas,varvid också den svåra gränsdragningen mellankonsumentinformation och konsumentpåverkan bördiskuteras.12.2 Avdrag för konferenser och kurserÄven när det gäller konferenser och kurser haravdragsrätten varit alldeles för generell. Vi delaruppfattningen att informationsutbyte och utbildning hör tillde aktiviteter för vilka ett företag borde få göra vissaavdrag.