mot · GF02Fi21 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:38 Inriktningen av den ekonomiska politiken Turistpolitikens historik samt turistrådets verksamhetI regeringens proposition 1991/92:38 om denekonomiska politiken aviseras att statens engagemang iSveriges turistråd skall avvecklas fr.o.m. budgetåret1992/93. Övergångsvis skall staten anvisa förutsattatt näringen bidrar med lika mycket.Detta är en skyndsamhet som står i bjärt kontrast motden långsiktighet som alltid har präglat statsmakternashållning i turistfrågorna.Ända har gjort insatser för attstödja turismen genom att ge bidrag till olika turistobjekt.Den verkliga expansionen kom efter 1938 då den förstasemesterlagen i medförde att semesterlivet spredstill breda folkgrupper.1969 tillsattes en utredning för att se över planeringen avturistanläggningar och friluftsområden. Utredningensbetänkande ledde fram till att turistråd inrättades1975. Efter detta har utredningar och riksdagsbeslut tagitsom turistpolitiken och har stiftelsen följande stadgar:som centralt organ planera,samordna och genomföra åtgärder för att främja turism ochrekreation i i enhetlighet med de av riksdagenfastställda målenutveckla turismen och genommarknadsföringsåtgärder förbättra svensk bytesbalans,sysselsättning och stödja regional utvecklingmedverkatill och förbättra möjligheterna för breda folkgrupper tillturism och rekreation.Statsmakterna har alltså under en lång följd av år angettriktlinjerna för en statlig turist- och rekreationspolitik.Regering och riksdag har visat att samhälletvärderar turismens utveckling högt.I denna utveckling har turistråd mångaarbetsuppgifter genom att bevaka verk och myndigheteroch att verka som remissinstans vid frågor som berörturismen i vid mening. Det är också viktigt att framhållaturistrådets roll när det gäller forskning och utveckling.Speciellt gäller detta den internationella utvecklingen därSverige kan förlora marknadsandelar om inte utvecklingenbevakas som hittills.2. Turismens ekonomiska och regionala betydelseTurismen har olika ekonomisk tyngd beroende på var ilandet man befinner sig. Totalt omsätter turistnäringen 100miljarder kronor som den sysselsätter 235 000personer i 21 000 företag. De flesta av dessa företag är små.Koncentrationen av företag som är beroende avturismen som binäring är särsklit stor i glesbygd. Samtidigtär turistnäringen till sin struktur svag i glesbygder. Turismeninnebär ett tillskott för företagen, som gör det möjligt fördem att överleva. Som regel är det familjeägda småföretag.Detaljhandeln är ett exempel på detta. Många butikerskulle försvinna om tillskottet från turismen uteblev. I norraBohuslän, för att ta ett exempel, visar beräkningar på att 50livsmedelsbutiker skulle försvinna om turismen uteblev.3. Förslagets effekterOm regeringens förslag genomförs på det sätt somskisseras i den ekonomisk-politiska propositionen riskerasbalansen mellan samhällets insatser på olika nivåer.På sikt kommer det säkert finnas möjligheter förturistbranschen att själv överta väsentliga delar av demarknadsföringsinsatser som turistrådet har gjort. Detfinns dock en betydande risk att turistnäringen inom den tidsom står till buds innan turistrådet avvecklas inte kommeratt hinna att organisera sig för att på ett ändamålsenligt sättta över verksamheten.Innan statens engagemang i turistrådet upphör bördärför regeringen återkomma med ett förslag till hurregeringen skall kunna medverka till att tillsammans medturistnäringen upprätta en ny organisation som övertar dedelar av turistrådets uppgifter som branschen finnerangelägna. En sådan organisationsform kan exempelvisvara ett aktiebolag med näringens organisationer och/ellerregionala turistorganisationer som delägare. Detta liggerockså i linje med turistrådsutredningens (SOU 1991:58)förslag. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det angelägna i att ombildaSveriges turistråd till ett aktiebolag.