ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo410 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt vad vi erfarit är verksamheten vid Kälarnefiskeriförsöksstation hotad. Vi motsätter oss bestämt eneventuell nedläggning, då vi anser att Kälarnefiskeriförsöksstation är av avgörande betydelse förfiskodlingens, men också fritidsfiskets och fiskevårdensutveckling i norra . En nedläggning skulle få svårakonsekvenser för fiskodlingen, som är en relativtnyetablerad näringsgren.Ett långsiktigt utvecklingsarbete pågår medVattenbruksstiftelsen som en pådrivande part.Vattenbruksstiftelsens strategi för överlevnad för norraSveriges fiskodlingsföretag innebär bl.a. att säkrahemmamarknaderna regionalt och nationellt. Kortsiktigtgenom att förbättra avsättningsmöjligheterna för regionensodlade regnbågslax och långsiktigt genom att utvecklarödingen till en högkvalitativ och lönsam odlingsfisk.I bedrivs ett arbetsprogram förregnbåge som i den tredje generationen stöds i etttreårigt program av stiftelsen. pågår i Kälarneett avelsprogram för som påbörjat sin andrageneration. Det finns dessutom planer att, som en del av ettstort upplagt nytt program för utveckling av somodlad fisk i norra inland och fjälltrakter, förläggaytterligare avgörande utvecklingsinsatser till Kälarne.Det nya rödingsprogrammet omfattar forsknings- ochutvecklingsarbete för ca 30 milj.kr. därVattenbruksstiftelsen nu förhandlar om stöd på 9,7 milj.kr.från det särskilda strukturanslaget för ,och . Övriga kostnaderberäknas till större delen bli täckta genom insatser frånberörda näringslivsintressenter. Målet förrödingsprogrammet är att 1995 -- 1996 nå en ökad volym på1 med en total omsättning i odling, förädling ochdistribution om 130 milj.kr. Det bör innebära ettnettotillskott om ca 260 arbetstillfällen i inland.För både regnbågs- och rödingsprogrammen saknasalternativ till som plats för avelsarbetet. Redan hari storleksordningen 5 milj.kr. investerats i avelsutvecklingför vart och ett av programmen i . En flyttning kanbetecknas som mycket problematisk på grund av detallvarliga läget med fisksjukdomar i andra delar av landet,risken för förlust av kompetent personal från ochbristen på lämpligt utrustade lokaler på annat håll.Vi kan konstatera att i har de senaste åreninvesterats ca 30 milj.kr. i byggnader och avanceradetekniska installationer med sikte på utvecklingsarbete inomfiskodling. , enda nationellaförsöksanläggning för laxfiskearter i inlandet.Vattenbruksnäringen saknar helt egna anläggningar förförsöksverksamhet. är också en av störstagenbanker för laxfiskearter med ett stort antal olika arteroch stammar, inte minst . Där finns också de endaodlade avelsstammarna av Gullspångslax ochGullspångsöring som är avgörande för det storafiskeprojektet . För fiskodlarna i norraSverige är smittskyddsenheten och produktionen av romoch sättfisk i också av avgörande betydelse.Av det vi här anfört torde det framgå hur viktig enfortsatt verksamhet i är. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad vi anfört om fortsatt verksamhet påfiskeriförsöksstationen i .
mot · GE02Jo411 · 1991-01-25 00:00:00 — 1989 beviljade yrkesfiskarelicens för ens.k. Trålaren ägdes av ett aktiebolag som tillhälften ägs av svenska medborgare och till hälften avholländska. Fartyget fiskar på svenska kvoter i Skagerrackoch genom licens på framförhandlade kvoter i ochEG:s fiskezoner i Nordsjön.I finns en stor flotta av bomtrålare och enligtuppgifter från danska fiskare finns stora områden i östraNordsjön som är totalförstörda för annat fiske. För hurlänge vet ingen.Bomtrål är ett redskap -- en trål -- försedd med storamängder kätting som krossar bottenlevande musslor ochsjöborrar liksom yngel av plattfisk.Havsbottnarna behöver skyddas. Mångareproduktionsplatser är förstörda genommiljöförstöring av olika slag, utsläpp i våra skärgårdar,oljespill vid oljeutvinning, tankrengöring till havs etc.Ett nytt hot är nu på väg in på våra vatten ochfiskeplatser. Det ligger ytterligare ansökningar om licenseratt få bedriva bomtrålfiske från svenska fiskare. Det ärendast de största fartygen med de starkaste maskinerna somkan komma i fråga då redskapen på grund av att de gräverså hårt i botten fordrar motorer på flera tusen hästkrafter.Fiskeristyrelsen har avslagit de ansökningar som kommitin efter beviljandet av licens till det holländska fartyget.Bomtrålfiske är förbjudet i och det gäller att få tillstånd ett förbud i och Skagerrak.Därför bör inga fler licenser för bomtrålfiske beviljas.Förhandlingar bör tas upp trilateralt att få till stånd förbudi Skagerrak.Förbud mot bomtrålning i i svensk fiskezoninföres. Frågan bör tas upp vid nästa Östersjöförhandlinghösten om att inte förlänga licensen för GG 450 Lavön(holländaren) när den tidsbegränsade licensen går ut . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skydda havsbottnarna iSkagerrak och .
mot · GE02Jo412 · 1991-01-25 00:00:00 — Detta bidrag har använts till fiskevårdsförbättrandeåtgärder och till förrättningskostnader för bildandet avfiskevårdsområden. Bildandet av fiskevårdsområden harverksamt bidragit till att allmänhetens tillgång tillfiskevatten ökat. Mycket framgångsrika har resultaten avde fiskevårdsförbättrande åtgärderna varit.Med hjälp av medel ur detta anslag har t.ex. distriktet iGöteborg och län av sportfiske- ochfiskevårdsförbund, nedan kallat Distriktet, genomfört ettfiskevårdsarbete i med omnejd med mycket gottoch uppmärksammat resultat.1986 släpptes exempelvis 3 000 laxungar ut i Vallgravenmitt inne i . ute i har denu växt sig stora och laxar på mellan har fångats vidavelsfiske mitt inne i . Laxen vandrar också längreupp i och leker nedströms Papyrus fabriker mittinne i . Vid provfiske har konstaterats att det nufinns laxungar i , då nedsmutsningen av ån började.Förutom ett resultat av en lyckad fiskevårdsinsats ärdetta också ett påtagligt och uppmärksammat bevis på attmiljö- och vattenvården givit resultat. För allmänheten ärdet mycket tydligare än aldrig så fina tabeller på uppnåddamätvärden av vattnets kvalitet. Det bidrar till att höjaallmänhetens och företagens vaksamhet motföroreningsrisker och ger stimulans till att bli ännu bättre.På samma sätt har Distriktet gjort insatser i många andravattendrag i och län, ofta i små bäckar, därlaxöring och lax nu leker.Dessa åtgärder har genomförts med ekonomiskt stöd urrubricerade statliga anslag på 5 milj.kr./år -- för hela landet.De frivilliga insatser som Distriktet utfört med hjälp averhållet anslag på 50 000--/år har mångfaltförmerat värdet av anslagen.I budget för /1992föreslås att bidraget för fiskevård bör dras in. Kostnadernabör i stället täckas av de fiskekortsinkomster ellerarrendeavgifter som vattenägarna erhåller.Fisket är sedan urminnes tider i huvudsak fritt påvästkusten, liksom i de flesta vatten i vårt land efterriksdagens beslut därom 1984. Distriktet, som till störredelen arbetar med åtgärder som gynnar det fria fisket, anseratt slopandet av anslaget är mycket olyckligt.Distriktets möjligheter att få inkomster från fiskekorteller arrendeavgifter av någon betydelse för den fiskevårdde utför och vill fortsätta att utföra är redan utnyttjade. Demedel som tas in används till fiskevårdande åtgärder tillsista kronan. Fiskevårdsinsatser i områden där fritt fiskeråder måste därför finansieras på annat sätt än genomavgifter i form av fiskekort och arrende. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd tillfiskevårdsåtgärder.
mot · GE02Jo413 · 1991-01-25 00:00:00 — Konkurrensneutralitet mellan EFTAs fiskenationer I det avtal inom EFTA som undertecknade iOslo ingår, utom fullständig liberalisering av handeln medfisk och produkter, även avreglering av generellastöd till fisket. Avtalet öppnar våra gränser för fri importoch direktlandningar och avtalet skall med utgången av1993 vara genomfört.Det innebär stora fördelar för de stora fiskenationernaIsland och som utan att ge något i stället får tillgångtill den svenska marknaden.Sverige har vid liksom vid andra tillfällenbestämt hävdat att en förutsättning för frihandel med fisk äratt det råder likartade konkurrensförhållanden inomfiskerinäringarna. Detta har uttalats av bl.a. statsministerIngvar Carlsson.Konkurrensneutraliteten har fått en dålig start försvenskt fiskes del. Regeringen tog redan första året borträtten att förhandla om fiskpriserna (det s.k.normprisavtalet). I skatteuppgörelsen med togsavdragen bort för fördyrade levnadskostnader för de fiskaresom ej övernattar och kommer att sänkas för de fiskare somligger ute till havs. Regeringen har aviserat att fiskerilånenskall tas bort. I andra EFTA-länder går man en annan väg.Där försöker man skydda sitt fiske genom att förändrastöden i stället för att ta bort dem. Det innebärkonkurrensfördelar framför svenskt fiske.Norge har t.ex. höjt sitt s.k. fiskaravdrag från 20 procentav bruttoinkomsten från fiske med ett tak på 16.000 nkr med taket 55.000 nkr. Även , den andrastora fiskenationen inom EFTA, ger sina fiskare storaskattelättnader.Svenska fiskare har krävt att liksom sinanorska kolleger få infört ett särskilt fiskaravdrag.Anledningen därtill är i första hand att fiskaren, liksomsjömännen, tillbringar en stor del av sin verksamma tid tillhavs utan att kunna utnyttja de förmåner för vilka hanerlägger skatt. När nu de stora nationerna förstärker fisketsställning ekonomiskt vore det rimligt att också Sverigegjorde likadant. Från konkurrenssynpunkt, som skall varalikvärdig inom EFTA, måste förmånerna för fisket följas åt.Därför bör införa ett fiskaravdrag av den modellsom finns i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om konkurrensneutralitet mellanEFTAs fiskenationer,[att hos regeringen begär förslag omfiskaravdrag i enlighet med vad i motionen anförts.1]
mot · GE02Jo414 · 1991-01-25 00:00:00 — Införande av allmän fiskevårdsavgift behandlades av1973 års fiskevattensutredning. Utredningen föreslog ettinförande av en allmän fiskevårdsavgift för sportfiskareöver 16 år.Utredningens förslag föll då de ansågs medföra alltförstor administration och bli svåra att kontrollera, främst dånär det gäller havsfisket.Över budget fanns 1990 5,3 milj.kr. anvisade förfiskevårdande åtgärder. Bidrag för bildande avfiskevårdsområden upphörde från och med samma år.Från och med innevarande budgetår har hela anslagetupphört. Detta motiverar att ånyo aktualisera frågan om enallmän fiskevårdsavgift.Varje år har motioner lämnats till riksdagenom införande av en fiskevårdsavgift och haravvisat denna tanke.Argumenten mot en fiskevårdsavgift försvagas.Datoriseringen underlättar administrationen. Klubbar ochfiskeföreningarna bör kunna sköta bevakningen.I samband med att man på seröver frågor som rör den statliga administrationen på fisketsområde, är det lämpligt att även aktualisera frågan ominförande av en allmän fiskevårdsavgift. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av införande av enallmän fiskevårdsavgift.
mot · GE02Jo415 · 1991-01-25 00:00:00 — Fiskerilånen är till stor nytta för förnyelse ochförbättring av den svenska fiskeflottan. har statenårligen lånat ut ca 40 milj. kr. för detta ändamål.Uppgifter, bl.a. i regeringens s.k. krispaket från hösten1990, gör gällande att regeringen har för avsikt att slopadessa lån. Om så sker kommer många små yrkesfiskare attslås ut. kommer att försvinna ocharbetstillfällena kommer att bli än mindre i regioner därannat sysselsättningsalternativ saknas. Dessutom kommernyrekryteringen av bl.a. ungdomar till yrkesfisket attförsvåras avsevärt.Efterfrågan på fiskerilån är större än den ram somtidigare tilldelats för dennaverksamhet. Detta visar också att lånen fyller en viktig rolli arbetet att åstadkomma bättre arbetsmiljö och störresjösäkerhet men också bättre ekonomi i de olikafiskeföretagen.Om förslaget skulle bli verklighet innebär det att Sverigeblir det första EFTA-land som tar bort detta stöd tillfiskenäringen. Det är också viktigt att slå fast att det här interör sig om bidrag utan om lån som betalas tillbaka till statenmot en ränta som är 2/3 av den vanliga bankräntan. Attslopa denna form av lån skulle vara att gå rakt motsatt denväg som våra konkurrentländer gör i fiskepolitiken. Ettexempel på detta är att den norska regeringen nyligenföreslagit att ett ökat stöd med 300 milj. NKR skall utgå tilldet norska fisket. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av bibehållande av destatliga fiskerilånen.
mot · GE02Jo417 · 1991-01-25 00:00:00 — Fiske med handredskap -- sportfiske -- har under senareår blivit en fritidssysselsättning som många i vårt land ägnarsig åt. Det engagerar människors natur- ochmiljövårdsintresse.Efter 1973 års Fiskevattensutredning fickfiskeristyrelsen ett belopp på c:a 5 milj.kr. att disponera förstatligt stöd till fiskevård och bildande avfiskevårdsområden. har fått anslag på c:a 1 milj.kr.Man har liggande ansökningar på c:a 25 milj.kr.grundade på intentionerna från utredning och uttalanden.Behovet har sålunda visat sig vara betydligt större äntilldelat anslag.Men även den nedprutade summa som erhållits har haftpositiv effekt och hjälpt till med förbättrad fiskevård.Bidraget har stimulerat till insatser från vattenägare ochsportfiskare och varit en förutsättning för bidrag frånkommuner. Att täcka alla kostnader för aktuella åtgärdermed fiskekortinkomster eller arrendeavgifter somvattenägarna erhåller förslår inte långt.Det statliga bidraget har trotspenningvärdesförändring varit i stort sett oförändrat.Det har arbetats hårt av frivilliga och ideella krafter föratt bilda fiskevårdsområden. Stödet från staten har i deflesta fall varit en förutsättning för att projektet skall kunnagenomföras. Därför får indraget stöd som föreslåstämligen svåra konsekvenser för det fortsattafiskevårdsarbetet.Som exempel kan nämnas ett antal projekt i länsom riskerar att bli bottennapp om stödet förfiskevårdsområden skulle utebli. Det gällerfiskevårdsområden i , välkänd bl.a. för laxfisket, frånmynningen vid i , förbiHögsby och upp till . Det gäller bl.a. områden iVästerviks, och kommuner, i åaroch vattendrag. Fortsatta insatser nu gerförutsättningar för utveckling och bevarande av fiskevattenoch fiskebestånd för kommande tider.Det kan naturligtvis vara motiverat att även insatser påfiskets områden blir föremål för prutningar i ett ansträngtstatsfinansiellt läge. Men en bantning här måste ske på ettsätt som paras med förnuft och insikt om vad bl.a.naturvården står för. Mot den bakgrunden kananslagshöjningar tillfälligtvis få anstå. Uteblivet anslagskulle medföra att redan förberedda projekt inte kaneffektueras och att arbetet med bildande avfiskevårdsområden avbryts. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om anslag till fiskevård.
mot · GE02Jo420 · 1991-01-25 00:00:00 — bestånd av naturreproducerande -- vild -- laxhotas av utrotning. Detta får ej ske. Det största hotet motden vilda laxen är det ökande fisket i . Under desenaste 10--15 åren har fångsterna fördubblats och idagfångas lax . Andelen naturreproducerad lax är nunere i från att tidigare ha utgjort helabeståndet.Laxens livscykel visar att den är beroende både av ett livi älvar och ett liv i havet. Laxen går upp i älvarna och lekerpå hösten. Ungarna kläcks påföljande år. De stannar kvar iälven innan de går ut i havet. Då kallas fisken smolt.Sedan stannar fisken i havet i 2--innan den är lekmogenoch åter går upp i älven och kretsloppet är slutet.Den låga andelen ''vild'' lax i fångsterna i Östersjöninnebär att alldeles för få individer vandrar upp i våranorrlandsälvar för att leka. Detta får flera konsekvenser.Det ena är att de laxförande älvarnas produktionskapacitetutnyttjas dåligt, vilket i sig är slöseri med resurser, men detallvarligaste problemet är att den genetiska mångfaldenurholkas. Ju färre laxar dessto större risk att de enskildaindividerna är släkt. En minskad genetisk mångfald är etthot mot existens, eftersom sårbarheten ökar.Flera olika projekt har på olika sätt arbetat med attförbättra förutsättningarna för den vilda laxen. Ett sådantär projekt som startade 1988.Målsättningen är att öka uppgången av lax och havsöring ilänets laxälvar. Förhoppningen är att satsningen islutändan skall skapa sysselsättning genom ökad turism.Projektet finansieras med lika delar av staten, länets allakommuner och näringslivet. Projektarbetet innebär bl aavelsarbete med älvtypiska laxarter, biotopåtgärder ochåtgärder för att begränsa mynningsfisket.Det största problemet är dock fisket i . Det ärav största vikt att detta fiske regleras och minskas. Följandeåtgärder behövs: En fredningszon i , enligt flera bedömare, vara tillräckligt för att på sikträdda den naturreproducerade laxen. För attkompensera yrkesfisket bör man görakompensationsutsättning av lax längs kustområdena i södraÖstersjön. Staten måste ta ett större ansvar för dennaturreproducerade laxens överlevnad. Med större ansvaravses mer pengar. Jämfört med våra nordiska grannar,satsar bara en tiondedel på fiskevård.Den naturligt reproducerande ''vilda'' laxen är ennaturtillgång som vi inte har råd att utrota. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att rädda dennaturreproducerade laxen.
mot · GE02Jo423 · 1991-01-25 00:00:00 — Fiskerätten på vissa fastigheter Rätten till fiske sammanfaller inte alltid med rätten tillvattenområde. För de fall då ingenting redovisats om vattenoch fiske i den gamla skiftesförrättningen, har en raddomstolsavgöranden fastslagit vad som skallanses gälla. Innebörden av besluten är att vattnet skall ansesdelat efter strandinnehavet, medan däremot fisket harbibehållits som en samfällighet för fastigheter i skifteslaget.För många framstår det som helt oförståeligt, i synnerhetom det leder till att en fastighet som ligger långt ifrån vattnetoch saknar strand ändå har fiskerätt och att en annanfastighet vid vattnet saknar denna rätt.Förhållandet kan förklaras. Fisket var ofta av mycketvarierande värde inom fiskevattnets olika delar och mankunde inte göra en uppdelning i bestämda arealer utan storaorättvisor. Man bibehöll då fisket som samfälld egendom.När fisket på så sätt var avklarat, tillmätte man intevattenområdet i sig självt något värde utan betraktade detsom impediment. Ett impediment skulle enligtskiftesstadgan läggas till intilliggande fastighet.För fastigheter som bildats genom äldrejorddelningsförrättningar typ avsöndring frånskattehemman innebär det att man kan äga vattnet ochsjöbotten i en sjö eller vattendrag, men trots detta inte harrätt att fiska.Enligt min uppfattning står denna tolkning som gjorts idomstolsutslag inte längre i samklang med den allmännarättsuppfattningen om vad som bör följa med i äganderättenav mark och fastighet. Jämförelser kan göras med jakträttensom är kopplad till ägandet av mark och fastighet.Jag anser att en översyn av de ovan beskrivnaförhållandena bör göras så att alla fastigheter där det ingårvatten och sjöbotten också får rätt till fiske på sitt egetvatten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn av nugällande regler för rätten till fiske på vissa fastigheter ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Jo424 · 1991-01-25 00:00:00 — Bidrag till bildande av fiskevårdsområde I budgetproposition l990/9l föreslås att bidrag tillförrättningskostnader inte skall utgå enligt tidigare löfte.Bakgrunden är följande. Staten lämnar bidrag tillförrättningskostnader för bildande av fiskevårdsområdenmed eller . I gäller den högre siffranområden längs Vindelälven.Förra året diskuterades ett slopande av bidragen. Menriksdagen beslöt att bidrag skulle lämnas till förrättningar,som sökts senast den l september l990. Eftersom dettainnebar en sista möjlighet tillkom ett stort antalansökningar före nämnda datum. I enbartinlämnades 92 ansökningar. Därtill kommer l5 tidigaresökta förrättningar. Om nu -- som framgår avpropositionen -- löftet inte uppfylls blir konsekvenserna förde enskilda fiskevårdsområdena minst sagt besvärande.Man har beräknat att bortfallet för lågt räknatblir l,4 milj.kr. Summan är i och för sig inte stor, menutgiften drabbar människor med små inkomster och småmöjligheter till nya inkomstförstärkningar. Det är ettflagrant löftesbrott.Det är orealistiskt att bortfallet i skallkunna täckas av fiskekortsinkomster. Kommunerna stårredan idag för av förrättningskostnaden och det ärsynnerligen svårt för kommunerna -- som redan ärekonomiskt hårt trängda -- att betala helaförrättningskostnaden. Det föreligger risk attfiskerättsägarna blir nödsakade att återkalla sinaansökningar, vilket innebär kapitalförstöring då kostnaderredan nedlagts på förrättningen. Dessutom kankonsekvensen bli att man ej kommer att sälja fiskekort,vilket drabbar den fiskintresserade allmänheten. Fisket ärju ett allmänt känt intresse för många turister.nSammanfattningsvis konstaterar jag att det är en viktigfråga med stor betydelse för attfiskevårdsområden kan bildas i planerad omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attstatsbidrag till förrättningskostnader för bildande avfiskevårdsområden skall utgå enligt tidigare beslut.
mot · GE02Jo426 · 1991-01-25 00:00:00 — Sportfisket, dvs. fiske med handredskap för nöje ochrekreation, har under utvecklats av svenska folkets viktigaste friluftssysselsättningar.En av och genomfördomfattande undersökning (Fritidsfiske 90) visar således atthela 2,8 miljoner personer i åldersgruppen 18--ärintresserade av fiske och att 2,1 miljoner av dessa utövadefiske de senaste 12 månaderna.Trots sportfiskets omfattning och stora värde harsamhällets och inte minst statens insatser för att utvecklaverksamheten varit av ytterst liten omfattning. 1973 årsFiskevattenutredning presenterade förslag till finansieringav sportfiske och fiskevård genom en särskild allmänfiskevårdsavgift. Sportfiskarna har ställt sig positiva tillinförande av en allmän fiskevårdsavgift. Förslag tillprinciper för en sådan avgift har också formulerats.Befrielse från avgiften ges i följande fall: Personersom fiskar efter andra arter än lax och havsöring efter kustoch i hav. Barn och ungdom under 16 år.Fiskerättsägare som fiskar i eget vatten. Licensieradeyrkesfiskare.Medel som inflyter genom fiskevårdsavgiften bildar ensärskild fiskevårdsfond med kammarkollegiet somförvaltningsmyndighet.Var och en som upplåter fiskerätt till annan skall varaskyldig att tillse att den, vilken fiskerätten upplåtits till, harerlagt fiskevårdsavgift.På enskilt fiskevatten och allmänt vatten får kontrollutövas av den ordinarie statliga tillsynen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av allmänfiskevårdsavgift.
mot · GE02Jo429 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslag till fiskevård m.m. Sportfisket har under utvecklatstill en viktig fritidssysselsättning. En undersökning har visatatt 2,8 miljoner personer i åldersgruppen 18--ärintresserade av fiske; av dem har 2,1 miljoner utövat fiskeunder den senaste 12-månadersperioden.Trots sportfiskets stora omfattning har statens insatserför att stödja verksamheten varit av liten omfattning. Endastödet har tills nu varit att haft att disponeraett anslag om ca för stöd till bildandet avfiskevårdsområden och stöd till sportfiskarnas ochfiskevattenägarnas organisationer för informationsinsatser.Bildandet av fiskevårdsområden är en viktig åtgärd föratt skapa tillgång till fiskevatten för fritidsfisket och för atteffektivt kunna via fiskevårdsområden åstadkommaförbättringsåtgärder för fiskebestånden.Nu föreslår regeringen att anslaget upphör. Detta ärmycket olyckligt då det finns ansökningarom bildande av fiskevårdsområden motsvarande entotalkostnad om nära . Beräknat statsbidrag tilldetta enligt beslut är drygt 27 milj. kr.Bildandet av fiskevårdsområden äventyras om intefortsatt statligt stöd utgår till förrättningskostnaderna.Likaså försvåras de båda organisationernas verksamhet omde inte fortsättningsvis kan komma i åtnjutande av statligtstöd för sin verksamhet på detta område. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till för /92anvisar ett anslag om 8,324 milj. kr.