mot · GE02Ub549 · 1991-01-25 00:00:00 — Gränslinjen mellan samtidshistoria och dagspolitik ärinte sällan hårfin. Att samtidshistoriska rön kan varapolitiskt sprängstoff finns det många exempel på inte minsti dagens . Den sovjetiska historikern har berättat hur han fann bevis på att dehemliga tilläggsprotokollen till Ribbentrop--verkligen existerar, och vilken våldsam uppståndelsedetta skapade i den sovjetiska folkkongressen i slutet av1989 (nr 3/91). Med 1432 röster mot 252 beslötfolkkongressen att ogiltigförklarabåde pakten och dess tilläggsprotokoll. Det faktum att detkunde visas att de kopior av protokollen som tidigareuppvisats är äkta och de politiska effekterna därav harspelat en viktig roll för den baltiska frigörelseprocessen.Att så långt det är möjligt klarlägga sanningshalten iolika samtidshistoriska tvisteämnen är således en viktiguppgift för opartisk forskning. I många fall är en otvetydigsanning säkert inte möjlig att finna. Men många gångerföreligger dokument eller andra bevis som i händerna påerfarna och opartiska forskare kan leda fram tillfaktaframställningar av en helt annan kvalitet än som ärmöjligt att uppnå i den dagsaktuella polemiken.Under senare år har en rad förhållanden i den svenskasamtidshistorien (efter ) blivit föremål föromvälvande och uppseendeväckande påståenden i denoffentliga debatten. Jag skall här nämna bara några aktuellaexempel:1. Exemplet ''SAPO''I boken (1990) hävdar författarna attde avslöjar att det ökända ''SAPO'' är liktydigt medSocialdemokratiska ArbetsPlatsOrganisationer, som iintimt samband med den militära underrättelsetjänsten (IB,GBU, SSI, KSI) påstås ha ägnat sig åt åsiktsspionage motpartipolitiska fiender, främst kommunister, men ocksåborgare. I boken hävdas vidare:att IB fungerat somunderrättelseorgan direkt i den socialdemokratiskarörelsens tjänst,att IB:s åsiktsregister sannolikt inte harförstörts (som regeringen hävdat) utan sorterats in iförsvarets beredskapsregister,att undersin tid som SSU-ordförande 1961--67 var kontaktmanmellan SAPO och IB och att ''och träffades i tjänsten'',att 1965 årss.k. fackligt politiska undersökning (en renåsiktsregistrering av fackliga förtroendevalda) skeddeunder överinsikt av dåvarande partisekreterare boken redovisas också fotokopior av tabeller förSAPO-medarbetare att fylla i fackföreningsansvarigaspolitiska åsikter. En huvudrollsinnehavare skall alltså havarit partisekreterare , som ärutrikesminister. En annan skall ha varit SSU-ordförandeIngvar , som är statsminister.Jag har ställt frågor i till ochIngvar för att dels få reda på deras eventuellabefattning med SAPO, dels vad som gäller omregistrering av icke-socialdemokrater. inte alls frågan. ''svarade'' den 24april 1990. Han läste upp ett kort skriftligt svar där han slogfast att han inte accepterar den beskrivning som ges i bokenKommunistjägarna. Han gav däremot inget exempel på vadsom skulle vara felaktigt i boken. Istället påstod han att dethandlade om att socialdemokraterna efter andravärldskriget förde en ''målmedveten kamp motkommunisterna på arbetsplatserna'' som ''var myckethård''. Emellertid, påstod han, skedde detta ''före min tidsom ansvarig i centrala politiska sammanhang''. Därför ''fårandra ta åt sig äran'' av det inträffade(!).2. Exemplet neutralitetI en särskild bilaga påstod sigAftonbladet avslöja ''Sanningen om den svenskaneutraliteten''. Den sammanfattande bilden var att Sverigesneutralitet varit som ett läckande såll. ''fördömde --läckte''. ''Så lurade regering''. ''CIA hadefritt fram i ''. Men också på många andra håll har,delvis med stöd i frisläppta dokument, sensationellauppgifter om det svenska utrikespolitiska agerandetframförts. I en rad artiklar i har påståtts attSverige i realiteten varit i alliansmed (DN 21/10, 16/11, 18/11 m.fl. 1990). Vissaaspekter kommer att närmare granskas av riksdagensunderrättelsenämnd. Frågan om hur neutralitetspolitiken ihela sin vidd har fungerat kan dock knappast granskas varesig rättsligt eller konstitutionellt, utan är en fråga omnutidshistorisk forskning och tolkning.3. Exemplet u-båtskränkningarnaUnder har nya uppgifter framkommit,bl.a. från sovjetiska medagerande, om vad som skedde medU137 i . I en artikel i (17/11--90) har frågats: Vad gör vi nu när ubåtsbubblan brister?Miljöpartiet har i andra sammanhang behandlat frågan omubåtskränkningarna ur folkrättslig synvinkel. Här nämnssaken som ett exempel på debatt om nutidshistoria.4. Exemplet vapenaffärernaDen oändliga serien vapenskandaler tycks inte ha någotslut. De rättsliga och konstitutionella aspekterna har varitoch är föremål för granskning. Men det finns också aspektersom inte kan prickas av KU eller leda till en fällande dom,men som ändå bör tas fram och sättas in i ett övergripandesamhälleligt sammanhang. I vilket samhällsklimat harvapensmuggling skett? Vilka maktrelationer har rått?Samtidshistoria med politisk sprängkraftDessa och många andra fall är exempel påsamtidshistoria med politisk sprängkraft. Bara i mycketbegränsad omfattning kan och bör riktigheten i olikapåståenden granskas rättsligt eller konstitutionellt. Denbästa granskningsformen i en demokrati är fri debatt.Samtidigt är det uppenbart att debatten bör gesmöjlighet att drivas på ett så sakligt och allsidigtfaktaunderlag som möjligt. Det är ett samhällsintresse attsensationella påståenden och uppgifter om den svenskasamtidshistorien kan bedömas med utgångspunkt i såomfattande belysning som möjligt.Ett välkänt exempel på den historiska forskningenspolitiska sprängkraft är fallet Waldheim. Efter lång debatttillsattes en särskild historikerkommission för att granskafaktaunderlaget för vissa påståenden.Det är för del dock knappast aktuellt mednågon officiell historikerkommission. Däremot är detangeläget att den fristående samtidshistoriska forskningenfår ökade resurser och möjligheter att gå till botten medsamtidshistoriska forskningsproblem. skullegenom att inrätta en särskild anslagspost dels öka depraktiska möjligheterna för kritiskt granskandesamtidshistorisk forskning kring ämnen av de i motionenexemplifierade slaget, dels ge en klar signal om attriksdagen ser positivt på att all upptänklig ''byk'' isamtidshistorien tvättas.Källor måste göras tillgängliga. Kvalificerade forskareinom discipliner som ägnar sig åt samtidshistorien bör fågenerösa möjligheter att arbeta. Frågan om en speciellprofessur bör övervägas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om åtgärderför att stärka den kritiskt granskande samtidsforskningenkring kontroversiella samtidshistoriska frågeställningar somt.ex. SAPO, neutraliteten, ubåtsaffärerna ochvapenaffärerna.