ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GF02Sk15 · 1991-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:67 Skatten på etanol, m.m. Propositionen föreslår att effektgränsen förskattebefrielse på egenkonsumtion höjs för vindkraftverkfrån 100 kW generatoreffekt till 500 kW med en övre energigräns på 700 000 kWh årsförbrukning.Höjningen motiveras av att ett vindkraftverk producerarmindre el per installerad kW generatoreffekt än devattenkraftverk bestämmelserna ursprungligen avsåg.Dessutom skapar höjningen av effektgränsen möjlighet attinstallera mer kostnadseffektiva medelstora vindkraftverköver 100 kW, vilket är lovvärt.Problemet är att råkraftpriserna i ger så lågaavräkningspriser för vindkraftsproducerad el attinvesteringsbidraget på till medelstor vindkraftnu endast förmår ge svag lönsamhet för investeringar enbarti vindkraftverk i yppersta vindläge där man dessutom harlåga etableringskostnader.Resultatet har blivit att de anslagna medlen tillinvesteringsbidraget för vindkraft, /år, inteförväntas utnyttjas annat än till en mindre del. Mycket fåvindkraftverk kommer att byggas på nuvarande premisserde närmaste åren. Den planerade investeringsvolymen, ca100 medelstora verk , som avsågs i riksdagensenergibeslut kommer långt ifrån att uppnås.Riksdagen bör därför ingripa och ordna bättre villkor förvindkraften. Som jämförelse kan anföras att förbiobränslebaserad kraftvärme är bidraget /kW medan det 25-procentiga investeringsbidragettill vindkraft motsvarar ca per installerad kW generatoreffekt, trots attelproduktion genom vindkraft är relativt miljövänlig.I stället för att höja nivån på bidraget borde enmiljöbonus för den el som säljs till nätet övervägas.Regeringen avser att föreslå en översyn av de övriga lagarsom har betydelse för driften av små vindkraftverk. Jagförutsätter att regeringen återkommer med förslag som kanstimulera en utbyggnad av vindkraften. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att konsumtion avvindkraftsproducerad el befrias från elskatt,2. att beslutar att vindkraftsproducerad el, somförsäljs, tillförs en miljöbonus/elskatterestitution i ett förstasteg med /kWh som förstärkning avavräkningspriset.
mot · GF02Sk16 · 1991-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:67 Skatten på etanol, m.m. InledningI propositionen föreslås att skatten på sådan etanol somsäljs oblandad för att användas som motorbränsle slopas.Vidare föreslås att den allmänna energiskatten ändras så attskattepliktsgränsen för små vindkraftverk höjs från 100 kWtill 500 kW.EnergiuppgörelsenI träffade socialdemokraterna,och folkpartiet- liberalerna en uppgörelse omden framtida energipolitiken. I uppgörelsen ingick stöd tillframställning av etanol baserad på spannmål. Därmedskapades utrymme att ställa om upp emot 100 000 hektaråker från livsmedelsproduktion till energiproduktion,som ett första steg tas mot introduktion av ettmiljövänligt drivmedel.EtanolDet är angeläget att stimulera utvecklingen av ettmiljövänligt trafiksystem, framförallt i storstäderna. I detingår renare bränslen, fordon med särskilt låga emissioneroch stora investeringar i kollektiva trafiksystem.Riksdagen beslöt , på dåvarande regeringensförslag, om en strategi för renare trafiksystem. I dennastrategi ingick även utökade försök med alternativabränslen, framför allt etanol. Någon kommersiellintroduktion har ännu inte varit aktuell.För att försöksverksamheten ska få tillräcklig omfattningkrävs under ett introduktionsskede att etanol som användsoblandad som drivmedel befrias från punktskatt. I ettframtidsperspektiv måste dock en likvärdig och neutralenergibeskattning av olika drivmedel tas ut.Mot den bakgrunden biträder vi regeringens förslag atttillsvidare slopa skatten på sådan etanol som säljs oblandadför motorbränsle.Vi anser det dock synnerligen angeläget att regeringenmycket noga följer och redovisar utvecklingen förriksdagen, bl.a. om förslagen leder till avsedd miljöeffekt.Det är också angeläget att noga följa utvecklingen medavseende på konkurrensförhållanden, import ochstatsfinansiella konsekvenser.VindkraftverkFörslaget angående små vindkraftverk har sinutgångspunkt i en beställning från vårriksdagen 1991. Vibeklagar dock att regeringen i anslutning till förslaget intehar redovisat någon analys av de statsfinansiella och andrakonsekvenser av sitt förslag. Det är därför angeläget attriksdagen senare, exempelvis i samband med den årligaredovisningen till av energipolitiken får en sådanredovisning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av uppföljning ochredovisning av utvecklingen avseende slopad skatt påetanol.
mot · GF02Sk17 · 1991-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:67 Skatten på etanol, m.m. beslutade att el från vindkraftverkmed en generatoreffekt på mindre än 500 kW skulle befriasfrån elskatt. Vid näringsutskottets behandling av frågan vardet helt klart att denna skattebefrielse skulle gälla oavsettom elen används direkt av producenten eller yrkesmässigtförsåldes till annan brukare.Betänkandetexten kan på denna punkt vara något oklar,men det är utom allt tvivel att utskottet avsåg dennafullständiga skattebefrielse. Det är av stor vikt att åtgärdervidtas så att denna fullständiga skattebefrielse erhålls.Rent tekniskt kan det enklast lösas genom att deneldistributör, till vilken vindkraftverket levererar sin el,betalar ut en miljöbonus till vindkraftsägaren motsvarandeelskatten och drar av den från den elskatt som betalats in avelkonsumenterna i området. På så sätt tillförs vindkraftenden elskatt på /kWh som konsumenterna betalar ochi dag tillfaller staten.Denna metod att stödja förnybar energi används i alltfler . I , där elavgiften är /kWhför konsumenten, restitueras /kWh tillvindkraftverken genom eldistributörens försorg. I vissadelstater i premieras ren förnybar elenergi genomatt avräkningspriset sätts till av konsumentpriseti området, varvid staten avstår från skatt medaneldistributören får behålla som ersättning försina kostnader.Ett medelstort vindkraftverk kostar 1,5--2 milj. Av dettaär byggkostnader på platsen i form av vägar,ledningar, transformator och fundament m.m. Etableringenav vindkraftverk ger en icke oväsentlig lokal sysselsättning,vilket i nuvarande arbetsmarknadsläge är ytterligare ett skälför att stimulera investeringar i vindkraftverk genomomedelbara åtgärder.I propositionen anges att näringsministern inom kortavser att föreslå en översyn av övriga lagregler m.m. somkan ha betydelse för uppbyggnad och drift av småvindkraftverk. Det är av stor betydelse för vindkraftensutbyggnad att redan nu ge så klara signaler som möjligt omskattefrihet/miljöbonus. Därför bör uttala attdenna fråga bör övervägas vid den ovan omtaladeöversynen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattefrihet/miljöbonus förvindkraft.
mot · GF02Sk19 · 1991-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:67 Skatten på etanol, m.m. Det är ett viktigt steg i rätt riktning när regeringenföreslår att skatten på sådan etanol som säljs oblandad föratt användas som motorbränsle slopas. Det bör stimuleratill en betydande etanoldrift av bussar, sopbilar m m i våratätorter, vilket betyder en förbättrad miljö.Skall klara av en nödvändig reduktion avkoldioxidutsläppen så krävs en mer omfattande övergångtill förnybara bränslen. Etanolen är ett viktigt alternativ.Från miljösynpunkt är en mer omfattande användning avetanol som drivmedel klart motiverad. har det avstatsfinansiella skäl bedömts omöjligt att generellt slopaskatten på drivmedelsetanol. Vi accepterar detta, menmenar att det är synnerligen viktigt att redan nu lägga fasten mer långsiktig strategi som kan skapa en hållbarutveckling. I denna strategi måste ingå -- såsom det sägs iregeringsförklaringen -- att biobränslena utvecklas ochstimuleras. Detta måste innebära att biobränslena på grundav sina miljöfördelar generellt skall vara befriade frånmiljö- och energiskatter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en långsiktig strategi för attskapa en hållbar utveckling.
mot · GF02Sk23 · 1991-11-25 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:60 Skattepolitik för tillväxt I propositionen föreslås en serie åtgärder som ärnödvändiga för att åtminstone minska svårigheterna att fåigång småföre tagsverksamheten och sparandet.Genomgående tar regeringens proposition steg i rättriktning. Stegen bör dock i några fall vara större och tassnabbare. Den svenska krisen pågår redan och åtgärdernamåste därför vara genomgripande för att ge effekt.En särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster(1990:659) drabbar bl a ''lön eller annan ersättning tillarbetstagare som vid årets ingång är eller äldre''. Avtekniska skäl föreslår nu propositionen att sänka skatten till21,. Det är dock ingen sänkning utan egentligen enhöjning från det naturliga nolläge som rådde till för kort tidsedan. Det gäller ju att underlätta för pensionärerna att fåarbeta. Pensionärernas allmänna villkor är inte precislysande. ATP håller på att urholkas etc. Det gäller då att ivarje fall inte hindra pensionärer från att få inkomstergenom arbete.Lagen om särskild löneskatt föreskriver att skatten ävenska tas ut på döda pensionärer! (paragraf 2)Slopa den nya löneskatten på pensionärernas inkomster,levande och döda.Lag om ändring i lagen (1990:661) omavkastningsskatt på pensionsmedel skulle enligtregeringens proposition förbättras så till vida att skattensänks från till även för andra pensioner äntjänstepensioner.Även här handlar det om en infördkonfiskatorisk beskattning som reduceras. Kvar står dock10 % orättfärdig konfiskation. Små stölder må vara bättreän stora, men kan för den skull inte försvaras.Avkastningsskatten ska bort i sin helhet. Under allaförhållanden måste en avvecklingsplan fastställas. Deträcker inte med steget till . Vårt krav är 0 %senast f o m beskattningsåret 1993.I regeringsförklaringen och i andra högtidligasammanhang talas det ju om att stimulerahushållssparandet, icke minst pensionssparandet. Vårtförslag bidrar till just detta. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar upphäva lagen om särskildlöneskatt för levande och döda pensionärer,2. att beslutar upphäva lagen omavkastningsskatt på pensionsmedel.
mot · GF02Sk3 · 1991-11-04 00:00:00 — Denna skattskulle kunna träda i kraft från inkomståret 1992.Utredningen har dock enligt meningföreslagit en för låg skattesats på . En skatt på motsvarar t.ex. inte moms på finansiella tjänster.Ett införande av särskild skatt på finansiella företag kankombineras med ett slopande av omsättningsskatten påaktier. Detta förutsätter att det sammanlagda skatteuttagetpå den finansiella sektorn inte minskar. Vid en sådansamordning bör skattesatsen för finansskatten höjasgentemot utredningens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1991/92:34,2. att , vid avslag på yrkande 1, begär attregeringen lägger fram förslag om en ny beskattning av denfinansiella sektorn i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GF02Sk7 · 1991-11-21 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:50 Sänkning av mervärdeskatten på vissa varor och tjänster, m.m. Regeringen föreslår att momsen för vissa varor ochtjänster skall vara l8 % i stället för . För att få enenhetlig hantering av restaurangnotorna föreslår regeringenatt skatten på sprit, vin och öl även skall vara l8 % vidtillhandahållande på restaurang.Eftersom riksdag har antagit WHO:smålsättning om att sänka alkoholkonsumtionen fram till år2000 med innebär detta en risk för att detta målinte kan nås.Alkoholpriserna har inte höjts l990. Detfinns en strävan i , att alkoholprisernaskall följa inflationen.Mot den bakgrunden är det angeläget att göra en allmänhöjning av alkoholpriserna, för att på detta sätt hållatillbaka konsumtionen av alkohol. En sådan höjning börvara . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en allmän höjning avalkoholpriserna .
mot · GF02So15 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 Folkhälsoarbetet bör enligt vår uppfattning ges högprioritet. Arbetet måste bygga på lokalt deltagande ochengagemang, fördjupad kunskap om hälsofrågor ochkunskapsspridning samt ett utvecklat samarbete översektorsgränserna. Samhället har en stor uppgift i att skapagoda livsbetingelser för medborgarna. Insatser för attfrämja goda levnadsvanor och därmed en god hälsa ärviktiga inslag i det förebyggnade arbetet. På central nivåbehövs ett för folkhälsan.När beslutade om inrättandeav ett folkhälsoinstitut föregicks beslutet av en ingåendediskussion. Bl a ansågs propositionen, som låg till grund förbeslutet, sakna konkreta förslag. Resultatet blev attutformnigen överlämnades till en särskildorganisationskommitté.De farhågor som restes i samband med riksdagsbeslutethar nu visat sig vara riktiga. 1991/92:25 angerregeringen att förberedelsearbetet kommer att ta längre tidän planerat och att andra aspekter på folkhälsoinstitutetsutformning framkommit som behöver belysas.En sådan aspekt utgör regeringens förslag om attundersöka möjligheten att samlokalisera verksamhetenmed annan. Vi menar att det förslag som tidigare väcktesom att verksamheten borde tillhöra genomregeringens nu lagda förslag fått ökad aktualitet.Socialstyrelsen kommer även i fortsättningen att ha detövergripande ansvaret för folkhälsofrämjande åtgärder dvsinom hälso- och sjukvården och samt hatillsynsansvaret. En strävan att samordna olika funktionerpågår inom många andra verksamheter. Det borde då,enligt vår mening, vara en naturlig utveckling attsocialstyrelsen får det samlade ansvaret.Organisationskommittén för bör fåtilläggsdirektiv där ett alternativ som avser samordning medsocialstyrelsen tas fram. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilläggsdirektiv tillorganisationskommittén för .
mot · GF02So16 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 beslöt med anledning avproposition 1990/91:175 att ett folkhälsoinstitut skulleinrättas och starta den 1 januari 1992.Med anledning av propositionen föreslogs i motion1990/91:So78 att institutet lokaliseras till utgick från att organisationskommitténskulle beakta arbetsmarknadsutskottets uttalanden omlokalisering av nya myndigheter. Utskottet anförde därvid:''har underårens lopp redogjort för sin uppfattning om lokalisering ochomlokalisering av statlig verksamhet. Beträffandelokaliseringen av nya myndigheter hararbetsmarknadsutskottet uttalat att det är viktigt att prövamöjligheterna att välja annan lokaliseringsort änStockholm.'' beslutade i enlighet med utskottetsförslag.I anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för1991/92 redovisas förslag till delvis ändrade förutsättningarför det beslutade . Förslaget att förskjutaigångsättningen till är förståeligt.Därmed ges bättre tid till förberedelse vilket kan varanödvändigt.Vidare föreslås att organisationskommittén i anslutningtill beredningen av frågan om institutets placeringytterligare undersöker om det ur bl.a. verksamhetsmässigaoch ekonomiska aspekter kan vara lämpligt med ensamlokalisering av med någon annanmyndighet eller organisation.Vi förutsätter att förslaget inte är ett försök att kringgåsocialutskottets och klara ställningstagande attarbetsmarknadsutskottets principuttalande skall gälla,nämligen att vid lokaliseringen pröva möjligheterna attvälja annan lokaliseringsort än Stockholm.Företrädare för , länslandsting och kommun har i skrivelse 1991-05-27förklarat sig beredda att medverka för att få fram lämpligalokaler för det nya . Enligt uppgifterkommer och att på begäran frånorganisationskommittén redovisa ett konkret förslag tilllokaler med anknytning till ochregionsjukhuset i med all den service som institutetkan behöva.Umeå uppfyller således -- med sin mångåriga satsning påfolkhälsovetenskap och genom samarbetet i regionenmellan universitet, högskolor, landsting, länsstyrelser,kommuner och andra organisationer -- mer än väl de kravsom nu ställs på lokaliseringsort för det nyafolkhälsoinstitutet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att man med hänsyn tillriksdagens och arbetsmarknadsutskottets uttalandensärskilt beaktar förutsättningarna för lokalisering av det nyafolkhälsoinstitutet till .
mot · GF02So17 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 I regeringens proposition 1991/92:25 berörs på nyttfrågan om bildandet av ett folkhälsoinstitut. som tillkallats för att utföraförberedelsearbetet behöver uppenbarligen utsträckt tid försitt uppdrag. Regeringen anmäler dessutom att kommitténskall få vidgade direktiv vilket bl a naturligtvis understrykerkommitténs behov av förlängd tid för sitt uppdrag.Beträffande de vidgade direktiven anför regeringen bl a:''bör vidare i anslutning tillberedningen av frågan om institutets placering ytterligareundersöka om det ur bl a verksamhetsmässiga ochekonomiska aspekter kan vara lämpligt med ensamlokalisering av med någon annanmyndighet eller organisation. ''Vi motionärer har ingenting att invända vare sig mot attorganisationskommittén får utsträckt tid för sitt arbete ellermot de vidgade direktiven. Vi anser nämligen att Linköpingskulle utgöra en bra lokaliseringsort för folkhälsoinsitutetutifrån de kriterier regeringen ställer upp i propositionen.De existerande förutsättningarna i med ettpositivt klimat för vetenskapligt arbete och praktiskprevention liksom möjligheterna till fruktbart ochengagerat samarbete mellan ett nationellt folkhälsoinstitutoch länets resurser för folkhälsoarbete måste betraktas sommycket goda. Det sektorsövergripande samarbetet inomfolkhälsans område är väletablerat i länet.Hälsouniversitetet, med sin bas i primärvård och med enpedagogik som främjar aktivt kunskapssökande ochförmåga till kommunikation på patientens villkor, utbildarframtidens vårdpersonal med en tydlig inriktning motfolkhälsoarbete. Ett samhällsmedicinskt centrum stärkerdet redan väl etablerade samarbetet mellanpreventionsforskning och praktiskt folkhälsoarbete.Landstingets hälsopolitiska program bildar basen för enlänsgemensam folkhälsooffensiv . LinköpingCollaborating Center och det särskilda avtalet med folkhälsobefrämjande arbete markerar ytterligareinsatserna för en bättre folkhälsa regionalt, nationellt ochinternationellt.Folkhälsoinstitutet bör alltså enligt vår meninglokaliseras till och etableras i samverkan med debefintliga organ som redan arbetar för en bättre folkhälsa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering avfolkhälsoinstitutet till .
mot · GF02So8 · 1991-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:65 Valfrihet i barnomsorgen I propositionen föreslås ändrade regler för utgivande avstatsbidrag i syfte att möjliggöra fri etableringsrätt vadgäller verksamhet i daghem och fritidshem. Förslagetinnebär en välkommen förändring och möjliggör en ökadfrihet för olika aktörer att bedriva barnomsorg och därmedockså större frihet för enskilda familjer att själva väljabarnomsorg.Regeringsförslaget synes inte innehålla någonförändring av statsbidragsreglerna för daghem som äröppna än . De föreslagnastatsbidragsreglerna innebär att deltidsförskolor, t.ex.sådana som drivs med alternativ pedagogik eller medkristen inriktning, inte får en rättvis behandling. Sådanaförskolor skulle utgöra ett välkommet komplement tillheltidsförskolorna.Reglerna för statsbidragen bör omformas så att stöd gesi förhållande till öppethållandetiden innebärande enlikvärdig behandling som heltidsdaghemmen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidrag till deltidsförskolor.
mot · GF02So9 · 1991-11-19 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:65 Valfrihet i barnomsorgen I propositionen uttalar regeringen att dagbarnvårdarnasegna barn bör ges rätt till statsbidrag på samma villkor somgäller för andra yrkesarbetandes barn. Med hänvisning tilldet nuvarande samhällsekonomiska läget är man dock inteberedd att föreslå ett genomförande av reformen.Nuvarande barnomsorgssystem uppmanar folk att tahand om varandras barn -- så att säga byta barn -- i ställetför att ta hand om egna barn. Ny Demokrati kan inte hellerförstå logiken i att egna barn skall behandlas sämre änandras barn.Ny Demokrati kan därför inte acceptera att enangelägen reform som syftar till ökad valfrihet ibarnomsorgen skjuts på en oviss framtid. Reformen böralltså genomföras . Regeringen bör redan i sambandmed nästa statsbudget lämna förslag till genomförande avreformen. Siktet bör vara inställt på att reformen skallkunna träda i kraft , dock . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den angelägna reformen omstatsbidrag till dagbarnvårdares egna barn bör genomförassnarast.
mot · GF02T10 · 1991-11-20 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:25 Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 En välkommen modernisering och förbättring har undersenare år skett av SJ:s sovvagnspark. Men fortfarande rullarmånga äldre sovvagnar med låg komfort och standard påspåren och fortsatt nyanskaffning behöver ske under 1990-talet.Svensktillverkade nya vagnar har rönt stor uppskattningbland SJ:s resenärer. Tack vare rejält tilltagna vagnsprofilerhar konstruktörer kunnat ta fram utrymmen och utrustavagnarna på ett sätt som till stor del kan jämföras medsvensk byggstandard.Enligt SJ:s nuvarande planer avses inte ske nyasovvagnsbeställningar förrän . Detfår till följd att arbetsbrist snart uppstår främst inom den delav tågindustrin som kunnat ta fram de högklassiga svenskasovvagnarna. Det betyder att kvalificerad personal medvana och kunskap inom yrkesområdet blir utan arbete,skingras och försvinner från branschen. Sedan kan det blisvårt, kanske omöjligt, att återuppta vagnproduktionen närtrafikföretaget anser sig inte längre kunna skjuta påbeställning av nya vagnar. Behovet av nya sovvagnar frånmitten av har angetts till 40--50 stycken. Prisetligger på ca 10 milj.kr. styck.Vad som krävs är sålunda utläggning av order redan nu.För att få denna tidigareläggning till stånd behövs vissainitiativ och medverkan från statens sida. De extrakapitalkostnader för trafikföretaget som tidigarelagdbeställning av sovvagnar kan medföra borde kunnabekostas med arbetsmarknadsmedel. Det skulle medverkatill fortsatta jobb och motverka varsel av personal bl.a. vidjärnvägsverkstaden i . Det skulle medverka tillbevarandet av högklassig järnvägsindustri inom landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att denna tar initiativtill tidigareläggning av SJ-order av sovvagnar i enlighet medvad som anförts i motionen.