mot · GE02U231 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid sidan om de positiva effekter som enfortlöpandetekniköverföring kan innebära utnyttjar vissa företag u-ländernasbehov av inkomster och uppbyggande av industriellproduktion,kombinerat med brist på verksam miljölagstiftning, för attförlägga miljöfarlig verksamhet till dessa länder.Försäljning ochdumpning av miljöfarligt avfall från i-länderna förekommerockså.Den avser äntligen att föreslå förbudmotsvensk export av miljöfarligt avfall, enligt en lagrådsremiss.Globalt ansvarEn framsynt hushållning med naturresurser är enförutsättningför utveckling. Detta samspel uttryckerVärldskommissionen förmiljö och utveckling som ''ekologi och ekonomi håller på attblialltmer sammanvävda -- lokalt, regionalt, nationellt ochglobalt sömlös väv av orsak och verkan''. Det måste vara en delavSveriges globala ansvar och intresse att också människor ifattigare delar av världen ges möjlighet att leva i en godmiljö.Miljöfrågorna hänger nära samman medhandelspolitiken menbetydelsen av denna har inte belysts. Det är t exoacceptabelt attett u-land som försöker skydda sina tillgångar av tropiskregnskogkritiseras för att bryta mot GATT-reglerna. Vi anser attSverige iGATT-förhandlingarna ska driva kravet påmiljökonsekvensanalyserav olika alternativ och då särskilt med avseende på effekteritredje världen.Den om miljö som hålls i 1992kommer attvara avgörande för om miljöfrågorna får en central rollockså iutvecklingsländernas politik. Om så sker, kanBrasilienkonferensen få lika stor betydelse för tredjevärlden somFN-konferensen l972 i fick för i-länderna.Sverige måstevara pådrivande för att lyfta fram tredje världensmiljöproblem.Överföring av ekonomiska resurser kommer att varaavgörande föratt hindra tredje världens länder att överta den dåligateknik somvi i industriländerna tidigare använt oss av. I-länderna haransvar för att kunna avvärja miljöhoten i tredje världen. Viföreslår därför att en global miljöfond inrättas. Den skallfinansieras genom att industriländerna avsätter en andel avsinbruttonationalinkomst . Detta bidrag börinledningsvissättas till av BNI för att successivt byggas upp till 0,5%inom en femårsperiod. Det skulle innebära att fonden förstaårettillförs ca och när den är fullt utbyggd ca500miljarder kr . Fonden bör administreras av FNsmiljövårdsprogram, . Medlen bör användas till de avFNprioriterade områdena. Arbetet med att få till stånd dennaglobalamiljösatsning bör ha högsta prioritet i det svenska agerandetinför i Brasilien.Miljöbistånd ska ges utifrån ett helhetsperspektiv, så atttillkommande resurser kan sättas in på det sätt som bästfrämjaru-ländernas utveckling. Man bör alltså koppla ihoputvecklingspolitik och utvecklingsansträngningar medmiljöinsatser. Detta synsätt måste också återspeglas i detsvenskabiståndet där miljömålet anger att biståndet skall främja enframsynt hushållning med naturresurserna och omsorg ommiljön.För att skapa en uthållig utveckling krävs attbiståndsinsatserna stimulerar till att skapa slutnakretslopp --att använda resurser utan att förbruka dem. Ju effektivareproduktionsmetoder som kan skapas, desto mindre råvarorbehövertillföras. Det är viktigt att man i biståndet prioriterar sådanainsatser som också långsiktigt leder till ett miljövänligtsamhälle. SIDA ska enligt beslut göramiljökonsekvensanalyser av de olika biståndsprojekten.Det ärviktigt att så sker och att man då beaktar dessaförebyggande kravi den prövningen. Detta bör ges regeringen till känna.Demokrati och mänskliga rättigheterFå har ett demokratiskt styrelseskick ivästerländskmening. Istället är mer eller mindre totalitära regimervanliga.Länderna saknar också nästan undantagslöst erfarenheteravfolkstyre på nationell nivå och har därmed ingademokratiskatraditioner. Feodala beslutsstrukturer och arvet frånkolonialtiden, med ett massivt förtryck av den inhemskabefolkningen från kolonisatörernas sida, har försvårat enutveckling i demokratisk riktning.Sambandet mellan ett demokratiskt styrelseskick somslår vakt ommänniskors grundläggande fri- och rättigheter och en stabilpositiv ekonomisk utveckling framstår nu allt klarare.Demokrati iverklig mening, som baseras på folkmajoritetens uttaladevilja,ställer krav på hänsynstagande till folkminoritetersberättigadekrav och önskemål i olika beslutssituationer. En verkligdemokratikan därför medverka till att tona ned de etniska ochreligiösamotsättningar som är vanliga i många u-länder.När en totalitär regim störtas i ett u-land och enuppbyggnad avett demokratiskt styrelseskick påbörjas är ekonomiskt stödfrånomvärlden mycket viktigt. Ett av de biståndspolitiska målenär attfrämja en demokratisk samhällsutveckling i våramottagarländer.Möjligheterna att erbjuda stöd i olika former ibiståndsverksamheten är dock begränsade.Utvecklingsinsatser måste generellt utformas så att demänniskorsom kommer att engageras och arbeta i projektet involverasoch fårträning i ansvarstagande och självstyre. Det är viktigt attSverige som biståndsgivare ställer krav påmottagarländenasregeringar att respektera grundläggandemänskliga rättigheter. Om så krävs måste varaberett attsamordna biståndsarbetet med andra biståndsgivare.Våra insatser på detta område bör vid behov kunna utgåsom stödtill insatser inom kulturområdet och till massmedia. En friochobunden press är nödvändig i ett demokratiskt samhälle.Särskildasatsningar krävs i många fall för att utvecklainformationsflödeti många . Inom kulturområdet är det angeläget attstödjaprojekt som syftar till att bevara och utveckla de viktigakulturtraditioner som finns hos folk.Demokratimålet måste ägnas ökad uppmärksamhetinom biståndet.Det är därför bra att regeringen har tillmötesgått våratidigarekrav på ett särskilt anslag för detta. Alla biståndsmålen ärömsesidigt beroende av varandra, och det innebär bl a attrespektför mänskliga rättigheter, demokrati och pluralism, förutomattvara viktiga värden i sig, också är förutsättningar förframstegpå andra områden. Förutsättningarna för en positivutveckling pådessa områden måste därför vara av avgörande betydelseför vårtsamarbete med mottagarländerna.Flera länder i tredje världen går mot ett mer pluralistisktsamhälle och mer demokratisk utveckling. Som vi tidigarebeskrivitfinns ett nära samband mellan demokrati och utveckling. Vianseratt det också ska återspeglas i fördelningen av det bilateralabiståndet.BarnenÅr 1990 var då, vid flera viktiga tillfällen,barnens situation i ett globalt perspektiv blev föremål förintensiv debatt. Det följdes upp av långtgående och viktigabeslutför att förbättra de oerhört många lidande barnensmöjlighetertill överlevnad och ett värdigt liv.BarnkonventionenFNs konvention om barnets rättigheter blevinternationell lag iseptember 1990 och ratificerade denna konventionredan ijuni. Detta innebär att vi i vårt land har gjort bindandeåtaganden att följa konventionen och förverkliga denna,både ivårt eget land och i vårt internationella arbete. Dessaförhållanden borde ha kommit till klart uttryck iregeringensprincipiella biståndsprogram och de mer detaljeradeförslagen tillriksdagen. Det är med besvikelse vi konstaterar att så inteblivitfallet.Vi anser att med den kraft som riksdag ochregeringtillsammans med många folkrörelser drivit frågan omsärskildainternationella rättigheter för barnen, måste detta ocksåkommatill uttryck i praktisk handling, när väl konventionen harvunnitlaga kraft. De fattiga länderna har när de undertecknatkonventionen säkert också förutsatt ett kraftfullt stöd fördessuppfyllande från de rika länderna. Enligt vår mening börregeringen till avge en särskild redogörelse förhur mani biståndsarbetet följt upp åtagandena i konventionen ombarnetsrättigheter.BarndeklarationenBehoven bland världens barn är enorma. Jordensbefolkning bestårtill övervägande del av barn och unga. Inom de närmaste 10årenkommer sannolikt omkring 1,5 miljarder barn att födas --de flestai de fattiga länderna.Oerhörda brister finns på en rad områden som mödra-ochbarnhälsovård, tillgång till vaccinering, skolgång och vidareutbildning. Till detta kommer urusla miljöförhållanden ochenoerhörd brist på rent vatten. Som en följd av detta är detfortfarande en mycket hög barnadödlighet i många länder.Dettahänger samman med att också mödrarna lider mycket underdessasvåra förhållanden. Oerhört många kvinnor dör undergraviditeteneller vid förlossningen. Detta visar också på detbetydelsefullasambandet mellan mor och barn och vilken stor rollflickornasförhållanden har för barnens möjligheter till överlevnad ochenpositiv utveckling.Alla dessa frågor diskuterades ingående under detbarntoppmöte,som ägde rum i . Flerän 70stats- och regeringschefer samlades för att ägna en hel dagåtbarnens villkor. Vid toppmötet antogs ett omfattandeaktionsprogram, som skulle kunnagehundratals miljoner barn en chans till ett bättre liv.Ett sådant program är inte legalt bindande, men ärmoralisktförpliktande. Varför skulle fler stats- och regeringschefer ännågonsin tidigare samlas till ett toppmöte och anta ettprogramför barnens skull, om de inte menade allvar.Sveriges statsminister var förtjänstfullt blandinitiativtagarnatill mötet och visade stort engagemang vid mötet. Dettabordeockså ha avspeglats i biståndsbudgeten. har fått ettstortansvar för uppföljningen. Det är därför värdefullt att Unicefharföreslagits få höjda anslag inom ramen för Sverigesmultilateralasamarbete. Målsättningarnas fullföljande är dock högstberoende avdet bilaterala biståndssamarbetet. Några preciseradebesked om hurman tänker följa upp dessa finns inte. Ett aktionsprogramför attförverkliga deklarationen måste också följas upp i Sverigesegenbiståndspolitik och i internationella sammanhang. Om intedeklarationen snabbt följs upp av regeringen äventyrasSverigestrovärdighet som en solidarisk medlem av detinternationellasamfundet.Aids i tredje världenHIV/aids finns numera spritt över hela världen. Allrasvårast ärsituationen för många länder i tredje världen, därinfektionensföljder är oöverblickbara. Det gäller inte minst för länder iCentralafrika, där det finns 10 till 100 gånger så många fallsomi och . Det finns inga säkrasiffror påhur omfattande epidemin egentligen är. I flera av ländernahar maninte velat erkänna förekomsten av HIV/aids eller också harmangrovt underskattat omfattningen bl a av rädsla för negativaeffekter på turismen. Särskilt hårt drabbade är barnen iAfrika.Många smittas redan i moderlivet och dör . Deöverlevandekommer i allt större utsträckning att bli föräldralösa genomattbåda föräldrarna är smittade och avlider. Det stora antaletensamma barn är redan ett stort problem.På en del sjukhus är av patienterna sjuka iAIDSeller förstadier till aids. På andra sjukhus är av detuberkulossjuka HIV-smittade.Det bistånd som varit inriktat på att hjälpa iderasbekämpning av HIV/aids har inte alltid varit anpassat efterländernas kulturella villkor, och har därför i många fall intehaft avsedd effekt.Det är angeläget att den hjälp som från riktas tillländerna i tredje världen är utformad eftermottagarländernasförutsättningar. Under anslaget Särskilda program avsättsmedeltill aids-bekämpning, dels globalt genom WHO, dels genombilateralt samarbete och enskilda organisationer. För1991/92föreslås . Vi anser att aids-problemen har denkaraktären att även katastrofbistånd kan användas försådanainsatser.FlyktingarDe flesta av världens omkring 15 miljoner flyktingar harflyttfrån ett fattigt land till ett annat och bidrar på så sätt oftatill att en redan instabil situation förvärras. Därutöver finnsett stort antal flyktingar som är flyktingar i sitt eget land. ett globalt perspektiv liten men ökande grupp flyr till vårdelav världen. Det har lett till att man i många länder talar omflyktingar och asylsökande i termer som migration ochgränskontroll, snarare än i termer av skyddsbehov ochhumanitärhjälp.Flyktingproblemen är mycket mer omfattande ochkomplexa änför när FN antog flyktingkonventionen ochinrättadeett flyktingkommissariat. Konventionen tog sikte på demänniskorsom flyr undan förföljelse. Vid sidan om dem finns idagmiljontalsmänniskor som lämnar sina hem på grund av väpnadekonflikter,inbördeskrig, miljökatastrofer eller ekonomiska och socialaproblem. UNHCR bedömer att framtiden kommer attpräglas avflyktingströmmar och folkvandringar. Från inbördeskriget iLiberiahar 900.000 människor flytt under l990. ockupation avKuwaithar redan resulterat i en massflykt av hundratusentalsgästarbetare. Det finns också anledning att noggrant följautvecklingen i Östeuropa.Multilateralt biståndUNHCR, FNs flyktingkommissariat befinner sig ien svårekonomisk situation. har stöttat FNsflyktingkommissariatoch vi anser att ytterligare bör anslås till dessverksamhet.UNDP, FNs utvecklingsprogram. Det tekniskabiståndet som gesfrån UNDP sker i huvudsak i form av expertrådgivning,stipendier,konsulttjänster och viss utrustning. De fattigaste u-ländernafårca av UNDPs landfördelade resusurser. Vi föreslåratt UNDPges ytterligare.WFP, FNs livsmedelsprogram lämnar bistånd iform avlivsmedel främst till jordbruksutvecklingsprogram, s kFood-for-Work-projekt. Man ger också hjälp till särskiltbehövandegrupper som kvinnor, spädbarn, skolbarn och flyktingareller tilldirekt katastrofhjälp. Verksamheten är inriktad på de allrafattigaste . Vi föreslår att ytterligare 50 milj kranslås till WFP.IPPF, InternationellafamiljeplaneringsfederationenFöljderna av en fortsatt snabb ökning av jordens befolkningkanbli oerhörda för livsmedelsförsörjningen, för miljön och förmöjligheterna till välstånd. av jordensbefolkningstillväxt sker i u-länderna.Befolkningsutvecklingen ären av de viktigaste framtidsfrågorna. IPPF söker främjafamiljeplanering och gör också insatser för kvinnors ochbarnshälsa och utveckling. Vi föreslår att ytterligare 20 milj kranslås.Bilateralt biståndVi anser att situationen i tredje världen gör att biståndetmåste bli mer inriktat på att lösa de grundläggandeproblemen,istället för att bibehålla kontrakt med vissa programländer.Enprobleminriktning skapar möjligheter att inrikta detsvenskabiståndet på globala problem som är särskilt trängande. Detgår dåockså lättare att prioritera geografiska områden därbehovet ärstörst och förutsättningarna att nå resultat är bäst. Det gerdessutom större möjligheter att ställa krav påmottagarländernasegna prestationer och ansvarstagande för projekt.Vi föreslår följande förändring av biståndet i förhållandetillregeringens förslag:Angola är märkt av krig och inre oroligheter sompågåttoavbrutet sedan självständigheten. Tusentals människor hardödatsoch fler än 30.000 har invalidiserats. Antalet flyktingar ilandetär ca 700.000. har också en hög barndödlighet.Långatorrperioder har också drabbat livsmedelsförsörjningenhårt. Dendemokratiska utvecklingen har stärkts genom bl a införandeavflerpartisystem. Vi föreslår att får ytterligare 25 miljkri bilateralt bistånd.Moçambique är också kraftigt påverkat av krigetoch är ettav världens absolut fattigaste länder. En ny författning hartagits som garanterar demokratiska fri- och rättigheter ochföreskriver direkta och hemliga val. Vi föreslår att 30 miljkrytterligare anslås till Moçambique.Kenya har motarbetatflerpartisystem ochpluralism. De mänskliga fri- och rättigheterna kringskärsalltmer. som detta sker kan biståndsprogrammengenomföras pådet hela taget väl. Vi föreslår att anslaget minskas med 25miljkr.Zimbabwe har i många avseenden en mer positivutveckling.Efter frigörelsen har hälsovård, utbildning och andrasocialanyttigheter blivit tillgängliga för alla. har enförhållandevis stark ekonomi. Statschefen vill införaenpartisystem och regeringen har gått hårt fram motoliktänkande.Vi föreslår en nedtrappning av biståndet med 20 milj kr.Nicaragua genomförde val . Det nio årlånga krigethar upphört. Den ekonomiska situationen är fortfarandekritisk ochbehovet av insatser är stort. Vi föreslår att 10 miljonerytterligare anslås.Vietnams regering har slagit fast attflerpartisystem ochfraktionsbildningar inom partiet inte accepteras.Yttrandefrihetenhar ökat, men inom de ramar som partiet fastställer. Dettrögaekonomiska systemet har inte heller i praktiken påverkats inågonhögre grad av reformering. Vi föreslår att för bistånd tillVietnam anslås mindre än vad regeringenföreslagit.DemokratiVår anslagsfördelning innebär ett stöd till länder som gårpådemokratins väg. Sambandet mellan demokrati ochutveckling ärtydligt. Vi föreslår att ytterligare anslås tillDemokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd.Regionala insatser i AfrikaTransporter och kommunikationer fortsätter attdominera detregionala samarbetet i södra . Stödet inriktas alltmermoten långsiktig utveckling där det s k SADCC-biståndetprioriterarkunskapsöverföring och utveckling av regelverk församhället. Ettnytt och viktigt inslag i samarbetet är . Detta gerupphovtil nya behov av insatser. Vi föreslår att ytterligareanslås till regionala insatser i Afrika.Regionala insatser i AsienSverige stödjer ett regionalt program för utveckling avhantverksfiske i Bengaliska bukten. Stöd utgår också tillMekongkommittén som verkar för regionalt samarbetemellan ,och vad gäller utnyttjandet avMekongfloden. Vianser att ytterligare bör anslås.KatastroferDen allvarliga situationen i understryker behovetavökade katastrofinsatser. Behovet av katastrofmedel förAfrikasHorn och är oförändrat stort. Under föregående årutnyttjades av anslaget. Bidragenkanaliseras, påett effektivt sätt i ökande grad, genom svenska enskildaorganisationer och bilateralt direkt till mottagarländerna.Viföreslår att ytterligare anslås till katastrofbistånd.Stöd till återuppbyggnadVi anser att ett omfattande stöd bör ges till ,, och föråteruppbyggnad. Behoven ärstora i dessa krigshärjade områden. Insatserna bör varaflexiblaoch av en mer bestående effekt än katastrofbiståndet. Viföreslåratt ytterligare anslås.FolkrörelsernaBiståndet genom de enskilda organisationerna är enomistlig delav det svenska biståndet. I arbetet engagerar de ett stortantalmänniskor i ett ytterst kvalificerat biståndsarbete. Deenskildaorganisationerna har en stor betydelse för att skapa opinionföroch sprida kunskap om biståndsaktiviteter. Människor fårmöjlighetatt utifrån sina förutsättningar och villkor delta i dettasolidaritetsarbete. För att underlätta organisationernaslångtidsplanering bör regeringen göra fleråriga utfästelseromanslagstilldelning. Vi föreslår att ytterligare anslåstill de enskilda organisationerna.Särskilda miljöinsatserBiståndet måste bidra till att skapa uthållig utveckling.Ländersom saknar egna tekniska och ekonomiska resurser attbemästra sinamiljöproblem måste stödjas genom biståndsinsatser. Det ärprioriterat i biståndspolitik och vi föreslår attytterligare anslås till miljöinsatser i tredjevärlden.Särskilda programFlyktingutbildning: Den demokratiska utvecklingsom präglatfleraländer i och på andra håll gör det möjligt förvissaflyktingar att återvända till sina hemländer. Vi anser attSverigebör kunna ge flyktingar utbildning som de kan ha nytta avnär deåtervänder för att delta i återuppbyggandet av sitt hemland.Viföreslår att används till utbildning och uppehällefördessa flyktingar. Detta bör ske inom ramen för SIVsflyktingmottagning. Program för verksamheten börutarbetas isamråd mellan SIDA, och teknik: Teknikbiståndet måste anpassastill dem somska använda det, som vi ovan understrukit. Vi föreslår att50 miljkr anslås till anslaget Särskilda program söker ATS (Appropriate TechnologySweden) statligtstöd för att kunna utöka sin verksamhet för att ta tillvaradennatekniska kunskap i för att hjälpa . Mångaentreprenörer är intresserade av att engagera sig. Detbehövs ettcentrum för u-landsanpassad teknik i , liksom imånga andraländer. Vi anser att regeringen inom ramen för Särskildaprogrambör stödja detta.FinansieringBehovet av biståndsinsatser har inte på något sättminskat utansnarare ökat. Regeringen försöker för femte gången sedan1982 attmanipulera med biståndet, med . 300 milj krtastill treårsprogrammet för bistånd till . 700 milj krföreslås användas till asylverksamhet i . Vi anser attenprocentmålet enbart ska gälla insatser som gynnarutvecklingen itredje världen.Centern föreslår i en motion om omfattandestödinsatserför , som vi finansierar i annan ordning.När det gäller de som regeringen vill föra övertillasylverksamhet, föreslår vi istället att användstillden u-landsinriktade utbildning inom ramen för SIVsflyktingverksamhet som vi har beskrivit. Vi föreslårföljande omfördelning mellan anslagen.Tabell över anslagsfördelningFörändring i förhållande till regeringens förslag (milj kr)MultilateraltUNHCR + 15UNDP + 75WFP + 50IPPF + 20Miljö + 50BilateraltAngola + 25Mocambique + 30Kenya -25Zimbabwe -20Nicaragua + 10Vietnam -25Demokrati m.m. +100Reg. + 25Katastrofer + 50Återuppbyggnad + 50Folkrörelser + 50Miljö + 50Särskilda programanpassad teknik 50Vi anslår utöver vad regeringen föreslagit ochavvisar att biståndsmedel används till Stöd till Östeuropaochasylverksamhet i . Dessutom används förutbildningsinsatser för flyktingar från , för att deskakunna delta i återuppbyggnadsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär att enparlamentariskutredning gör en översyn av samarbetet med tredje världenför attutarbeta ett förslag till en samlad u-landspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad imotionen anförts om representation iVärldsbanken ochSveriges agerande i utvecklingsbankerna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad imotionen anförts om att skall öka sitt engagemangi ,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad imotionen anförts om att stödja intressen iGATT-förhandlingarna,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad imotionen anförts om att i samarbetet med tredje världenfrämjasyd--syd-samarbetet,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad imotionen anförts om utveckling av u-landsanpassad teknik,7. att avslår regeringens förslag till nytt organförtekniskt bistånd,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad imotionen anförts om prioritering av miljöinsatserna vadgäller , miljökonsekvensanalys av olika alternativ iGATT-förhandlingarna och förebyggande miljöinsatser idet svenskabiståndet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad imotionen anförts om prioritering av biståndsinsatser iländer meddemokratisk utveckling,10. att hos regeringen begär en redovisning avvilkaåtgärder som vidtagits med anledning av konventionen ombarnsrättigheter och begär ett åtgärdsprogram med anledning avdeklarationen från barntoppmötet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad imotionen anförts om användande av katastrofanslaget förinsatserför bekämpning av HIV/aids,12. att till anslaget C 1. Bidrag tillinternationellabiståndsprogram, UNHCR, anslår 15000000 kr.utöver vadregeringen föreslagit eller således ,13. att till anslaget C 1. Bidrag tillinternationellabiståndsprogram, UNDP, anslår . utövervadregeringen föreslagit eller således ,14. att till anslaget C 1. Bidrag tillinternationellabiståndsprogram WFP, anslår . utövervad regeringenföreslagit eller således ,15. att till anslaget C 1. Internationellabiståndsprogram IPPF, anslår . utövervad regeringenföreslagit eller således ,16. att till anslaget C 1. Bidrag tillinternationellabiståndsprogram Miljöinsatser, anslår50000000 kr. utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes175000000 kr.,17. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, , anslår . utöver vadregeringenföreslagit eller således ,18. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, , anslår . utöver vadregeringenföreslagit eller ,19. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, , anslår . mindre än vadregeringenföreslagit eller således 125000000 kr.20. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, , anslår . mindre än vadregeringenföreslagit eller således ,21. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, , anslår . utöver vadregeringenföreslagit eller således ,22. att till anslaget C 2. UtvecklingssamarbetegenomSIDA, , anslår . mindre än vadregeringenföreslagit eller således ,23. att till anslaget C 2.