mot · GE02T209 · 1991-01-25 00:00:00 — riskerar att bli ''''.Investeringarna går ur landet. Tillväxten i ekonomin blir --enligt prognoserna -- den lägsta i västvärlden såväl somnästa år. Företagandet är för litet och bidragsberoendet isamhället ökar. Behovet av en motor i ekonomin är stort --såväl regionalt som i ekonomin som helhet.I det läget koncentrerar sig regeringen på att kyla avStockholmsregionen genom bl.a. en straffskatt påinvesteringar om . Allt i tron att blir det dyrareatt investera och etablera företag i storstaden kommer dettai stället att styras över till glesbygden.Grundtanken att investeringar som inte hamnar iStockholm går till landsbygden är i grunden fel. Dennatanke bygger på tron på som ett slutet system medslutna gränser och endast lokalt verkande företag. Dentanken återkommer i industriminister om behovet av ett ''nationellt kollektivtkapital'' -- i form av löntagarfonder, AP-fonder,pensionsfonder m.m. -- som en garanti för attindustrikapitalet stannar i landet när investeringsklimatet ärför dåligt för att attrahera riskkapital på sedvanligt sätt.Visst finns det fall som medfört etableringar i glesbygdnär kostnaderna stigit i . I huvudsak liggeralternativen till en investering i utanför Sverige.Om tvingas omlokalisera sin forskning hamnar denknappast i eller . Det är en utländsketablering som är alternativet.Dåliga kommunikationer ger centraliseringStockholm är en av de få storstäder som saknar ringledoch förbifarter och därmed fungerande kommunikationer.Det hotar inte storstaden i sig. Dåliga kommunikationerframtvingar centralisering till storstaden. Dåligakommunikationer försvårar en etablering av mångaarbetsplatser utanför city. Det gör alla etableringar utanförregionen svåra i och med att kontakterna med Stockholmblir både tidsödande och svåra. Transporttiderna blir förlånga. Arbetspendlingen fungerar inte. dåligakommunikationer träffar , ochVästmanland, inte enbart Stockholm.En förbifart förbi är viktig för att göra envidare region attraktiv med snabba kommunikationer tillbl.a. En förbifart är därför nödvändig för en störreoch livskraftig region i och utmed ostkusten.Det är förbluffande att transittrafiken frånFinland via /skall passera decentrala delarna av för att bl.a. ta sig ned tillkontinenten. Från hamnar rullar viaredan överbelastade vägar ca 200 000 lastbilar. Denna trafikström borde med fördelantingen kunna ledas med båt direkt till kontinenten ellervia eller ut på E 4.Bryt järnvägsmonopoletArbetsmarknaden i hela östra är starkt påverkadav närheten till . Detta skall ses som enmöjlighet -- inte en belastning -- och bör utnyttjas.Mälardalen har trots sitt centrala läge haft betydandesysselsättnings- och strukturproblem inom industrin. Dettahar förstärkts genom bristande eller undermåligakommunikationer. Med bättre kommunikationer bordeMälardalen vara ett attraktivt område för nyetablering avföretag.SJ skall koncentrera sig på den lönsamma trafik där manhar konkurrensfördelar och möjligheter att samarbeta medbåde inrikesflyg och privatbilism. Inriktningen på bärkraftigtrafik i befokningscentra stämmer väl in på tankarna om ensnabbtåglinje runt med anslutning till Arlanda.Utbyggnaden av infrastrukturen i form av säkra och bravägar går i jämförelsevis långsamt i förhållande tillutvecklingen på kontinenten. Det saknas ofta kapital ochibland även kompetens. Statsmakterna har ofta svårt attgöra erforderliga ekonomiska och miljömässigaprioriteringar.I de diskussioner som förs -- om snabbpendeltåg bl.a.runt och från /över Stockholmgenom till /-- framförsnumera allt större krav på betydande kommunala ochlandstingskommunala subventioner för att kunnaupprätthålla en sådan trafik.Det är orimligt att endast skall varaförhandlingsmotpart i detta sammanhang. I likhet med vadsom hänt i måste privata alternativ ges möjlighetatt offerera motsvarande trafik. I har detta varitmycket framgångsrikt.Det är därför angeläget att SJ får konkurrens även påden planerade banan runt och på Uppsala- ochÖstgötapendeln. När nu separerats från SJ harju möjligheterna skapats för konkurrens. Denna möjlighetmåste få utnyttjas till gagn för resenärer, skattebetalare ochmiljö.Ta bort subventioner till driftenSubventionsnivåerna från kommuner och landstingsnedvrider allvarligt alla kalkyler och all konkurrensmellan trafikslagen. Uppsalapendeln kan drivas utanskattesubventioner. Däremot busstrafiken -- även denlänsöverskridande -- subventioneras på ett närmast grotesktsätt. Detta leder till ytterligare krav på nya subventionerfrån kommun och landsting till järnvägstrafiken.Från min hemort pendlar ett stort antal personer medtåg och betalar årskort på SJ för /år. En ny landstingskommunal subventionmed ''lokala'' årskort för 6 000--har endast lett till en marginellresandeökning.För att få ekonomiskt rationella beslut och riktigainvesteringsbeslut måste subventionerna till den renadriften av tåg och bussar stegvis tas bort. De politiskabesluten -- grundade på skattesubventioner -- blirplanmässiga i stället för efterfrågestyrda med åtföljanderesursslöseri. Dessutom sätts konkurrens mellantrafikslagen helt eller delvis ur spel. Det leder till en felaktigefterfrågan med ökade krav efter principen ''att allt som ärgratis har oändlig efterfrågan''.Väginvesteringar av riksintresseI har utbyggnaden av de tvåEuropavägarna E 3 och E 4 fått stå tillbaka på ett anmärkningsvärt sätt iförhållande till investeringar i många andra delar av landet.Enligt expertis utgör exempelvis en utbyggnad av till motorvägsstandard i norra kanskelandets mest angelägna väginvestering. Trots det har denprioriterats ner p.g.a. andra regionalpolitiska krav.Sörmlands närhet till storstadsregionen och läge med flerastora genomfartsvägar av riksintresse har varit en belastningi den totala medelstilldelningen.Det är angeläget att utbyggnaden av åtminstoneEuropavägarna och vägar av riksintresse prioriteras ochfinansieras centralt. Detta skapar den bästa effekten avinsatta medel och minskar felinvesteringar i lokalpatriotiskyra.Detta skulle med all sannolikhet medföra en snabbareutbyggnad av Europavägarna genom tillmotorvägsstandard.Totalt sett har även begränsade anslag. Detfinns anledning att snabbt ta fram möjligheter atttidigarelägga väginvesteringar genom att avgiftsbeläggaunder . Detta ger dessutom en ekonomiskindikation på vilka väginvesteringar, som är försvarbara atttidigarelägga.Detta är angeläget av både samhällsekonomiska ochmiljömässiga skäl. En god vägstandard förbättrar industrinskonkurrenskraft. Bra vägar med jämn farthållning gerdessutom god trafiksäkerhet och små miljöföroreningar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om attöverföra ansvaret för utbyggnaden av Europavägarna tillvägverket centralt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidigareläggning avväginvesteringar med hjälp av vägavgifter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om upphandling under konkurrensav trafik med snabbpendeltåg,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en regional snabbtågbana runtMälaren med anslutning till och ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pendlingsförutsättningarnaLinköping/--/----//Upp- sala,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fortsatta upprustningen av och avlastningen av den tunga trafiken norrifrångenom .