mot · GE02Sk71 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:159 Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister, m.m. I propositionen föreslås att reglerna om uttag av ellerbefrielse från bevillningsavgift slopas. Systemet medtillståndskrav för utländska artister slopas också och en nylag om inkomstskatt för utomlands bosatta artister somutövar sin konst i föreslås. Även utomlands bosattperson som tillhandahåller eller arrangerar artistiskverksamhet i med utländsk artist här i landetbeskattas. Den särskilda inkomstskatten skall i sin helhettillfalla staten och skattesatsen föreslås bli för alla skattesubjekt.Nuvarande reglerUtländska artister är f.n. befriade från såväl statlig somkommunal beskattning. I stället skall ''i utlandet bosattfysisk person eller där hemmahörande juridisk person, somhär i riket giver eller medverkar i offentlig föreställning,offentligt utförande av musik'' etc. erlägga så kalladbevillningsavgift enligt en förordning . I och medavgiftens erläggande beviljas således rätten att framträdahär i riket. För avgiftens erläggande svarar tillställningensanordnare, dvs. i allmänhet den svenska arrangören ellerarbetsgivaren. Avgiften uppgår till . har den starkt föråldradeförordningens huvudsakliga funktion varit att reglera vilkaartistiska framträdanden som skulle beskattas.Statens inkomster till följd av bevillningsavgiften harunder senare år uppgått till omkring 5 milj.kr. , somframför allt influtit från popgalor, utländska dansband ochvinstgivande evenemang av typ Sinatra-konserter. Artistersmedverkan i offentligt stödda eller sponsradeföreställningar och konserter av Kungl. Teatern, landetssymfoniorkestrar etc. har i allmänhet varit befriade fråndenna avgift som kulturutbyte. Sådan befrielse meddelas avriksskatteverket. Idrottsmän som framträder vid tävlingaranordnade av riksidrottsförbundet är generellt befriade.Effekter av regeringens förslagFrågan om utländska artisters beskattning har varitföremål för flera utredningar. Artistavgiftsutredningenföreslog att bevillningsavgiften skulle omvandlas till enarbetsgivaravgift och den senare tillsattaartistbeskattningskommittén ville omvandlabevillningsavgiften till en personlig inkomstskatt förutländska artister. I propositionen föreslås nu en definitivkällskatt om för vilken utbetalaren ansvarar, dvs. oftast densvenske arrangören eller arbetsgivaren. Befrielseinstitutetförsvinner.Trots att avgiften alltså halveras räknar departementetmed att den nya skatten skall tillföra statsverket 30 milj.kr.årligen, dvs. en sexdubbling i förhållande till nuläget. -- branschens organisation --bedömer att ökningen kommer att visa sig kraftigtöverskattad, helt enkelt beroende på att dessa pengar intefinns, innebär förslaget att den nya skatteintäkten skallinflyta från kultursektorn respektive idrottsrörelsen, tvåområden som redan stöds med skattemedel. Att ökarundgången på det sätt som propositionen föreslår anser viinte vara tillrådligt.En avgörande fråga är nu vem som faktiskt kommer attfå betala den nya skatten: de utländska artisterna, sompropositionen förutsätter, eller de svenska kulturföretagenoch idrotten, som branschen befarar? Formellt kommerman inte ifrån att skatten är utformad som enarbetsgivaravgift, vilken åvilar arbetsgivaren och som påintet sätt är möjlig att utkräva i förhållande till denutländska artisten. En förutsättning för att det nya förslagetdärför inte skall få mycket negativa konsekvenser för vårtkulturutbyte med utlandet och våra möjligheter att delta idet internationella artistutbytet är således att de svenskaarbetsgivarna kan övervältra skatten eller avgiften på denslutlige mottagaren av ersättningarna, nämligen denutländske artisten. De svenska kulturinstitutionerna kannäppeligen bära dessa miljonkostnader. Det är begripligt attde svenska kulturföretagen uttalar stor skepsis beträffandesina möjligheter att övervältra hela kostnaden på dem mantar hit till , inte sällan eftersökta artister ochidrottsmän med möjligheter att välja och vraka bland olikaengagemang. Dessa artisters intresse är naturligen främstvilket netto de erhåller.I propositionen påpekas att det med stöd av fleradubbelbeskattningsavtal som ingått med andraländer, kommer att finnas möjligheter för artisterna attavräkna skatten i sina hemländer. Också den nuvarandebevillningsavgiften har varit förenad med sådanamöjligheter. Enligt branschens företrädare ärerfarenheterna att avräkning endast är en teoretiskmöjlighet. Utländska skattemyndigheter är främmande försådana resonemang och gör svårigheter inte minst underpåpekande att skatten formellt åvilar enbart den svenskearbetsgivaren eller arrrangören. Utländska artister sombesöker vårt land kanske endast med flera årsmellanrum värjer sig mot vad de upplever som krångel ochbegär regelbundet att i sina engagemangskontrakt erhållaklausulen ''net fee only''. Det är mot denna bakgrund tvivelunderkastat om det verkligen är en beskattning av deutländska artisterna som föreslås och inte i själva verket enskatt på våra svenska kulturinstitutioners ochidrottsutövares internationella kontakter.RetroaktivitetDen nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 januari1992. På kulturområdena är emellertid repertoaren för hela1992 så gott som helt klar när det gäller de eftersöktaartisternas medverkan. Praktiskt taget allaengagemangskontrakt är enligt uppgift förseddamed den ovannämnda klausulen. I dessa fall råder såledesingen tvekan om att det är den svenska kulturinstitutionensom blir beskattad och att lagstiftningen får en olyckligretroaktiv verkan.Föredragande statsrådet tillmäter inte detta tillräckligvikt utan anför: ''Att lagstiftningen kan komma att ändrasär något som man har att räkna med när man sluter avtal förlång tid framöver. Härtill kommer att artistbeskattningenlämnade sitt förslag . ''Det är knappast något rimligt betraktelsesätt i detta fall.Även om det vore en beskattning av de utländskaartisterna, kan det inte begäras av dem att de skall varaberedda att skriva på en in blanco-fullmakt att avstå enokänd del av sitt honorar. Beskattningsreglerna har underde varit under utredning. Att en avutredningarna avslutade sitt arbete kan knappast gå attåberopa i internationella affärer.GästspelMed bevillningsavgiftens konstruktion som ettinstrument att tillåta utlänningar att framträda här i landetföljer också att avgift inte bara tas ut när t.ex. en sångsolistengageras till Operan utan även vid hela gästspel avutländska operor, symfoniorkestrar etc. där de enskildamedverkande inte står i direkt affärsrelation med densvenska värdinstitutionen. Vid sådana gästspel är artisternaanställda på hemmaplan, erhåller sin lön från den i Sverigegästande institutionen och betalar skatt på vanligt sätt ihemlandet. Det får anses strida mot alla modernaskatterättsliga principer att fortsätta att söka underkastadessa artister svensk beskattning, något som enbart leder tillkomplicerade ekonomiska avräkningar mellan värd- ochgästnation.Särbeskattning av artisterMan kan med fog ifrågasätta skälet till en särskildartistbeskattning. Detta har också lagrådet i sin granskninggjort och påpekat bl.a. de administrativa olägenheternamed det stora antal olika artistbeskattningsformer som i dagförekommer eller föreslås förekomma: A-skatt B-skatt artistskatt särskild inkomstskatt för artistersärskild beskattning av inkomst av tjänst från Sverige.Det föredragande statsrådet anger ett par motiv varförlagrådets synpunkter inte beaktas. Därtill kan läggassvårigheterna att förena olikaregelsystem.Det bör emellertid särskilt noteras att för den allmännautlandsskatten fordras vistelse i ,eljest beskattas vederbörande i sitt hemland. Det handlarockså främst om pensionsinkomster och inkomster frånstyrelsearvoden i svenska bolag av främst svenskar. Inormalfallet är det alltså fråga om mer permanentainkomster från människor med relativt fast anknytning tillett enda land. I dessa fall är det rimligt meddubbelbeskattningsarrangemang etc. Artisterna däremot ärutlänningar som besöker vårt land var och en kanske baranågon gång och många andra länder. Detföreligger naturligtvis heller inga svårigheter för den sombetalar ut en pension att dra av skatten då någonmotprestation från mottagaren ju inte erfordras.SammanfattningDen föreslagna lagstiftningen kan mycket väl fåallvarliga konsekvenser för vårt lands kultur- ochidrottsförbindelser med andra länder. Det är ocksåuppenbart att förslaget får retroaktiva verkningar på redaningångna kontrakt, vilket vi inte anser är rimligt. Förslagetinnehåller därjämte oformligheter vad gäller gästspel.Vi anser att förslaget i sin nuvarande utformning böravvisas av . Vi vill dock inte förneka att enmodernisering av reglerna och ett avskaffande av den mereller mindre obsoleta tillståndsgivningen vore önskvärt.Tills vidare bör dock det hittillsvarande dispensinstitutetvara i fortsatt bruk. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1990/91:159 såvitt avsersärskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister.