mot · GE02Sf353 · 1991-01-25 00:00:00 — Socialförsäkringssystemet syftar till att tillgodosemedborgarnas behov av ekonomisk grundtrygghet vidsjukdom, rehabilitering, handikapp och ålderdom. Denekonomiska omfattningen av systemet beräknas /91 uppgå till . Dettainnebär att dess andel av BNP utgör drygt 20%.Riksförsäkringsverket () och de 26försäkringskassorna svarar för administrationen avsystemet.Utgiftsökningen inom systemet har under 1980-taletvarit kraftig. Detta har haft en tendens att tränga undanandra angelägna behov. Det är ett tecken på attsocialdemokraterna misslyckats med att förvalta ochutveckla den svenska välfärden. Transfereringarnas tillväxthar lämnat ett mycket blygsamt utrymme för såväl ökadeinsatser inom en rad viktiga offentliga verksamheter som förreallöneökningar. Den snabba kostnadsökningen inomsocialförsäkringssystemet försvårar en angelägen sänkningav det totala skattetrycket.Det är betecknande att kostnaderna inom exempelvisarbetsskadeförsäkringen, timsjukpenningsystemet ochsjukpenning under utbildning har tillåtits skena ivägsamtidigt som förslag om angelägna åtgärder för attexempelvis kapa operationsköerna och förbättrasituationen för handikappade avvisats av riksdagensmajoritet. Det glömda har blivit lidande avsocialdemokraternas oförmåga att ta itu med den otygladetillväxten inom vissa delar av socialförsäkringssystemet.I denna motion för vi fram ett antal förslag ochsynpunkter inom socialförsäkringen som på olika sättmedför att systemet bättre uppnår sina syften, bl.a.följande:Inför sjuklön och kompensera arbetsgivarnaInför arbetsgivarinträdeInför flexibla nivåer inomsjukförsäkringenSlopa kravet om anmälan avsjukpenninggrundande inkomstUtbildning bör intefinansieras genom sjukpenningÖverför medel frånsjukförsäkringen till sjukvårdenFörbättra reglerna vidtillfällig föräldrapenningInför sjuklön och kompensera arbetsgivarnaVåren 1990 fick vi -- i samband med enöverenskommelse med regeringen omstabiliseringspolitiken -- gehör för en rad angelägnaåtgärder inom socialförsäkringen, bl.a. en reformering avarbetsskadeförsäkringen och införande av en lagfästsjuklön. Regeringen har emellertid misskött den fortsattahanteringen av dessa åtgärder. I det s.k. krispaketet hösten1990 drog regeringen ensidigt tillbaka sitt löfte om attsjuklön skulle införas. Istället föreslogs en tämligenkomplicerad förändring av sjukersättningen med ökadsjälvrisk. Den främsta förändringen utgörs av sänktaersättningsnivåer för de försäkrade vidkorttidssjukskrivningar.Denna förändring börjar gälla fr.o.m den 1 mars 1991.Reglerna som följer av denna förändring är ohanterliga ochkräver en ökad kontroll och byråkrati frånförsäkringskassornas (FK) sida. Med en lagstadgad sjuklönhade kassorna kunnat spara in ca 2000 tjänster. Resurserhade därvid kunnat frigöras för ansträngningarna attförbättra rehabiliteringen och därmed sänka det s.kohälsotalet. måste stor kraft i stället ödas på en tungbyråkrati.Enligt det riksdagsbeslut som fattats med stöd av (s), (m)och (c) skall sjuklön nu i ställetinföras från . Vi anser det värdefullt attarbetsgivarna härigenom får ta över det ekonomiskaansvaret för de korta sjukfallen. Inte minst bör detta utgöraen morot att ta itu med dåliga arbetsmiljöer. Menförsäkringskassorna borde ha sluppit att genomgå tvåtidsödande förändringar. De skall nu först administrera en sänkt ersättning varefter de -- omregeringen inte ändrar sig en gång till -- den 1 januari 1992kommer att befrias från flertalet uppgifter kringkorttidsfrånvaron. Den hårda belastning som råder hoskassorna är en direkt följd av socialdemokraternasslalomåkning mellan olika ståndpunkter i denna fråga.Det borde vara en viktig del i införandet av sjuklön attarbetsgivaravgifterna sänks. En sjuklön innebär attarbetsgivarna tar på sig kostnaderna för de anställdassjukpenning . Det är därför ensjälvklarhet att de måste bli kompenserade för denna utgift.Men om detta sägs inget i beslut. I denursprungliga överenskommelsen ingicksänkt arbetsgivaravgift som en självklar del avsjuklönereformen. liberalerna står till skillnadfrån regeringen fast vid denna ståndpunkt.Inför arbetsgivarinträdeArbetsgivarinträde innebär att arbetsgivarenadministrerar den anställdes sjukfrånvaro. Den sjukskrivnebehöver bara vända sig till arbetsgivaren som sedan sköterresterande administration. betalarersättningen till arbetsgivaren som sedan betalar ut lön tillden anställde, med de föreskrivna avdragen.Ett införande av lagstadgad sjuklön utesluterinte ett system med arbetsgivarinträde. med sjuklön finns det mycket som talar för attarbetsgivaren även fortsättningsvis bör administrera densjukskrivnes sjukpenning. Det finns flera fördelar med ettarbetsgivarinträde, nämligen:Den sjuke behöver baravända sig till en instans. Arbetsgivaren får i samband medett sjuklönesystem mer rutin att administrera sjukfrånvarooch det kan knappast uppfattas som ett merarbete att ävenefter göra det. Dessutom hararbetsgivarna ett visst administrativt merarbetenär arbetstagaren är sjuk.Med arbetsgivarinträde skulleden sjukskrivne få sin lön regelbundet från arbetsgivaren.Inkomsterna blir då regelbundna, vilket inte alltid är falletvid sjukskrivningar . Sjukpenningen betalas förnärvarande ut oberoende om arbetsgivaren gör ett avdragpå lönen innevarande månad eller nästkommande. Dettamedför därför att arbetstagaren ena månaden kan fåbetydligt högre inkomster än normalt och nästkommandemånad blir inkomsterna därför ofta kännbart låga.Försäkringskassorna skulle ytterligare avlastas vissa tungaadministrativa uppgifter, t.ex genom att det bör bli möjligtatt betala ut sjukpenningen till arbetsgivarna en gång permånad.Arbetsgivarinträde fyller ett syfte även irehabiliteringshänseende, eftersom den sjuke inte lika lättblir bortglömd av sin arbetsgivare då denne måsteadministrera sjukpenningen.Arbetsgivarinträde är särskilt praktiskt inom storaföretag. Vi föreslår därför att detta införs i kombinationmed sjuklön. Arbetsgivarinträdet bör tillämpas så längesom anställningsförhållandet varar. Vissa undantag frånarbetsgivarinträde bör få finnas. Dessa undantag bör varaav liknande karaktär som undantagen för den kommandesjuklönen. Där föreslås vissa undantag för bl.a småarbetsgivare och de som är uppdragstagare.Inför flexibla nivåer inom sjukförsäkringenFör närvarande finns det vissa fasta nivåer inomsjukpenningförsäkringen, nämligen en fjärdedels, en halvoch tre fjärdedels sjukpenning. Fjärdedelsvarianterna ärrelativt nya och utgör ett steg i rätt riktning för attunderlätta rehabiliteringsarbetet. Enligt vår mening finnsdet emellertid skäl att helt lämna den stela låsningen tillfasta delnivåer. Efter en längre tids sjukdom finns detmycket som talar för att återgången till arbetet skulleunderlättas om det fanns möjligheter att fritt välja delnivåinom sjukförsäkringen. Detta skulle kunna underlätta attfler skulle klara av ett återinträde på arbetsplatsen.Förtidspension skulle på detta sätt i en del fall kunnaförhindras.Det bör vara läkaren, ocharbetsgivaren som i samråd med den försäkrade avgörvilken procentandel som bör tillämpas.Slopa kravet om anmälan av sjukpenninggrundandeinkomst, SGIEnligt lag är var och en skyldig att till försäkringskassanange förändringar som kan påverka utbetalning av olikaersättningar, såsom sjukpenning, föräldrapenning,utbildningsbidrag m.m. Det innebär attförsäkringskassorna måste hantera miljontalssådana anmälningar. Det är klarlagt att en tredjedel avdessa anmälningar inte kommer till användning på grund avatt personerna i fråga inte är sjuka.Det vore därför en stor administrativ besparing att slopadet allmänna kravet om att anmäla inkomstförändringar tillförsäkringskassan. Vi föreslår istället att var och en som göranspråk på ersättning från i sambandhärmed uppger sin aktuella inkomst, om ändring har inträtt.Sjukpenningen utbetalas då med ledning av detta. Dennaförändring bör genomföras . Den enskilde ärsjälvfallet som tidigare ansvarig för att lämnade uppgifter ärkorrekta. I ett system med sjuklön och arbetsgivarinträdekan arbetsgivaren bistå meduppgiftslämnandet när arbetstagaren är sjukskriven mer än14 dagar.Denna förändring beträffande anmälan om SGI tillförsäkringskassorna medför att försäkringskassorna får ettminskat resursbehov. Vi uppskattar denna till minst 15milj.kr. under /92. Därför föreslår vi attanslaget till allmänna försäkringskassor minskas med dennasumma.Vi har uppmärksammat att det finns komplikationer ochegendomligheter i definitionen av sjukpenninggrundandeinkomst, SGI. Vi avser återkomma till denna fråga isamband med någon av regeringens aviseradepropositioner.Minska kvinnornas höga sjukfrånvaroKvinnorna har genomgående en högre sjukfrånvaro änmän. var kvinnornas sjuktal 28,7 och männensvar 22. har kvinnornas sjuktal ökat betydligtmera än männens. Ökningen för kvinnorna har varit 9,2 ochför männen 4,6. Kvinnorna svarar därmed för mer än 2/3 avsjuktalets ökning under perioden.Det finns en rad olika orsaker till dessa skillnader mellankönen. En viktig faktor är vår höga och ökandeförvärvsfrekvens bland kvinnor. Häri finns också ett skäl tillatt sjuktalet som helhet har ökat under senare år.Det höga sjuktalet bland kvinnor är en varningssignalsom tyder bl.a. på brister i arbetslivet. Kvinnornas högresjuktal avspeglar också att ansvarsfördelningen i hemmenännu är ojämn. Om det höga sjuktalet skall kunna sänkasmåste dessa problem ägnas ökad uppmärksamhet. Vi anseratt skillnaderna i sjukfrånvaron mellan män och kvinnormer bör analyseras som underlag för fortsattaöverväganden om hur arbetslivets villkor skall kunnaförbättras. Ett sätt att öka anpassningen i arbetslivet är attpå fler arbetsplatser införa flexibel arbetstid.Sjukpenning under utbildningUnder utbildning kan en särskild form av sjukpenningutgå. Detta är möjligt om utbildningen sker irehabiliteringssyfte. Reglerna för denna typ av sjukpenningär knapphändigt utformade. Praxis underperioden --1988 har ökat försäkringens räckvidd vadgäller sjukpenning under rehabilitering. Denna utvecklinghar blivit mycket dyrbar för sjukförsäkringen. Sjukpenninganvänds numera ofta som försörjningskälla vidutbildningar. har i sina beräkningaruppskattat att sjukpenning under utbildning kostar mellanen och i utgifter årligen.Denna utveckling har skapat orättvisor mellan å enasidan dem som studerar och är sjukskrivna och å andrasidan dem som studerar med utbildningsbidrag ellerstudiemedel. Det s.k. sjuktalet och därmed ävenohälsotalet kan sägas ha blivit missvisande.Det är positivt att olika typer av rehabiliteringsåtgärdervidtas för att återföra människor till arbete. En utbildningkan utgöra ett värdefullt inslag i denna strävan. Men andrafinansieringskällor måste utnyttjas mer vid denna typ avrehabilitering. Detta gäller speciellt mycket långautbildningar. Reglerna bör ändras så att större jämlikhetuppstår mellan olika studerandegrupper. Åtgärden börkunna leda till en besparing, som vi uppskattar till 700milj.kr. under /92. Vi förutsätter att deinbesparade medlen kan tillföras statsbudgeten.En och samma läkare vid långa sjukfallEtt uppmärksammat problem i samband med långasjukfall och rehabilitering är bristen på helhetsansvar förpatienten. Ett sätt att öka kontinuiteten i läkartillsynen vidlånga sjukfall kan vara att en och samma läkare ges ansvaretför intyg och utlåtanden som ligger till grund försjukskrivning.Försäkringskassan har en lagstadgadmöjlighet att styra den försäkrade till en anvisad läkare.Men detta sker dock ganska sällan och endast då kassanbefarar missbruk av försäkringen.Försäkringskassan bör tillsammans med den sjukskrivnebestämma att en och samma läkare skall ges ettsammanhållet ansvar för intyg och utlåtanden vidlångtidssjukskrivning och rehabilitering.Vi ser detta förslag som en tillfällig förbättring avnuvarande system i avvaktan på att vår husläkartankegenomförs.Överför medel från sjukförsäkringen till sjukvårdenEn person som är i behov av t.ex. en kranskärlsoperationfår ofta gå och vänta på insatsen . Tillden sjuke utbetalar sjukpenning,som samhället går miste om produktion.Dessutom utsätts den sjuke för ett svårt lidande, vilketdelvis är orsakat av sjukdomen. Att inte få tillhöra enarbetsgemenskap tär ytterligare på livslusten och kan lättmedföra psykiska störningar. Denna långa väntan påoperation kan medföra allvarliga följdsjukdomar av bådesomatisk och psykisk karaktär. Detta kan omöjliggöra ettåterinträde på arbetsmarknaden. Förtidspension blir förmånga det enda alternativet.Många som köar för en operation är pensionerade. Ävenför dessa patienter medför den långa väntetiden lidande ochrisker för följdsjukdomar eller i värsta fall en alltför tidigdöd. Kommuner och landsting kan påverkas indirekt t.ex.genom tillkommande kostnader för färdtjänst ochhemtjänst samt genom fördyrad sjukvård.Från både mänskliga och ekonomiska utgångspunkterfinns det därför starka skäl att ta krafttag mot köerna inomsjukvård. I en annan motion från liberalerna omsjukvård föreslår vi att det belopp som överförs tillsjukvården i samband med reformeringen aväldreomsorgen motsvarande 500 milj.kr. skall användas tillatt eliminera köerna inom sjukvården.I vår partimotion om sjukvården för vi dessutom fram ettförslag om 100-dagarsregel. Denna skall avse vissaspecificerade operationer inom den somatiskakorttidsvården. En förteckning över vilka operationer somskall omfattas måste upprättas så att inga missförstånduppstår. Denna förteckning skall regelbundet ses över.Ersättningen bör täcka patientens kostnader föroperationen upp till den nivå som svarar motsjukvårdshuvudmannens genomsnittliga kostnad förmotsvarande behandling.Införandet av 100-dagarsregeln kommer enligt vårbedömning att skapa en nyttig press påsjukvårdshuvudmännen att komma till rätta med brister isin arbetsorganisation och interna resursfördelning.Regeringen har länge motverkat en överföring av medelfrån sjukförsäkringen till sjukvården i syfte att kapa köerna.På senare år kan vi notera en ändrad inställning frånregeringens sida. Ytterligare försök och experiment behövsför att finna vägar att bryta barriärerna mellan de bådasystemen. Regeringen bör ges i uppdrag att överväga hursådana insatser ska kunna göras förenliga med gällandelagar.FAS 90FAS 90 är är namnet på socialförsäkringens planeradedatasystem, som avses fungera som stöd vid bl.a.lokalkontoren. Syftet med FAS 90 är bl.a. att åstadkommaen effektivare handläggning av rehabiliteringsärenden. Detskall också förenkla sjukfallshanteringen och ge underlagför att kartlägga och spåra ohälsa lokalt. Möjlighetenöppnas att sammanställa information om t.ex. antal sjukfallav viss typ på ett visst arbetsställe, antal sjukfall ochdiagnoser hos läkare och kostnader för dessa samtsjukskrivningsmönster inom kassans område.FAS 90 var delvis tänkt som ett medel irationaliseringsarbetet med försäkringskassornasrutinmässiga sjukfallsadministration. Antalet ärenden ärdrygt 11 miljoner . Det planerade införandet avsjuklön medför emellertid att kassorna endastbehöver administrera omkring 2,5 miljoner sjukfall.Vi har tidigare i denna motion föreslagit att möjlighet tillarbetsgivarinträde bör införas vid sidan av sjuklönen.Arbetsgivarna ges då i uppgift att ansvara för de anställdassjukfallsadministration så länge anställningen varar.Arbetsgivaren avses nu betala sjuklön under de . Därefter betalar ersättningentill arbetsgivaren som i sin tur betalar ut sjuklön till denförsäkrade. Detta medför att försäkringskassornasadministration av de sjukfallen ytterligare underlättas.Integritetsfrågorna i samband med FAS 90 är heller intelösta. Det nya datasystemet innehåller en radintegritetskänsliga uppgifter. Alla boende i skallfinnas med i registret. Det blir mängder med uppgifter somkommer att lagras, uppgifter som kan vara känsliga. FAS 90är ett system som för den enskilde kan vara svårt attöverblicka.I årets budgetproposition aviseras en speciellproposition om registerlag inom socialförsäkringsområdet.Men vi vill redan nu uttala att vi ställer oss myckettveksamma till FAS 90. Socialförsäkringens behov av ADB-stöd måste ses över med hänsyn till de förändringar somförestår på socialförsäkringsområdet och de konsekvenserdessa kan ha för kassornas verksamhet.ArbetsskadeförsäkringenArbetsskadeförsäkringen är delvis samordnad medden allmänna sjukförsäkringen på så sätt att ersättningutges från sjukförsäkringen sedanskadan uppkom (samordningstiden). Vi har vid fleratillfällen framfört ett önskemål om att samordningstidenbör förlängas. Vi har noterat att regeringen nu aviserat ettsådant förslag i en proposition senare i vår.Arbetsskadeförsäkringen i sin nuvarande konstruktionmotverkar i många fall sitt eget syfte, vilket är vid det härlaget allmänt erkänt. Många som väntar på prövning av sinaersättningsanspråk är svagt motiverade att genomgå enrehabilitering. Genom försäkringsdomstolarnas alltgenerösare kriterier har fler och fler typer av skador ochsjukdomar kommit att klassificeras som arbetsrelaterade.Detta får helt naturligt till konsekvens att det strömmar infler ansökningar.Arbetsskadefondens medelsbehållning har stadigtminskat och uppvisar ett underskott. Vidutgången av var underskottet i fonden drygt 8,4miljarder kr. har underskottet beräknats till 14,1miljarder kr.Som skäl för att vidmakthålla arbetsskadeförsäkringen inuvarande form anförs ibland behovet av information omrisker i arbetsmiljön. Vi delar bedömningen att dennainformation är viktig men menar att även uppgifter omsjukfall har betydelse för arbetet att utveckla arbetsmiljönoch upptäcka speciella riskfaktorer.Vi har tidigare föreslagit en uppstramning av den praxissom avgör huruvida ett sjukfall är att betrakta somarbetsskada eller ''vanlig'' sjukdom. Vi har också föreslagiten vidgad samordning mellan sjukpenning- ocharbetsskadeförsäkringen.Det är viktigt att det finns en koppling mellan denenskilde arbetsgivarens utgifter förarbetsskadeförsäkringen och det reella skadeutfallet. Dettakan uppnås på skilda sätt, t.ex. genom användning avsjälvrisker eller premiedifferentiering. Detta skulle skapaincitament för aktiva miljöåtgärder på arbetsplatserna.En möjlighet som kan övervägas är att ersätta den delsom återstår av nuvarande arbetsskadeförsäkringen eftersådana förändringar som följer av samordning med enobligatorisk lagfäst försäkring som arbetsgivarna skulleteckna hos valfritt försäkringsbolag.Vi föreslår därför att olika förslag till konstruktioner avarbetsskadeförsäkringen utreds vidare.Målet för de föreslagna förändringarna är att förbättramotiven för viktiga arbetsmiljöinsatser, dvs. se till att dessaverkligen blir utförda. Därigenom bör skadorna iarbetslivet kunna bekämpas och färre enskilda människorkomma till skada.Underlag för KBT-beräkningErsättningen till neurosedynskadade frånneurosedynskadefonden är en intäkt som räknas med iinkomstunderlaget vid beräkning av KBT.Ersättningen som är skattefri är tänkt att underlätta såmycket som möjligt för de drabbade. Avsikten med dennaskattefrihet har varit att så mycket som möjligt underlättaför de skadedrabbade. Det kan ifrågasättas om dessaersättningar skall ingå i beräkningsunderlaget vidfastställande av KBT.Det finns även andra typer av skattefria ideellaersättningar som ingår i beräkningsunderlaget vidfastställande av KBT. Krigsskadeersättning är en ideellersättning som utbetalas av andra länder till dem som sattpå koncentrationsläger under andra världskriget.Denna typ av ersättningar utgår endast till några få ochmåste ses, åtminstone delvis, som ersättning för förloradarbetsförtjänst. säger lagen vilka ersättningar som inteskall räknas in. Vi har nämnt två som skall påverkaunderlagt för KBT. Det kanske finns ytterligareersättningar som också kan ifrågasättas om de skall räknasmed. Vi anser därför att det bör ses över huruvida dessatyper av ersättningar skall tas med i beräkningen vidfastställande av KBT.Avgifter och förmåner inom ATP-systemetEn nackdel med dagens ATP-system är den svagakopplingen mellan avgifter och förmåner samt deomfattande offentliga fonder som systemet skapat.ATP-taket ligger på 7,5 basbelopp, vilket innebär attendast inkomster upp till denna nivå är pensionsgrundande.Men det tas ändå ut ATP-avgifter på inkomster som liggerovanför denna nivå. Det finns två sätt att, i detta avseende,åstadkomma en koppling mellan avgifter och förmåner. Detena är att låta pensioner utgå över 7,5 basbelopp och detandra är att sänka avgiften. Mycket talar för att avgiften börsänkas. Om en sådan lösning väljs kommer allt flerlöntagare, i takt med att reallönerna höjs, få maximal ATP.ATP-systemet kommer därmed att utvecklas iriktning mot ett folkpensionssystem med hög grundnivå. Dåkommer avtalspensioner, privata pensionsförsäkringar ocheget sparande i annan form spela en allt större roll somkomplement till ATP.Vi återkommer till frågan i samband med beredningenav pensionsberedningens förslag.Förbättra reglerna vid tillfällig föräldrapenningEn förälder som behöver avstå från sitt förvärvsarbeteför att vårda ett eller flera sjuka barn eller för att ta handom barn då ordinarie vårdare blivit sjuk har rätt till tillfälligföräldrapenning.I vissa fall kan det vara svårt för föräldrarna att ta ledigtnär ett barn är sjukt och i stället lättare att engagera någonannan närstående, t.ex. en mormor, morfar, farmor ellerfarfar. Vi menar att det skulle gagna barnfamiljernasvalfrihet om också sådana anförvanter i förekommande fallkunde erhålla tillfällig föräldrapenning. Detta skulle få betydelse för ensamstående föräldrar och stärka derasvillkor på arbetsmarknaden. Ersättningen skulle dåsjälvfallet utgå efter den sjukpenningsklass som denanlitade släktingen befinner sig i. Detta kan i det enskildafallet bli dyrare eller billigare än om föräldern självstannade hemma, men genomsnittligt sett bör en sådanreform knappast innebära ökade kostnader för denallmänna försäkringen. Vi föreslår därför att det införsmöjlighet för alla föräldrar att överlåta rätten till tillfälligföräldrapenning till någon närstående. Denna möjlighet börkombineras med kravet om läkarintyg från första dagensom styrker barnets sjukdom.För att man skall kunna få tillfällig föräldrapenningkrävs att barnets ordinarie vårdare blivit sjuk. Dettainnebär att vårdnadshavaren kan stanna hemma och fåtillfällig föräldrapenning om t.ex. den andra hemarbetandeföräldern är sjuk eller om dagbarnvårdaren är sjuk.Däremot kan vårdnadshavaren inte få tillfälligföräldrapenning om dagbarnvårdares eget barn är sjukteller om barnets daghem tvingas stänga på grund av attpersonalen har blivit sjuk. Detta innebär att föräldraribland tvingas stanna hemma från sitt arbete utanersättning.Vi anser att denna orättvisa bör rättas till genom attreglerna för tillfällig föräldrapenning omfattar även deföräldrar som tvingas stanna hemma för att ta hand om sittbarn när daghemmet är stängt på grund av sjukdom ellernär dagbarnvårdare inte kan ta emot barnet på grund av ettbarns sjukdom. bör hos regeringen begära ettförslag enligt ovanstående.Enligt lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård avbarn har arbetstagare rätt till hel ledighet (utan lön) till dessatt barnet har uppnått arton månaders ålder. Vi menar, attdenna rätt bör utsträckas till . Många föräldrar anseratt barn som endast är eller gamlabör vårdas i hemmet. Vi är medvetna om att en förlängd rätttill ledighet kan innebära vissa problem för arbetsgivarna,men vi tror inte att dessa problem är så allvarliga att devållar betydande svårigheter. I allmänhet är det denplötsligt påkomna frånvaron som ställer till störst besvär förföretagens och myndigheternas personalplanering. Enledighet som kan förutses i förväg vållar inte likastora bekymmer. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsgivarna måstekompenseras genom sänkta arbetsgivaravgifter när sjuklöninförs,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetsgivarinträde bör införasvid sidan av en lagstadgad sjuklön,3.