mot · GE02Fi314 · 1991-01-25 00:00:00 — LikviditetsindragningRegeringen föreslår en likvitetsindragning frånkommunerna med ochförbinder sig att dessa pengar skall återbetalas tillkommunerna. Inkomna medel måste därför betraktassåsom ett lån.Indragningen verkställs genom en tillfällig höjning avskatteutjämningsavgiften med . Trots attinflutna medel är ett kortsiktigt lån på ett eller annat år låterregeringen dem gå in i budgeten såsom intäkt. Det betyderatt regeringen tillämpar en helt unik och felaktigbudgetteknik när man täcker ett underskott med lån ochsedan hävdar att det inte finns något underskott. Denförstärkning som på detta sätt görs i årets budget medförmotsvarande försvagning det budgetår då pengarna skallåterbetalas. Om detta redovisningssätt skulle godtas avriksdagen medför det långtgående möjligheter attmanipulera budgetbalansen. bör därför bestämtavvisa denna typ av budgetredovisning.För /92 innebär detta attbudgetunderskottet är 1,5 miljarder större än vadregeringen redovisar.Motiven för likviditetsindragningen anger regeringenvara målsättningen att utjämna den kommunalainkomstutvecklingen. I partimotion om denekonomiska politiken kritiserar vi med tunga argumentregeringens likviditetsindragning från kommunerna.Regeringen visar en förmyndarattityd gentemotkommunerna som är ovärdig en demokrati med kommunaltsjälvstyre. Regeringens sätt att hantera indragningen visaratt huvudskälet för indragningen är att balansera ettbudgetunderskott med lånade pengar. Med hänvisning tillde argument som redovisas i partimotionen och här ovanyrkar vi avslag på den föreslagna likviditetsindragningen.AvräkningsskattenVid den nu genomförda omläggningen av skattesystemetvar en av de viktigare förutsättningarna att de ekonomiskaeffekterna skall vara neutrala när det gäller utfallet mellanå ena sidan staten och å andra sidan kommuner ochlandsting. Ett system med s.k. avräkningsskatt har därförkonstruerats. Skattens nivå har fastställts i överläggningarmellan parterna.Avräkningsskatten har generell karaktär, dvs. dendrabbar alla kommuner lika. Däremot blir utfallet avskatteomläggningens effekter väsentligt olika mellan olikakommuner. Det finns alltså ett klart behov att ocksåindragningen blir differentierad. Den varaktigt bästalösningen vore att reglera detta via det nyaskatteutjämningssystemet. Detta låter sig dock icke göra avtidsskäl. Inom den tidsram som kommunalekonomiskakommittén förfogar över hinner inte tillräckliga erfarenhetervinnas. Det är av en rad orsaker viktigt att kommitténfullföljer sitt arbete inom den tänkta tidsramen. Vi föreslårdärför att regeringen uppmanas tillkalla särskild utredareför att analysera och framlägga förslag till en differentieradform av avräkningsskatt. Arbetet bör bedrivas i samrådmed de båda kommunförbunden.Särskild skatteutjämningsavgiftSedan några år har ett antal kommuner med hög egenskattekraft betalat särskild skatteutjämningsavgift, den s.k.Robin Hood-skatten. Avsikten har varit att utjämnakommunalskatten mellan olika kommuner.Sedan riksdagsmajoriteten infört skattestopp förkommunerna har den avsedda utjämningen blivit olagligoch därmed inte genomförd. lagstiftning har alltså iviss grad omöjliggjort genomförandet av det avsedda syftet.Detta leder till problem i ett antal kommuner, som nutvingas till neddragningar i bl.a. vård och omsorger. I vissafall leder det till helt orimliga effekter.Vi kräver därför att regeringen skyndsamt framläggerförslag till modifieringar av nu gällande förhållanden. Med hänvisning till vad ovan har anförts hemställer vi1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om redovisning av budgetunderskottoch lån,2. att avslår regeringens förslag om extraskatteutjämningsavgift på ,3. att hos regeringen begär en översyn avkonstruktionen av avräkningsskatten enligt vad i motionenanförts,4. att hos regeringen begär en översyn aveffekterna av den särskilda skatteutjämningsavgiften enligtvad i motionen anförts.