mot · GE02Jo766 · 1991-01-25 00:00:00 — Skydd för Stora Alvaret på Stora Alvaret på är unikt i . Det ligger påsödra och upptar en areal på ca 30.000 ha eller ca 25procent av yta. Det är en milsvid plan kalkstensplatåpå ca 15--över havet.Områdets stäppliknande karaktär utgör en helt säregenväxtmiljö för . Den innehåller också ett flertal artermed huvudsaklig utbredning utanför landet. Såväl flora somfauna visar upp åtskilliga ovanliga arter.Stora Alvaret är en sällsam, intresseväckande miljö somsaknar motsvarighet i . Endast på öarna Ösel ochDagö i finns likartade naturförhållanden.Landskapet är öppet och har en fri och huvudsakligenobruten horisontlinje och stora skönhetsvärden. Det är lättatt besöka och hör till de mest sevärda naturområdena ilandet.Den unika naturtypen är bl.a. ett resultat av lång tidsextensiv betning. Emellertid hotas Stora Alvaret avförbuskning och igenväxning. Bl.a. enbusken breder ut sigöver allt större områden. Fortsätter denna utvecklingkommer karaktären på Alvaret att i grunden förändras ochmånga arter av växter och djur kommer att försvinna.Igenväxningen accelererar allt mer. Hejdas den intekommer hela karaktären av Stora Alvaret att heltförändras. Denna utveckling måste hejdas.I Nationalparksplan för finnsStora Alvaret på angivet som en av de nationalparkersom vill anlägga. Det är ett 7.400 ha stortområde mellan Resmo och Stenåsa.Den av föreslagna påÖland är så begränsad till ytan -- hela Alvaret är ca 30.000ha -- att den inte kan anses lösa frågan.Denna invändning är dock inte avgörande för mittavvisande av hela förslaget. En rad andra problem ärförknippade med förslaget att göra Alvaret tillnationalpark.För det första måste staten äga marken om nationalparkskall anläggas. Eftersom Stora Alvaret ägs av ett mycketstort antal enskilda lantbrukare på måste staten förstförvärva en areal på mer än 7.000 ha. Det kan inteförutsättas att dessa förvärv kan ske frivilligt ellerförhandlingsvägen. Stor risk föreligger att tvångsförvärvmåste tillämpas med allvarliga inskränkningar av denenskilda äganderätten.För det andra blir kostnaderna stora för staten.Betydande belopp måste satsas på ett projekt som dock intekan garantera att Alvarets unika flora och fauna skyddas.För det tredje är metoden att göra ett område som StoraAlvaret till nationalpark inte ändamålsenlig. Skallförbuskningen hejdas krävs antingen omfattande manuellaröjningar eller betning. Det är tveksamt om dessa åtgärderkan få förekomma i en nationalpark. Skulle dessa intekunna användas kommer karaktären av det område somblir nationalpark radikalt att bli annorlunda mot det somfortfarande till stora delar finns kvar och som åtgärdernavar avsedda att skydda. En total igenväxning hotar.Dessa argument visar att Stora Alvarets unika värdeninte bäst skyddas genom att göra en del av det tillnationalpark.Däremot kan andra åtgärder vidtagas. En är attskötselavtal träffas mellan staten och berörda ägare.Ägarna skulle här åtaga sig att hålla ett visst bestämt antalbetande djur, utöva viss röjning eller i övrigt se till attkaraktären på Alvaret inte förändras. I gengäld skullemarkägaren få viss ersättning eller exempelvisskattelättnader för inkomsterna av denna djurhållning.Det är viktigt att slå fast att det är betande djur som ären garant för att Alvaret kan bevaras. Sedan århundradenhar det varit de öländska bönderna som sett till att betningsker. Det är detta förhållande som man måste bygga vidarepå. Lösningen kan inte var att staten går in och köper storaarealer som det sedan inte finns några som helst garantierför att de skydddas på det sätt som var avsikten medförvärvet.Bevarandet måste bygga på gamla traditioner, beprövaderfarenhet och frivilliga överenskommelser mellan statenoch markägarna. Skötselavtal och vissa begränsadeekonomiska stimulanser är de metoder som bör användasför att bevara Stora Alvaret. Kostnaderna blir i detta fallbetydligt lägre än om nationalpark anlägges.En annan hjälp i dessa strävanden är möjligheten attanvända de s.k. NOLA-anslagen, naturvårdsinsatser iodlingslandskapet. Inom ramen för beslutet om den nyalivsmedelspolitiken finns icke obetydliga belopp attdisponera för särskilda insatser. En del av dessa pengar börkunna användas för skydd av Stora Alvaret. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skyddet för Stora Alvaret påÖland.