ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk329 · 1991-01-25 00:00:00 — Extra avdrag vid sjukdom Det har tidigare funnits möjlighet till ett extraskatteavdrag vid nedsatt skatteförmåga till följd avsjukdom. Denna möjlighet försvann i samband medskatteomläggningen och trädde i kraft den 1 januari 1991.Det har konstaterats att vissa grupper av människordrabbas av merutgifter vid sjukdom. Det är företrädesvispersoner med kroniska sjukdomar som diabetes,hudsjukdomar, tarmsjukdomar och en rad andra sjukdomarsom medför fördyrade levnadsomkostnader.I skatteutskottets betänkande 1989/90:SkU30 förutsättsatt andra stödformer skall sättas in i motsvarandeutsträckning inom berörda områden. Utskottet utgår ifrånatt så skall ske. Någon sådan åtgärd har dock inte vidtagits.Det tidigare avdragets storlek har varit beroende avinkomsten. Det är personer med låga inkomster och högakostnader som har kompenserats genom dessaavdragsmöjligheter. När nu denna möjlighet har försvunnitdrabbas dessa människor särskilt hårt eftersom det gällersjukdomstillstånd som är beständiga.Vi anser därför att det bör finnas möjlighet till extraavdrag för sjukdomskostnader när synnerliga skälföreligger. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att återinföra ett extra avdrag vidnedsatt skatteförmåga på grund av sjukdom i enlighet medvad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk330 · 1991-01-25 00:00:00 — I denna motion tar jag upp ett ekonomiskt problem förden frånskilde som inte har vårdnaden om barnen. I deflesta fall är det mannen.Den som inte har vårdnaden om barnen får i sindeklaration göra ett schablonavdrag för kostnader somhänger samman med de kontakter man regelbundet bör hamed barnen. Avdraget är per barn och år. Beloppet har varit lika i minst 10år.Att bryta upp från en familj och skilja sig är svårt ochpåfrestande, de ekonomiska påkänningarna blir ocksåstora. Meningen med det avdrag som finns är naturligtvis attnågot mildra de ekonomiska påfrestningarna. När beloppet3 sattes hade det en betydligt större ekonomiskeffekt än vad det har . Varför det inte höjts och följtmed i den allmänna kostnadsregleringen vet jag inte. Detmåste vara rimligt att nu mycket snabbt göra enuppjustering av avdraget så att den ekonomiska betydelsenåterställs. Vid tidigare riksdagsbehandling har utskottethänvisat till att man skall avvakta pågående utredningar.Jag tycker att det inte är godtagbart att uppskjuta höjningenav detta avdrag längre. bör göra ett uttalande omen höjning av schablonavdraget. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk331 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T609 hemställs1. att hos regeringen begär utredning ochförslag i syfte att undanröja olägenheterna för deninternationellt konkurrensutsatta sjöfarten av breddadmoms i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar återinföra fartygsfonder ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att stämpelskatten vidfartygsförsäljningar avskaffas fr.o.m. .
mot · GE02Sk332 · 1991-01-25 00:00:00 — Förmögenhetsskatten på arbetande kapital Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A208 hemställsatt beslutar att förmögenhetsskatten påarbetande kapital för egenföretagare avskaffas i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GE02Sk333 · 1991-01-25 00:00:00 — OTC-reglernas införande har positivt påverkatmöjligheterna för litet större familjeföretag att skaffa framriskvilligt kapital. Över 70 företag finns noterade påOTC-listan. De nya reglerna har varit positiva för dem somvill sprida ägandet utanför den vanliga ägarkretsen utan attdärför förlora kontrollen över företaget. OTC-introduktionen har troligtvis också underlättat för dessaföretag att möjliggöra en professionalisering avverksamheten genom bl.a. ökade möjligheter att rekryterakvalificerade styrelseledamöter.Vid introduktionen på OTC-listan förutsätts i regel attde gamla ägarna behåller av aktiekapitalet. Man vill tillförsäkra företaget enlugn och trygg vidareutveckling. Denna tanke fullföljdesemellertid inte när det gällde arvsoch gåvobeskattning avOTC-aktier. Medan i likhet med ickebörsnoterade aktier fick värderas till avsubstansvärdet vid förmögenhetsbeskattningen gälldetidigare vid arv och gåva det betydligt högremarknadsvärdet.Eftersom småföretagaren till skillnad från en traditionellägare av börsaktier slår vakt om att få behålla det avgörandeinflytandet över företaget inom sin familj eller inom denaktiva gruppen av delägare medförde tillämpningen avbörsreglerna vid arv eller gåva en omöjlig situation. Vid ettarvsfall blev denna policy svår att vidmakthålla och kundelätt framtvinga ett icke önskvärt ägarbyte. I och medantagandet av regeringens proposition 1986/87:54 gjordesen justering i positiv riktning vad gäller värderingen avOTC-aktier vid arv och gåva. Efter utgången av 1986 skallvid arv och gåva dessa aktier värderas till av noterat värde. Tvärtemot intentionerna vidinförandet av OTC-reglerna höjdes emellertidförmögenhetsskatten på . Från att ha värderatstill av substansvärdet skall nu dessa tas av marknadsvärdet vid förmögenhetsbeskattningen.Detta betyder att förutsättningarna för OTC-introduktionen rycks undan och att den ekonomiskasituationen för dessa företag inte blir den förutsedda.Effekten har blivit att några företag avregistrerats frånOTC-listan då de ekonomiska konsekvenserna blivit förbetungande för ägarna.För att inte givna förutsättningar skall rubbas ochföretagen drabbas av effekter som ej var förutsebara vidOTC-introduktionen bör i stället för de gällandereglerna tas av substansvärdet både vid förmögenhets-, arvs- ochgåvobeskattningen. En sådan justering bör kunnagenomföras i samband med de förslag till förändring avkapitalskatter som kommer att behandlas . Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omkapitalbeskattning av innebärande att dessaskall värderas till av substansvärdet vid förmögenhets-, arvs- ochgåvobeskattning.
mot · GE02Sk334 · 1991-01-25 00:00:00 — Arvs- och gåvoskatt vid generationsskifte i familjeföretag De höga arvs- och gåvoskatterna ställer till svåraproblem vid generationsskiften i familjeföretag.Situationen är den att ett framgångsrikt småföretaginte utan orimliga effekter kan överföras till nästageneration genom arv eller gåva.Företagets substans finns i fastigheter, maskiner m.m.vilket innebär att företagets tillgångar inte kan realiserasutan att företaget raseras. Vid ett arvsskifte händer detdärför inte sällan att hela företaget måste säljas.Arvingar kan visserligen få anstånd med skatten ellerlåna till densamma men detta väger endast i mycket ringadel upp de höga arvs- och gåvoskatterna. Trots att dessaproblem länge varit uppenbara och att det gjorts vissaansatser till förbätringar, har man genomförtlagstiftning som försvårar generationsskiften. den slopade avdragsrätten för s.k.egendomslivräntor och förmögenhetsbeskattningen avkapitalförsäkringar tagna efter den 13/9 1986. Vidare har endom i högsta domstolen bidragit till att ytterligare försvårasituationen. Denna dom innebär i korthet att den s.k.lättnadsregeln -- värdering till avsubstansvärdet -- inte får tillämpas när mottagaren av gåvanlämnat en s.k. vederlagsrevers. Flera företagare som redanöverlåtit sina företag på detta tidigare godtagna sätt kandärför komma att drabbas av mycket högre skatter än vadde hade anledning att räkna med när rättshandlingarnaföretogs.I regeringens proposition 1990/91:54 föreslås justeringarav arvs- och gåvoskattesatserna med hänsyn till de nyataxeringsvärdena samt inflationen. Utgångspunkten harockså varit att de s.k. lättnadsreglerna vid värdering av s.k.företagsförmögenhet skall vara desamma som förut.Justeringen innebär inte någon ändring i sak. Fortfarandekommer arvsoch gåvoskattesatserna att utgöra ett stortproblem vid generationsskiften i familjeföretag.Det är ingen överdrift att påstå att denmaktkoncentration vi upplever inom näringslivetdelvis är en direkt följd av våra höga kapitalskatter.Om man finner att växande familjeföretag skall vara enviktig beståndsdel i det svenska näringslivet och därtillfinner att det skall vara möjligt att överföra familjeföretagfrån en generation till en annan måste arvs- ochgåvobeskattningen i samband med generationsskiften ifamiljeföretag avsevärt lindras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen anhåller om förslag tillavsevärt lägre arvs- och gåvoskattesatser i samband medgenerationsskiften i familjeföretag,2. att beslutar att kapitalförsäkringar som tasför att möjliggöra ett generationsskifte i familjeföretagbefrias från förmögenhetsskatt.
mot · GE02Sk335 · 1991-01-25 00:00:00 — Den nuvarande tjänstebilsbeskattningen har tvåbetydande brister. För det första är det endastlönsamt för den enskilde att ha tjänstebil om han körmycket privat. För det andra utgår förmånsvärdetifrån den fulla förmånen av att ha en tjänstebil i stället fören privat dito.En beskattning av en förmån måste utgå ifrån att det somär ekonomiskt förmånligt för den enskilde också skall varadet för samhället. Detta uppfyller inte alls nuvarande ochföreslagna tjänstebilsbeskattning.Det fulla förmånsvärdetOm en person använder sin tjänstebil både privat och itjänsten -- i stället för att ha både en privatbil och enfirmabil -- minskas de fasta kostnaderna genom att endasten bil behövs. Detta är förmånligt för samhällsekonominoch arbetsgivaren men inte för förmånstagaren.Förmånstagaren upptaxeras för hela den fasta kostnadenför bilen. Detta är orimligt. Det som är bra för bådesamhället och arbetsgivaren bör naturligtvis görasförmånligt för mottagaren också. Den samhällsekonomiskavinsten bör delas lika. Förmånsvärdet bör följaktligenanpassas därefter.Detta är en direkt parallell till den pågående debattenom nivån på den skattefria milersättningen.Tjänstemil/privatmilEtt system där tjänstebilar främst innehas av personer,som inte använder dem i tjänsten måste vara fundamentaltfelaktigt. Systemet för beskattning av förmån av fri bil harförvisso blivit enkelt -- efter den senaste ''reformen'' -- menorättfärdigt.Förmånsvärdet bör inte gynna främst privat körning. Enmöjlig lösning vore att bryta ut bensinkostnaderna urförmånsvärdet och beskatta dem till verklig kostnad(givetvis med skattefri ersättning för faktiska tjänstemil). Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till nytt systemför beskattning av förmån av fri bil i enlighet med vad somanförts i motionen.
mot · GE02Sk337 · 1991-01-25 00:00:00 — Ändring av lagen om kapitalförluster Återigen har en småföretagare råkat ut för ett rån i sinbutik. Och återigen måste han betala skatt, moms ochsociala avgifter på den summa han blivit frånstulen.År 1984 såg man över lagstiftningen gällandekapitalförluster. Rån är avdragsgilla driftsförlusterför banker, men inte för småföretagare som butiksägareeller mackföreståndare. Trots att dessa tillhör de utsattagrupperna.Skatteexperterna påpekar i sin handbok' () attkapitalförlustbegreppet har förändrats på ett sätt som görlagstiftningen inkonsekvent. Tillgång, som vid försäljningskulle ha givit skattepliktig inkomst, är avdragsgill om skadauppstår. Om exempelvis en kamrer (som ärredovisningsskyldig) förskingrar pengar är beloppetavdragsgillt -- däremot inte om annan anställd stulit.Vid det senast omskrivna rånet kom rånarna -- två män,beväpnade med hagelgevär -- visserligen ''bara'' över enmindre sedelkassa på , men beloppet som den överfallneservicebutiksägaren gick förlustig blev det dubbla. Hadehan underlåtit att anmäla förlusten hade han sluppit ''skattpå rån'' som i detta fall uppgick till . Hade en anställd förskingrat pengarna hadehan bara behövt betala moms.Trots att liknande fall tidigare inträffat och trots attmänniskor i gemen reagerar mycket starkt på vad man anservara oacceptabla förhållanden, har ingen lagändring skett.Ingen skall behöva betala skatt på pengar man fråntagitsmed våld. Lagen måste ändras.Hänsyn måste dock tas till de kostnader och ingåendemoms som man redan tillgodogjort sig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående befrielse av moms,egenavgifter och skatt på medel som tilltvingats genom våld(rån).
mot · GE02Sk338 · 1991-01-25 00:00:00 — När skogsvårdsavgiften infördes genom detskogspolitiska beslutet fastslogs det att de medel somdå inbringades skulle gå till åtgärder till nytta förskogsbruket. Denna princip har helt förändrats. Dettainte minst sedan avgiftsuttaget höjdes till av skogsbruksvärdet.Det finns således inte längre något direkt sambandmellan avgiftsuttaget och avgiftsmedlen. Detta har fått tillföljd att endast en ringa del av skogsvårdsavgiften gårtillbaka till skogsägarna för skogsvårdande åtgärder. Meddetta står det helt klart att skogsvårdsavgiften har blivit endirekt skatt för skogsbruket som saknar motsvarighet iandra näringar. Den tas nu ut av näringen för att i förstahand finansiera myndigheternas arbete inom området. Enomfattande del går också direkt in i statskassan och kommeraldrig näringen till del.Från går ca ut i form avskogsvårdsavgift. Av dessa avgifter kommer endast tillbaka till skogsbruket i länet. Proportionerna ärsom synes helt orimliga.Olika framställningar har tidigare gjorts om avskaffandeav skogsvårdsavgiften men de har avvisats av regering ochriksdagsmajoritet med hänvisning till det statsfinansiellaläget. Det är nu hög tid att fatta beslut om avgiftensavskaffande. Något skäl att ytterligare utreda och därmedfördröja frågans lösning finns inte. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag till sådanändring att skogsvårdsavgiften avskaffas fr. o. m. den 1 juli1991.
mot · GE02Sk339 · 1991-01-25 00:00:00 — Avgift för information om tobakens skadeverkningar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So236 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en avgift på för attbekosta information om tobakens skadeverkningar.
mot · GE02Sk343 · 1991-01-25 00:00:00 — Personlig hjälp är mänsklig hjälpSituationen för människor i tredje världenDe ekonomiska skillnaderna mellan industriländer ochutvecklingsländer tenderar att öka snarare än minska.Givetvis bör industriländer som arbetamålmedvetet för att motarbeta denna olyckliga tendens,både av solidaritetsskäl och för att vår värld blir en mycketsäkrare plats att existera i om inte en stor del avmänskligheten lever under ekonomiskt förtryck.Huvudparten av det svenska biståndet går viastatsbudgeten, och förslag därvidlag återfinnsi en separat partimotion.Betydelsen av personlig hjälpverksamhetI denna motion vill vi för det första framhålla en annanaspekt, nämligen den personliga relationen mellanmänniskor i industrivärlden och människor i . Denär av stort ömsesidigt värde.En svensk som ger en personlig gåva till en människa i ettu-land känner ett intresse för personen, familjen, byn ochlandet. Han eller hon får också en ökad förståelse av deproblem som finns i den lilla skalan innanför ett helt annatland.Mottagaren å sin sida får kunskap om världen utanförhennes begränsade omgivning och får veta att någon därutebryr sig om hennes situation. Detta ger ett framtidshoppsom inte utan vidare kan förmedlas av bistånd genommyndighetskanaler.Personlig hjälpverksamhet och de kontakter som fås pådet viset är av största betydelse både för förståelse mellanmänniskor i olika länder och för fred mellan länderna.Uppmuntran av mänskliga insatserVi anser att samhället, vid sidan av sin ordinariehjälpverksamhet, bör uppmuntra kontakter mellan svenskamedborgare och människor i som behöverekonomisk hjälp och personlig uppmuntran. Ett sätt attgöra detta, och ett sätt som är vanligt i andra västländer, äratt avdragsrätt i taxeringen åtnjutes för sådana gåvor. Ensådan avdragsrätt bör också införas vid beräkning av svenskinkomstskatt. För att inte rätten skall missbrukas och gemöjlighet till skatteflykt bör endast organisationergodkända av utrikesdepartmentet komma i fråga fördonationer med avdragsrätt. Dessutom bör en gräns av tillämpas.Skattefrihet för arv till biståndsverksamhetEtt annat tillfälle då vi anser att skattefrihet bör ges donation gäller arv. Om någon testamenterar sinkvarlåtenskap till bistånd genom någon av de erkända ochav utrikesdepartmentet godkända organisationerna är detinte riktigt att beskatta dessa medel. I själva verket torde deredan vara beskattade en gång. I det fallet föreslår vi inte enmaximering av beloppet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att biståndsgåvor till människori tredje världen skall vara avdragsgilla, om dessa gåvorförmedlas genom organisation godkänd avutrikesdepartementet och gåvorna har ett maximalt värdeav ,2. att beslutar att arv testamenterat till någonav godkänd biståndsorganisationskall undantas från arvsskatt.
mot · GE02Sk344 · 1991-01-25 00:00:00 — Butiksägares skyldighet att betala skatt för pengar som blivit stulna Sedan 1984 års taxering gäller vissa ändrade regleravseende förlust i förvärvskälla, som tidigare ansetts somkapitalförluster och därmed inte var avdragsgilla. Den nyalagstiftningen innebar i praktiken en kodifiering av tidigaregällande praxis. Kapitalförlustbegreppet har inskränkts ochmotsvarande utvidgning har skett av driftförlustbegreppet.Avdragsrätten har på så sätt utvidgats.De ändrade reglerna har i praxis medfört att en banksom utsatts för rån har fått göra avdrag för de stulnapengarna (RÅ 1986 ref.148).Något motsvarande avdrag för bestulna pengar hos enbutiksägare har dock ej medgivits. I detta fall anses destulna pengarna inte som avdragsgill förlust. Butiksägarenhar tvingats betala skatt och sociala avgifter även på debelopp som han blivit bestulen på.Denna olikhet i den skattemässiga behandlingen av rånhos en bank respektive rån hos en butiksägare ärutomordentligt svår att motivera inför allmänheten. Debakomliggande juridiska skälen är inte heller helt klara ochentydiga i dessa fall. Av ovanstående skäl är det motiveratatt nu göra en översyn av avdragsreglerna vid kapitalförlustrespektive driftförlust i syfte att uppnå ökad förenkling ochlikformighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn av avdragsreglerna vidkapitalförlust resp. driftförlust.
mot · GE02Sk345 · 1991-01-25 00:00:00 — Allmän investeringsreserv i jordbruket För allmänna investeringsreserver som avsatts inom enrörelse gäller att avsatta medel måste investeras inom sju årefter avsättningen. Om så inte sker måste medlen tas upptill beskattning.I och med skatteomläggningen får inte längre någraytterligare avsättningar göras till investeringsreserver ochdessa kommer för den enskilde näringsidkaren successivtatt försvinna fr o m sistaavsättningsåret.Genom jordbruksbeslut kommerjordbruksnäringen att få genomgåen genomgripande förändring med omställning av arealerpå uppemot 600 000 ha. Avsikten är att dessa arealer skallanvändas till annat än livsmedelsproduktion. Men till vadhar varit mycket oklart.Först genom den träffade energiuppgörelsenmellan , liberalerna och regeringen hardet blivit klart att biobränslen och energigrödor är det somi huvudsak skall ersätta livsmedelsproduktionen.För jordbruksnäringen öppnas härmed helt nyamöjligheter men också investeringsbehov. Det är dock ännuinte möjligt för den enskilde jordbrukaren att kunnabedöma vilken typ av investeringar som kommer attbehövas och hur dessa i så fall skall ses i förhållande tillomställningsstöd m m.För att ge jordbruket möjlighet att anpassa sig till detenergibeslut som skall komma bör en justeringav gällande regler för jordbruksrörelsers allmännainvesteringsreserv ske enligt följande:1. Den gällande tidsgränsen för utnyttjande av allmäninvesteringsreserv bör förlängas vad gäller de medel somannars faller ut till beskattning.Ett par års förlängning bör kunna vara tillräckligt.2. Möjligheten att kunna använda allmäninvesteringsreserv för investeringar i andra förvärvskällorinom rörelsen bör utöver det tillägg som gjorts i SkU1990/91:10 även utvidgas att gälla del i investeringar isådana anläggningar som förädlar de energigrödor manproducerar inom rörelsen, t ex etanolfabriker.Båda dessa åtgärder skulle på ett positivt sätt utan attförorsaka några kostnader eller intäktsförluster förstatskassan, kunna bidra till att uppnå syftet med såväljordbruksbeslutet som det kommande energibeslutet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av gällande regler fördisposition av allmän investeringsreserv inomjordbruksrörelser.
mot · GE02Sk346 · 1991-01-25 00:00:00 — Det finns vissa speciella problem när det gäller att få inkommunalskatt i kommuner där ett stort antal personertjänar sitt huvudsakliga uppehälle under turistsäsongernaoch sedan lämnar kommunen.Man betalar skatt till den kommun där man ärmantalsskriven och man mantalsskrivs i den kommun manvistas i den 1 november.Oktober--november är en vanlig semestermånad föranställda inom turistnäringen. Man kan alltså flytta före den1 november och därmed betala sin skatt i en kommun somman inte arbetar i.Det riktiga borde vara att skatteskyldigheten börjadefrån den dag då man flyttade in i och började arbeta i enkommun, alltså i samband med att man fyllt i postens nyablankett om definitiv flyttning. Det finns ingen anledningatt ha kvar ett bestämt datum, , förmantalsskrivning. Om en person bor och arbetar i mer änen kommun är det rimligt att kommunalskattendelas mellan kommunerna.Malung är en av de kommuner, som har mångasäsongsanställda. till finnsca 800 anställda inom turistnäringen i . De flesta avdessa, ca 500 personer, är inflyttade från andra kommuneroch kommer alltså inte att bli mantalsskrivna inomkommunen och följaktligen inte heller att betala skatt här.Den allmänna servicen måste ändå baseras på denbefolkningstäthet som råder . Detinnebär en större belastning skattemässigt på den fastboende befolkningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändraderegler så att mantalsskrivning sker från den dag manbosätter sig i en kommun.
mot · GE02Sk347 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt gällande skattelagstiftning sambeskattas intesamboende vad avser parternas innehavda förmögenhet.Gifta par sambeskattas däremot med hänsyn tillsammanlagd förmögenhet. Detta innebär i realiteten attäktenskapet straffbeskattas, vilket givetvis är fullkomligtorimligt. Denna orimlighet i skattelagstiftningen bör därföravskaffas , dvs fr o m l992 års taxering. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att sambeskattningen av äktamakar vad avser gemensam förmögenhet avskaffas fr.o.m.l992 års taxering.
mot · GE02Sk348 · 1991-01-25 00:00:00 — I lag (1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten förden som inte tillhör föreskrivs attskattskyldiga som inte tillhör skall betala enförsamlingsskatt på av den verkliga nivån.Skatten kallas dissenterskatten.Motiveringen för dissenterskatten var att handhar de allmänt samhälleliga uppgifternafolkbokföring och begravningsväsende. När svenska kyrkanden inte längre kommer att ansvara förfolkbokföringen utan denna uppgift sköts av statliga organinnebär det sänkta kostnader för kyrkan. Huvudansvaretför begravningsväsendet är i många kommuner,t.ex. , överfört från kyrkan till kommunen.Folkpartiet liberalerna anser att varje trossamfund börstå fritt från staten och att inget trossamfund skall habeskattningsrätt över medborgarna. Vi utvecklar detta i vårpartimotion om kyrka--stat. När huvudmålet attåstadkomma frihet för från staten haruppnåtts behöver staten inte längre ta ställning till i vilkenutsträckning medlemmar i ska betalaförsamlingsskatt eller medlemsavgift.Enligt vår mening bör dissenterskatten avskaffas fr.o.m.den 1 juli 1991, när den nya folkbokföringslagen träder ikraft. För alla dem som tillhör andra trossamfundöppnar detta möjligheter till ett ökat ekonomisktansvarstagande för det egna trossamfundet och dessverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag omavskaffande av dissenterskatten fr.o.m. .