mot · GE02A461 · 1991-01-25 00:00:00 — Trots efterkrigstidens längsta högkonjunktur så finns detkommuner som fått se sin befolkning minska i stort settvarje år . Och tyder allting på attbetydligt sämre tider är på väg.I norra har kvinnorna redan nu lägresysselsättningsnivå än riksgenomsnittet. I ,och är kvinnounderskottet ibefolkningen särskilt stort. T.o.m. en så framtidsinriktadbransch som elektronikindustrin har minskat i Västmanlandunder 1980-talet.Trots allt är det kategorin ''Arbete'' som uppges som detdominerande skälet för dem som flyttar från Västmanland.I norra uppger 38--detta som skäl. Iövriga delar av länet svarar 27--samma sak.Familjeskäl är det som kommer sedan. Därefter kommer''Bo/miljö,service'' och uppger utbildning som skälför avflyttning.För inflyttarna till länet är det, förutom familjeskäl,''Bo/miljö'' som anges ligga bakom inflyttningen. Dettaunderstryks i en annan rapport där befolkningensboendeval spelar en allt större roll för var företagenslokaliseringar sker. Satsningen i miljö i ordets vidastebemärkelse kommer därigenom att spela en allt större roll.Det är alltså inte så enkelt som att människor flyttar dit därdet finns jobb. Det är också i ökande omfattning så attjobben kommer dit där människor väljer att bo.En viktig faktor i detta sammanhang är följande: 1950var drygt sysselsatta verksamma i globalteller åtminstone nationellt inriktade verksamheter. Mentvärtemot vad man kanske kunde vänta sig, så är idagenbart sysselsatta i sådana verksamheter, medan 70%arbetar för lokalt eller regionalt inriktade verksamheter.Det är förstås den offentliga sektorns expansion som slårigenom här. Men det har den betydelsen att en allt störredel av de yrkesverksamma har likartade arbeten att välja påöver hela landet och andra faktorer då kan spela en relativtsett större roll vid val av bostadsort.Behövs det något program för arbete? Behövs det någonregionalpolitik? Är inte marknaden överlägsen alla formerav styrande? Marknaden har förvisso många fördelar ochhar underskattats av . Framför alltflexibiliteten och det effektiva resursutnyttjandet talar förmarknaden. Men, den är ''blind''. Effektivitet,resursutnyttjande och tillväxt måste ha målsättningar ochdem kan marknaden aldrig formulera. Sammanhängandemed detta är det problem som i brist på namn kan visas medett exempel. Ska jag ut och resa så måste jag ofta ta bilen,därför att tågen inte går. Som individ kan jag bara väljamellan att köpa bil eller ta tågen som står i tidtabellen. Isamma situation står en stor mängd människor. Menprocessen att, säg 15.000 människor flyttar över sina utgifterfrån bilresor till tågtrafik kan inte ske förrän tågen faktisktfinns där. Och de finns inte där förrän det kollektivabeslutet om detta är fattat och verkställt.Regionalpolitik -- finns den?Det finns ett regionalpolitiskt stöd på ca 2,5 miljarder.Men detta är ''nålpengar'' i förhållande till helastatsbudgeten eller t ex de statliga sektorsmyndigheternasinvesteringsbudgetar. Ser man till hela statsbudgeten i ettregionalpolitiskt perspektiv så blir mönstret ganskaöverraskande. Bergslagen tar inte emot utan ger''regionalpolitiskt stöd'' på ca 2,25 miljarder. Vinnarna idenna nationella omfördelning är, förutom Norrlandsinland, ''Huvudstadsregionen'', ''--'' samtkategorin ''städer''! Än mer allvarligt är att det stöd somfaktiskt går till Bergslagen inte är framtidsinriktat påforskning, utbildning, kultur eller annan infrastruktur.T.ex. får hälften av allt statligt stöd till kulturen!Bergslagen är direkt missgynnat särskilt påkommunikationsoch utbildningsområdena. Medanregeringen talar om balanserad befolkningsutveckling m.m.så är statsbudgeten konstruerad så att redan överhettadeområden faktiskt får mest stöd. Dessutom motverkasregionalpolitikens ambitioner av statliga sektorsbeslut inomSJ, , etc. Det måste istället bliså att statens samtliga verksamheter tar hänsyn till deregionalpolitiska målen. Men i t.ex. förslag tillinvesteringar kommer de närmaste årens största belopp attsatsas på sträckan --Malmö.Även skattereformen missgynnar glesbygden eftersomskattelättnaderna blir mycket måttliga för låg- ochmedelinkomsttagare som präglar glesbygden. Bl.a. de, i ochför sig motiverade, pålagorna på bilåkandet som skafinansiera de rikas skattesänkningar, slår hårt motglesbygden.TransporterI beräknas nästan 2 200 GWh användas förtransporter. Av dessa utgörs 1 450 av bensin, 700 av dieseloch 28 av el. bensin och diesel används . I finns 149000 motorfordon, varav 108 000 bilar, 17 000 bussar och 8300 lastbilar.Bilismens miljöskadlighet ska förstås i första handbekämpas genom att göra den mindre nödvändig. Menockså genom teknisk utveckling, avgasrening och genomalternativa drivmedel. Här kommer etanol för motordrift insom ett bra alternativ. blandar man in 5%etanol i bensin. etanol kan brukas för bussar och andratunga fordon i stadsmiljö. Etanol i vanliga dieselmotorerger lägre utsläpp av sot, koldioxid, kolväten ochformaldehyd. Etanol baserad på biomassa ökar inte hellerkoldioxidutsläppen.Etanolfabrik till KöpingRedan i slutet av 1970-talet rekommenderade en statligutredning att ett blandbränsle av bensin och alkohol skulleintroduceras och en utveckling med enbart alkohol somdrivmedel skulle främjas. Men ointresse tillsammans medlåga bensinpriser har gjort att även deutvecklingsmöjligheter som funnits i stor utsträckningförsummats. En fullskaleanläggning beräknas ha enproduktionskapacitet på etanol per år.Förutom etanol för inblandning i bensin så ger densidoprodukter som foder och stärkelse. Med relativt högabensinpriser, jordbrukets omställning, som kommer attändra mycket i , samt tillgången till hamn, ärKöping en mycket lämplig lokaliseringsort för dennaanläggning.EnergiskogMed energiskog menas att man utnyttjar snabbväxandeträdslag som skjuter nya skott efter avverkning.Företrädesvis används arter av Salixsläktet som pil, sälg ochvide. Energiskogsodling bör starta i rejäl skala, framförallti länets södra och östra delar där det behövs alternativ tillspannmålsproduktion. Särskilt i , , ,och finns gott om lämplig mark. Salixodlinginnebär, liksom all annan intensiv odling, en delmiljöförändringar. används handelsgödsel ochbekämpningsmedel, det sistnämda dock bara ietableringsfasen. Å andra sidan så kan läckage avnäringsämnen minska jämfört med t ex spannmålsodling.Och om askan efter förbränning återförs så tillförs odlingennäringsämnen på det recirkulerande sätt som måste ansespositivt.TågetFullfölj satsningen på Bergslagspendeln med en brabansträckning, god spårkvalitet och snabbtåg som tillåterfarter /h. Snabbtåg iupp /h --/----halverar nästan restiden --. Dessutom beräknas marknaden förBergslagspendeln öka . Avvisa de aktuellaplanerna på att lägga ner persontrafiken på --Örebrolinjen. I plan refereras det till''godsstråket'' --/------. I de aktuella investeringsplanerna så skavalperiodens största investeringar göras på sträckanStockholm--. Detta är inte en acceptabelprioritering.Utarbeta en länsvision för länets utveckling ochtransportbehovMed länsfakta kring befolkning, näringsliv, utbildningm.m. analyseras problem och möjligheter. Dagenstransportmöjligheter beskrivs och samordning,miljöpåverkan och resurser analyseras. Utifrån detta görsen länsvision där järnvägen, sjöfarten och kollektivtrafikenkraftfullt prioriteras. I sammanstrålar sjöfart,järnväg, och flygtrafik. Förutsättningar finnsatt utveckla till ett transportnav i och kringMälardalen.UtbildningUtbildningsnivån är lägre i och särskilt iBergslagsdelen än i landet som helhet. Befolkningen idenna del av landet har också mindre tillgång tillpersonalutbildning än i övriga landet. Därför behövs enextra satsning på komvux, grundvux och folkhögskolor.Vuxenstudiestödet måste förstärkas så att det motsvararinkomstbortfallet för folk i vanliga inkomstlägen.Gemensam sektorVänsterpartiet är det enda parti som säger nej till ennedrustning av den offentliga sektorn. En nedrustning deborgerliga anser önskvärd och socialdemokraterna tydligenmenar vara nödvändig i EG-anpassningens spår. Förutomatt möjliggöra yrkesarbete för framför allt kvinnorna, så ärden offentliga sektorns sjukvård, äldreomsorg, barnomsorgetc den verkliga sysselsättningsmaskinen för Västmanlandskvinnor. Efter att man tömt kommunernas och landstingensreserver genomförs skattestopp. Konsekvenserna ser viomkring oss. 1991 avser att varsla 200 anställdaom uppsägning och i många kommuner är situationenlikartad. Och detta när vi går in i en lågkonjunktur.StåletÄven kommer stålet att ha en stark ställningsom material och stålproduktion att vara viktigt församhället. För stora delar av den i och Sverigeså viktiga verkstadsindustrin, så är tillgången på brastålprodukter viktig. Det är därför ett nationellt intresse attdet finns en offensiv och framtidsinriktad stålindustri och attdär finns ett starkt samhälleligt inflytande. I ''Svenskametallbolaget'' bör gruvbolagen samt stål- och smältverkensammanföras för att genomföra den nödvändigaplanmässiga utvecklingen av det svenska stålet. Medstigande skrotpriser och ökat importberoende blirjärnsvamp alltmer intressant. Järnsvamp är rent järn med''svampig'' struktur. Byggandet av ett mindre sådant verkger ca 200 arbetstillfällen och driften beräknas sedansysselsätta ca 90 personer. Överskottsvärmen som bildaskan driva ett kulsinterverk. Två sådana anläggningar, en iNorrbotten och en i Bergslagen kunde tryggaråvarutillgången. Prospektering efter nya sulfidmalmer,industrimineraler och legeringsmetaller måste intensifieras.Processer som ELRED och PLASMA bör utvecklas ochkomma till användning i Sverige.LöntagarfondernaLöntagarfonderna, vart tog de vägen? Har t exMellanfonden haft någon som helst positiv betydelse förVästmanlands län? Inför en hotande lågkonjunktur måstefondernas resurser aktiveras för regionalpolitiskasatsningar. Framförallt bör fondernas kapital användas fört ex de stora och nödvändiga framtidsinvesteringarna påjärnvägssidan, hellre än att som delta i aktiegaloppen.Fonderna bör engagera sig i vårt läns energiproduktion ochförädling av landets råvaror inom metallurgin ochträområdet, hellre än att spekulera på köp i televerket.Löntagarna ska väl inte behöva köpa ett samhällsägt företagen gång till?AvslutningDe demokratiska aspekterna av att människor ska fåleva och bo där de själva väljer, är självklara. Mendemokratin bör även förbättras med avseende på alla desvåröverskådliga organ som handlägger frågor om regionaltstöd. Vidare får det minskade manöverutrymmet påregionalpolitikens område som EG-harmoniseringen förmed sig inte glömmas bort.Regionalpolitiska satsningar får inte ske till priset av enförsämrad miljö, detta förstör bara betingelserna för ett gottliv . Därför hänger förslagen om sysselsättning intimtsamman med dem på trafik-, miljö- och energiområdena.Jorden är inget vi ärver från våra föräldrar, utan något vilånar från våra barn. Därför måste ett ekologiskt synsättbyggt på recirkulerande processer prägla jordbruket. Bl aför att minska på transporterna och deras miljöförstöring såmåste produktionen bli mera lokal. Det nationellaoberoendet såväl som det globala ansvaret måste medföraen betydande jordbruksproduktion i vårt land och län.Mycket av utvecklingen i glesbygden föreslås bygga påprinciper om självförvaltning. Jämfört med den privatatjänsteproduktionen så har den gemensamma sektornsutbyggnad under tidigare decennier varit relativt hyggligtfördelad över landet. Men i dessa nedrustningstider hotardenna ryggrad i regionalpolitiken att bryta samman. Attregionalpolitiken självklart är en viktig rättvisefrågabehöver knappast sägas, men något som ofta glöms bort ärrättvisan mellan kvinnor och män.Arbete är centralt i detta sammanhang och dengemensamma sektorn är oerhört viktig för kvinnorna --både för att möjliggöra yrkesarbete och för att erbjudaarbetstillfällen. Men även fritids- och utbildningsutbudet ärav stor vikt. Det finns många orsaker till detkvinnounderskott som t ex Bergslagen lider av. Bergslagen,brukar det sägas, är en bygd, byggd av män för män, ochdet märks. För att differentiera arbetsmarknaden mot flerjobb i tjänstesektorn och skapa ''kvinnoarbeten'' kan t expostgirot utlokaliseras till . Även inom länetkan en decentralisering ske; varför ska t exskogsvårdsstyrelsen ligga på Stora Gatan i ?Utbyggnad av naturgasnät har på andra håll i Europabidragit till industrietableringar nära ledningen.Järnvägssatsningarna på bl a skaparsysselsättning och bör inför den väntade lågkonjunkturensnarast komma till stånd. Enbart beräknas ge 1800 jobb med allt ifrån anläggningsarbeten,insatsvaror som pålar och armeringsjärn, råmaterial somstålämnen till transporter och andra tjänster. Energisidanmed satsningar på biobränslen, etanolfabrik ochförgasningsanläggning för biobränslen ger också värdefullatillskott till arbetsmarknaden. En utveckling avserietillverkade skördetröskor för energiskog beräknaskunna sänka den totala produktionskostnaden . finns en tradition av liknande produktionsom kanske kunde användas nu när energiskogen växer,bokstavligt såväl som i betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till åtgärder förett utvecklingsprogram för i enlighet medvad som anförts i motionen.