ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk63 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:156 Miljöklasser för nya fordon, m.m. I propositionen föreslås ett system för indelning av nyafordon i miljöklasser.Det finns inget att invända mot syftet med det systemregeringen föreslår. Det har däremot fått en olyckligutformning. En viktig invändning är att det inte ärtillräckligt väl anpassat till EG.Regeringens tanke är att certifieringssystem A30 skallutnyttjas. Enligt min mening är det angeläget att detsvenska systemet i stället anpassas till . EG-certifikat eller motsvarande tekniska underlag skall räckaför att erhålla svenskt avgasgodkännande eller inplacering imiljöklass. Svenska särkrav är alltså inte möjliga.Regeringens förslag innebär vidare en avsevärdtröskeleffekt vad avser tunga fordon. Risken är attfordonsköparna införskaffar nya fordon 1992 när de gamlalägre avgaskraven gäller för att slippa den nyaförsäljningsskatten. För att uppnå totalt sett positivamiljöeffekter föreslår jag att införandet av miljöklasser förtunga lastbilar och bussar senareläggs till 1994.Regeringens förslag till miljöklasser för personbilar ochlätta lastbilar baseras på USA-krav istället för EG-krav. Deblir därmed tekniska handelshinder, eftersom majoritetenav europeiska bilar inte utvecklas för USA-marknaden.Jag föreslår sålunda två miljöklasser med EG 1991/92som bas och rabatt för EG 1996.Eftersom regeringens förslag skulle ge mycket få klass1och klass 2-bilar , försämras intemiljöeffekten av detta förslag.MiljöklasserMitt förslag till miljöklasser kan sammanfattas enligtföljande:Tunga fordon -- införs modellerMiljöklass 3: Samma utsläppsgränser som införs i EG1993.Miljöklass 2: Samma utsläppsgränser som införs i EG1995/96.Miljöklass 1: Samma utsläppsgränser som införs i EG1995/96 samt bullerkrav som kommer i EG ().Personbilar och lätta lastbilar -- införs årsmodellerMiljöklass 2: Samma utsläppsgränser som införs i EG1991/92.Miljöklass 1: Samma utsläppsgränser som införs i EG1996. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställsatt med ändring i regeringens förslag beslutarinföra ett system med miljöklasser inkl. certifieringsregler ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02Sk64 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:107 Beskattning av inkomst av tjänst från m.m. I propositionen föreslås att en definitiv statlig källskattpå (särskild inkomstskatt) införs från och mednästa år. Förslaget utgår från beslut i december1990 om en proportionell bruttobeskattning för utomlandsbosatta personer som uppbär inkomst av tjänst från Sverigemed en skattesats på 25 procent.Vi accepterade förslaget om en proportionellbruttobeskattning för utomlands bosatta, men ansåg attskattesatsen borde bestämmas till med tanke påatt rätten till kostnadsavdrag togs bort. Vi har inget atterinra mot att denna beskattning förändras till att bli endefinitiv statlig källskatt, men anser fortfarande attskattesatsen bör bestämmas till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att särskild inkomstskatt förutomlands bosatta skall tas ut av inkomsten.
mot · GE02Sk67 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:153 Ny folkbokföringslag m.m. PropositionenPropositionen gäller regler som följer av riksdagensbeslut, dels om ändrat huvudmannaskap förfolkbokföringen, dels omfolkbokföringsregister. Avsikten är att de lokalaskattekontoren skall ansvara för folkbokföringsregistret,men att vissa uppgifter skall utföras av de allmännaförsäkringskassorna (information, blanketter,anmälningar). Vi anser i princip att en annorlundaarbetsfördelning, med mer ansvar hos försäkringskassorna,hade varit av värde för en mer decentraliserad och merlokalt förankrad verksamhet.Med hänsyn till den struktur som redan beslutats anser vidock att de flesta av de i propositionen föreslagna reglernaverkar väl genomtänkta och vi accepterar dem sålunda.Dock finns ett undantag:Upplysning om vem som bor i viss fastighetNuvarande bostadsanmälan för fastighetsägare slopasenligt propositionen, men i stället införs en liknandeskyldighet att på skattemyndighetens uppdrag geupplysning om vem fastighetsägaren upplåtit bostad till ochvem som enligt hans kännedom bor i fastigheten. Detta ären fråga om kränkning av integritet. Ävenledes är det orättav samhället att kräva att en person skall ange en annan omendast brott av formell karaktär eller underlåtelseföreligger. de gröna avråder bestämt från att enfastighetsägare skall åläggas att snoka bland, och lämnaupplysning om, sina hyresgäster. Sådana regler tordeupplevas som stötande av många medborgare. Med anledning av det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attfastighetsägare inte bör åläggas att lämna uppgifter om vemsom bor i deras fastigheter.
mot · GE02Sk68 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:153 Ny folkbokföringslag m.m. FlyttningsanmälanI förslaget till folkbokföringslag p 6.1 tas upp attflyttningsanmälan får göras till skattemyndighet, en allmänförsäkringskassa eller ett postkontor.Genom posten går av alla anmälningar om ny adress. Jag anser att det ärbra och praktiskt att nu ge lagstöd åt den rutin som finns ochsom fungerar på ett enkelt sätt för medborgarna.Med den nya folkbokföringslagen blir det postensskyldighet att vidarebefordra de flyttningsanmälningar detar emot till folkbokföringsregistret. Detta i sin tur användsför att uppdatera SPAR.SPAR -- statens person- och adressregister -- är detlagstadgade register som används av olika myndigheter förregisteraktualisering, s.k. aviseringar till andramyndigheter som har rätt att föra register överbefolkningen. Detta kommer att ställa större krav än i dagpå samarbete mellan postverket,folkbokföringsmyndigheten och på SPAR. Samförståndetmåste bli bättre mellan som ansvararför folkbokföringen, som ansvarar förSPAR-registret och somansvarar för posten.Ett exempel på dåligt samarbete är attaviseringskungörelsen från gamla folkbokföringslagenmåste vara kvar trots den nya lagen, beroende på att maninte enats om hur postadress resp bostadsadress skahanteras. Detta är viktigt eftersom folkbokföringensregister via SPAR används av en rad andra myndigheter.Polisen t.ex. behöver ju ha bostadsadresser i sina register.De kan inte snabbt hitta folk efter anrop om de bara harpostadress=boxadress.För att göra postens roll tydlig i detta samarbete anserjag att ska lägga fast vissa principer vad gäller deflyttningsanmälningar som kommer att lämnas till posten.För det första bör uttala att posten harskyldighet att så fort det är möjligt vidarebefordra deflyttningsanmälningar man tar emot till folkbokföringen.För det andra bör överväga om inte dennaskyldighet att vidarebefordra förändringar också skall gällatill SPAR.För det tredje bör uttala att posten är skyldigatt vidarebefordra uppgifterna om flyttning i form och skicksom folkbokföringens dataregister kan identifiera.För det fjärde bör uttala att detta ska ske utankostnad för mottagande myndighet.För det femte bör uttala att posten inte har rättatt använda flyttningsanmälningarnas personuppgifter tillannat ändamål än att minska mängden feladresserad post. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principerna för postverketsagerande i samband med ny folkbokföringslag.
mot · GE02Sk69 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:153 Ny folkbokföringslag m.m. Enligt nuvarande lagstiftning finns det en valfrihet förstatsråd som flyttat på grund av tillträde som statsråd attantingen vara kvarskriven i den församling där han/hon varbosatt vid utnämningen eller bli kyrkobokförd på denfastighet som han/hon flyttat till för att utöva uppdraget.Valfriheten gäller enbart statsrådet personligen, inteeventuella familjemedlemmar.Denna valfrihet avses nu upphöra i och med att det ipropositionen föreslås att 21 § GFBL utmönstras. Dethuvudsakliga skälet till valfriheten för statsråd enligt 21 §torde ha varit att möjligheten att kandidera till riksdagentidigare var knuten till vederbörandesmantalsskrivningsort. Även om denna bestämmelse intelängre gäller borde enligt min uppfattning rent praktiskaskäl tala för att statsråden får behålla valfriheten enligtnuvarande 2l §. Det torde ankomma på utskottet attutforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att nuvarande bestämmelser närdet gäller statsråds folkbokföring bibehålls.
mot · GE02Sk70 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:159 Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister, m.m. I propositionen föreslås, förutom nya regler om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta artister, en vissutvidgning av skattefriheten för personalrabatter.Från har beskattningen avlöneförmåner skärpts. Så kallade personalrabatter äremellertid fortfarande skattefria.Förslaget om utvidgning i propositionen för så kalladekorsvisa personalrabatter är föranlett av de orättvisor somannars skulle uppstå mellan exempelvis anställda vid de tvåsvenska bilindustriföretagen. Det är anmärkningsvärt attregeringen inte tagit upp den bredare frågan om att skaparättvisa vad gäller personalrabatter generellt.I samband med skatteomläggningen bibehölls såledesskattefriheten för exempelvis rabatter för anställda inomhandelsföretag samt för anställda hos biltillverkare.Rabatterna kan uppgå till avsevärda belopp -- ofta fleratusental kronor. skall emellertid vissapersonalkategorier beskattas för betydligt mindreomfattande personalförmåner. Detta även om de är avsedvanlig karaktär. Ett exempel av många är att anställdavid tidningsföretag skall beskattas för förmånen av fritidning till bostaden. Ett annat är att anställda vid etttransportföretag som exempelvis ochSAS beskattas även för den grundläggande förmån man harsom anställd efter en viss tid.Det måste ankomma på regeringen att föreläggariksdagen förslag till lagstiftning om så kalladepersonalrabatter eller personalvårdsförmåner som innebärrättvisa mellan olika kategorier anställda. Regeringensförslag bör föreläggas så att beslut kan fattastidigt och gälla vid taxeringen 1992. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändraderegler för beskattning av s.k. personalrabatter ellerpersonalvårdsförmåner i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Sk73 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:159 Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister, m.m. Propositionen bygger på artistbeskattningskommitténsbetänkande , där kommittén bl.a. föreslog att allaärenden om särskild inkomstskatt för utländska artisterskall handläggas av bara en länsskattemyndighet och attskattemyndigheten i skulle handlägga dessaärenden.I propositionen däremot föreslås att RSV:sbeskattningsavdelning i skall handlägga frågor omden särskilda inkomstskatten.Vi anser inte att det finns tillräckligt starka skäl attfrångå artistskattekommitténs förslag medan däremotmycket talar för att skattemyndigheten i börhandlägga frågorna om den särskilda artistskatten.Skattemyndigheten i har till åtminstone 1992 iuppgift att svara för uppbörd och redovisning av svenskartistskatt avseende hela landet. Om samma myndighetockså blir beskattningsmyndighet för LSI (lag om särskildinkomstskatt) uppnår man betydande fördelar. Detta gällersärskilt för arrangörer och andra som betalar ut ersättningtill artister och som då också har möjlighet att vända sig tillsamma myndighet för besked oavsett varifrån artistenkommer.Avvecklas artistskattekontoret, som tidigareförutskickats, kan befintlig personal överföras till arbetetmed den särskilda inkomstskatten. Artistskattekontoret harfunnits i och personalen har skaffatsig god kunskap och erfarenhet om branschens struktur.Man har dessutom ett väl utbyggt kontaktnät medarrangörerna. Såväl beträffande artistskatt sombevillingsavgifter vänder sig många arrangörer, somegentligen borde vända sig till sin lokala skattemyndighet,till artistskattekontoret i för att få besked.Artistskattekontoret har visserligen inte någon egenkontroll eller revisionsfunktion men kontoret är en del avskattemyndigheten i och där finns ett gedigetrevisionskunnande. Revisionsenheten har bl.a. kompetensatt leda koncernredovisningar och avdelningens kunnandehar också tagits i anspråk av RSV. Specialistkompetens sombehövs för den särskilda inkomstskatten byggs uppsuccessivt med specialister inomuppbördsområdet, internationell beskattning samtredovisningsfrågor. i har redanett välutvecklat samarbete med högskolan när det gällerfort- och vidareutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att alla ärenden om särskildinkomstskatt för utländska artister skall handläggas avskattemyndigheten i .
mot · GE02Sk74 · 1991-04-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:166 Särskild löneskatt på pensionskostnader, m.m. I propositionen föreslås en utvidgning av den särskildalöneskatt som infördes den 1 januari 1991.Riksdagsmajoriteten beslutade att denna skattskulle påföras sådana inkomster som inte berättigade tillförmåner och därför inte dittills belastats med avgifter. Densärskilda löneskatten skall enligt propositionen belastaarbetsgivares kostnader för pensionsutfästelser.Finansieringen av den nödvändigamarginalskattereformen genomfördes med höjda befintligaskatter samt helt nya i syfte att bibehålla det extremt högaskattetrycket.Den särskilda löneskatten skall motsvara skattedelen avarbetsgivaravgifterna. Denna del har beräknats till 22,2procentenheter, av totalt , som inte tillnågon del grundar rätt till socialförsäkringsförmåner.Moderata samlingspartiet motsatte sig i motion1989/90:Sk59 införandet av en särskild löneskatt. Vi avvisarden nu föreslagna utvidgningen. Motiven för detta är flera.Vi anser att arbetsgivaravgifter skall motsvaras avutgående förmåner, som var avsett när dessa typer avsocialförsäkringsavgifter från början infördes. De senastetjugo åren har arbetsgivaravgifterna använts som en källaför allmänna utgiftsprogram, där samband mellan inbetaldabelopp och individuellt utgående förmåner saknas. Dennautveckling har vi motarbetat.Höga löneskatter utan direkt anknytning till förmånerförsämrar samhällets totala resursallokering. Barnomsorgs-och vuxenutbildningsavgifterna belastar allainkomsttagare, oavsett om de drar eller kan dra nytta avbarnomsorg eller vuxenutbildning. Andra motsvarar i högregrad någon form av direkt förmån. För att möjliggöra attresurser styrs efter medborgarnas önskemål måste skatte-och avgiftssystemen utformas så att information i störstamöjliga utsträckning förmedlas till producenterna genommedborgarnas fria val. Detta bidrar till att skapaförutsättningar för en effektivare produktion av t.ex.försäkringar och omsorgstjänster, som bättreöverensstämmer med individens önskemål.Skattetrycket måste sänkas till vad som kan kallasEuropanivå. Skatter och avgifter kan inte mer än marginelltavvika från de nivåer som gäller i vår omvärld. Kunskap,arbetskraft och kapital har det blivitväsentligt mycket rörligare. Detta ställer stora krav påutformningen av de i gällande skatte- ochavgiftssystemen.De egentliga socialförsäkringsavgifterna, ATP ochsjukförsäkringsavgifterna, bör förmånsrelateras. I daggällande arbetsgivaravgifter som inte är förmånsrelateradebör successivt avskaffas.I propositionen behandlas vidare frågan om jämkning avvärdet av bilförmån för enskilda näringsidkare. Vi har iannat sammanhang föreslagit andra regler för beräkning avvärde av bilförmån. De innebär att det endast är värdet avdet faktiska utnyttjandet som skall ligga till grund förbeskattning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår proposition 1990/91:166 till den delden avser införande av särskild löneskatt påpensionsförmåner.
mot · GE02Sk75 · 1991-04-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:167 Skattefrihet vid utdelning av aktier i vissa fall Propositionen föreslår att aktiebolag i vissa fall kan delaut aktier i ett dotterbolag utan att utdelningenskattebelastas. Syftet är att möjliggöra omstruktureringarinom ett bolag eller en koncern utan särskildaskattekonsekvenser. Regeringen framhåller särskiltargumentet att marknaden kan åstadkomma en effektivarevärdering av bolagens aktier om verksamhet delas upp påflera bolag.Regeringsförslaget begränsar emellertid skattefrihetentill fall då ett börsnoterat bolag delar ut dotterbolagsaktier.Vi menar dock att även icke börsnoterade bolag kan haintresse av att effektivisera sin kapitalanvändning genomuppdelning på flera bolag utan skattekonsekvenser. Ävenom aktiemarknadsaspekter inte är aktuella i dessa fall kanandra fördelar uppnås. Bolagens kreditmöjligheter kant.ex. öka.Som framhålls i propositionen har ett flertalremissinstanser anfört att kretsen av bolag som skattefrittfår dela ut dotterbolagsaktier bör vidgas. Några egentligaskäl däremot anför inte regeringen.Vi föreslår därför att alla aktiebolag skall omfattas av detaktuella förslaget. Statens skattebortfall med anledning avdenna utvidgning torde vara marginellt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att 3 § 7 mom. fjärde stycket SILutformas så att skattefrihet skall gälla för alla aktiebolag påsätt som framgår ovan.
mot · GE02Sk77 · 1991-04-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:168 Vissa förmögenhetsskattefrågor m.m. Den reformerade inkomstbeskattningen innebär enmycket kraftig skärpning av kapitalbeskattningen, det torderöra sig om per år.Mot bakgrund härav är det inte acceptabelt med denskärpning av förmögenhetsskatten som förslagen ipropositionen i realiteten innebär. Trots att marginalskattensänkts till föreslås att spärrbeloppet för högstaförmögenhets- och inkomstbeskattning bestäms tilloförändrat av summan av beskattningsbarförvärvsinkomst och inkomst av kapital.Moderata samlingspartiet har i en annan motion tagitupp denna fråga, varför det här inte finns anledning attnärmare utveckla ämnet.1992 års fastighetstaxering av jordbruk kommer mycketolägligt eftersom stor osäkerhet råder om i hur storutsträckning jordbrukets avreglering negativt kommer attpåverka prisnivån på fastigheter.Mot bakgrund av denna osäkerhet hade det varitmotiverat att skjuta upp fastighetstaxeringen, men försök iden riktningen har med knapp majoritet avslagits avriksdagen.Nu kommer alltså fastighetstaxering att äga rum 1992och man kan då förvänta sig höjda taxeringsvärden ochdärmed också, om inga åtgärder vidtas, en högreförmögenhetsskatt.Den genom avreglering redan hårt pressademodernäringen klarar knappast av den nya pålaga som enhöjd förmögenhetsskatt innebär. I annat sammanhang harvi föreslagit att förmögenhetsskatten slopas på detarbetande kapitalet i mindre och medelstora företag.Därest inte godtar detta förslag bör vidinkomsttaxeringen 1992 de gamla taxeringsvärdena gälla. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar slopa förmögenhetsskatten pådet arbetande kapitalet i mindre och medelstora företagmed verkan ,2. att därest yrkande 1 ej vinner bifall beslutaratt vid beräkningen av förmögenhetsskatten 1992 de gamlataxeringsvärdena på jordbruksfastighet skall gälla.
mot · GE02So58 · 1991-04-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:139 Avgifter för kontrollen av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat har i flera motioner påtalat behovet av attha en samlad alkoholpolitik. Särskilt nu sedansocialstyrelsens alkohol- och narkotikabyrås merdjuplodande verksamhet nästan har utplånats på den nyafolkhälsoenheten så är en sådan samlande instans ennödvändighet. Vi anser också att tillståndsgivning föranvändning av tekniska alkoholprodukter bör inordnas i ensådan organisation och inte i läkemedelsverket.Regeringens proposition behandlar avgifterna förkontrollen av tillstånd vid användningen av alkohol itekniska produkter. Denna avgift skall sättas så att dentäcker läkemedelsverkets kostnad för hanteringen.Vänsterpartiet vill öka avgiften så att det även blir pengaröver till en verksamhet bland tunga alkoholmissbrukare.Vi tycker inte man ska blunda för det problem somtillgängligheten av tekniska alkoholprodukter utgör. Enligtsocialstyrelsens uppfattning finns det i landet ca 4 000 kändamissbrukare av dessa preparat.Hos dessa missbrukare finns en rädsla parad med skamoch en vetskap om att man passerat ytterligare en gräns i sittmissbruk i och med att man börjat dricka teknisk sprit.Efter att ha passerat denna gräns är utslagningen definitivoch chansen att återvända till ett mer normalt sammanhangär mycket liten.Denna rädsla är också befogad för det finns ett klartsamband mellan regelbundet missbruk av tekniskaalkoholprodukter och social utslagning, d v s arbetslöshet,bostadslös, hög vårdkonsumtion (ohälsa), ensamhet etc. Deär alltså mer utslagna än missbrukare i gemen och har ocksåofta allvarligare hjärnskador.Vänsterpartiets inställning är att alkoholen så långt detär möjligt ska ha ett pris som även täcker åtgärder mot dessskadeverkningarna och även om teknisk sprit inte är avseddatt dricka kan vi inte blunda för realiteten att det finns ettmissbruk.Det är gruppen tunga missbrukare som drabbas hårt avkommunala nedskärningar och omprioriteringar, ochvänsterpartiet ser här en möjlighet att få pengar till att delsförebygga, dels ge kommunerna öronmärkta pengar tillomvårdnad för denna grupp. För i mycket är det mest enfråga om att ge dessa människor en dräglig tillvaro.Dagspriset för teknisk sprit varierar mellan 10 och 50kronor per liter, beroende på kvaliteten. Merparten avförsäljningen ligger mot det lägre priset. Det är att anse somen relativt billig råvara med tanke på användningsområdet.Varje år produceras . Det sker också en vissimport men den är av mindre omfattning.Läkemedelsverket planerar nu att ta ut en avgift om 10öre per liter för att täcka sina kostnader. Vänsterpartietföreslår att ytterligare tas ut för att gå tillförebyggande verksamhet bland exempelvis ungdomar ochtill omvårdnad av grava missbrukare. Importen borde ävendrabbas av samma avgift varvid omkring 35 miljoner skullekunna tillföras statskassan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt beslutar att utta en extra avgift om 90 öreper liter teknisk sprit för att, enligt vad som i motionenanförts, täcka kostnaderna för förebyggande verksamhetoch omvårdnad om grava alkoholmissbrukare.
mot · GE02So60 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:121 Försöksverksamhet med kommunalt huvudmannaansvar för primärvård m.m. En sjukvårdspolitik som -- med fortsatt solidariskfinansiering -- inriktas på valfrihet, mångfald ochkonkurrens förutsätter ett familjeläkarsystem, vårdgaranti,samordning av resurserna mellan sjukförsäkring ochsjukvård samt ett ersättningssystem, som också baseras påutförda prestationer.En utveckling, där patienterna själva väljer sinfamiljeläkare, där enskilda, kooperativa och andraalternativ stimuleras, där finansieringen utformas så attsjukförsäkring och sjukvård samverkar, där produktion ochfinansiering skiljs åt är angeläget för att öka kvaliteten ivården. Dessutom måste de etiska frågorna ges stor vikt ochpolitikernas roll begränsas till att företräda medborgarnaoch patienterna.För detta krävs ett system inom sjukvården, därpatienten för med sig pengarna till den vårdenhet ellervårdgivare man väljer.Läkarförbundets principförslag om familjeläkare börenligt vår mening analyseras närmare. Förslaget innebär bla att nya vägar kan prövas när det gäller driftformer inomprimärvården. Förslaget avdramatiserar ocksåhuvudmannaskapsfrågan. Privata -- kooperativa -- kommunoch landstingsläkare får alla arbeta på samma villkor Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om familjeläkare, mångfald ochkonkurrens m.m. i sjukvården.