mot · GE02T82 · 1991-03-11 00:00:00 — Beslutet drevs igenom avoppositionen utan att nödvändiga följdbeslut om åtgärderpå trafik- och energisektorn togs. Regeringen har heller inteförelagt de nödvändiga åtgärdsförslag sombeslutet borde ha medfört. Inte heller de fyraoppositionspartierna som drev igenom beslutet har lagtfram sådana förslag i . Det är därför inteförvånande att ''koldioxidtaket'' nu spräcks.Ett av de nödvändiga följdbesluten borde ha varit enmedveten och omfattande satsning på biobränslen inomtrafiksektorn. I den nu aktuella propositionen förslås ettmindre utvecklingsprogram för främst etanoldrivna bussar.Detta är emellertid helt otillräckligt med hänsyn till behovetav åtgärder. Enligt klimatforskarna behöver nettotillförselnminskas om situationen inte ska förvärrasytterligare!Miljöpartiet de gröna föreslår i en partimotion ianslutning till tillväxtpropositionen (T410) dels ett FoU-program på 300 milj. kr förmiljöanpassad kollektivtrafik och dels ett statligt programpå till investeringsstöd i miljöanpassadkollektivtrafik i och mellan städer.Därtill krävs statligt engagemang i uppbyggnaden avbiobränslefabriker. Såväl de två alkoholerna etanol ochmetanol, som biogas är intressanta produkter. Vägledandeför inriktningen av det statliga engagemanget bör varaenergieffektivitet, miljö- och hälsoeffekter och ekonomi. Viåterkommer till dessa frågor i vår partimotion omenergifrågor med anledning av regeringensenergiproposition. Vi anser bl.a. att regeringens förslag ären alltför ensidig satsning på etanol. Vi anser att betydligtstörre satsningar bör göras på främst biogas. (Biogas kansedan enkelt omvandlas till metanol. )Vår bedömning är att alla nya motorfordon fr.o.m. 1987års modell uteslutande bör kunna gå på biobränslen. El- ochhybridfordon bör också accepteras. Detta bör sättas sommålsättning för regeringens fortsatta arbete med frågan.Koldioxidutsläppen från motorfordonen kan i det kortaperspektivet också minskas genom förbättradenergieffektivitet, dvs minskad bränsleåtgång. Tidigarefrivilliga överenskommelser har lett till minskadbränsleåtgång hos personbilar. Detta har under senare årdock stannat av, och istället ökar åter den genomsnittsligabränsleåtgången. Normer för bensin- och dieselförbrukningbör därför införas.Målsättningen bör vara att bensinförbrukningen förpersonbilar ska minskas från dagens medelvärde 0,83 l/miltill 0,70 l/mil 1994 och 0,60 l/mil 1996. Regeringen bör låtautarbeta ett konkret program med åtgärder ochöverenskommelser i syfte att uppnå dessa mål. Liknandeprogram bör upprättas för andra fossilbränsledrivnamotorfordon.Ett verksamt sätt att minska förbrukningen av bensinoch diesel är att höja koldioxidskatten. Den nuvarandekoldioxidskatten är /kg. Vi har i en rad motionerredan krävt att den ska höjas med /kg tillsönskvärd styreffekt uppnås. Vår bedömning är att dettainträffar först efter det att koldioxidskatten är minst 65öre/kg. Dessutom anser vi att fossila bränslen som bensinoch diesel ska belastas med en enhetlig råvaruskatt eftersomdessa bränsletillgångar är ändliga och begränsade. Ävendetta har vi redan motionerat om. Sammantaget skulledenna beskattning gynna bränslesnålare ochbiobränsledrivna fordon.6.7 EldriftElektricitet är naturligtvis ingen energikälla utan enenergibärare. Det betyder att eldriftens miljöegenskaperbestäms av hur elkraften framställts. Oaktat detta ärfördelarna med eldrift många:eldrivna fordon ger i siginte upphov till några utsläpp och är därför förnämliga ibl.a. stadskärnorelmotorn är i sig mycketenergieffektiveldrift kan enkelt kombineras med andraframdrivningssätt i s.k. hybridfordonelkraft kanframställas på många olika sätt.Idealet vore förmodligen om elkraften framställdes frånbiobränslen i bränsleceller i bilen. Sådana bränslecellerfinns för bl.a. metanol på experimentstadiet. Utsläppenfrån den förbränning som sker i dessa celler utgör knapptpromillen av vad en modern katalysatorbil klarar. Elkraftensom därvid produceras går direkt till bilens elmotor.Utvecklingen av transmission och motor är i praktiken klar,vad som återstår är att få fram mer hållbara bränsleceller.Denna teknik bör vara ''mogen'' för storskalig exploateringinom 10--. Förutsättningen är dock att statenstimulerar den nödvändiga forskningen och utvecklingen.Vi anser att betydligt mer bör satsas på detta i Sverige.På kortare sikt torde dock olika typer av hybridfordonmed batteridrift och en biobränsledriven hjälpmotor ligganärmast till hands. Även detta kräver en delutvecklingsarbete där staten bör utöka sitt engagemang.7. Traktorer, arbetsmaskiner m.m.Utsläppen från olika arbetsfordon är oreglerade. Det rörsig om 600 000 traktorer, skördare, skotare, skördetröskor,lastare osv. Av dessa är 2/3 dieseldrivna och 1/3bensindrivna. undersökningar visar att utsläppen ärbetydande, särskilt från dieseldrivna arbetsfordon. Det ärdärför mycket angeläget att regleringar nu införs. För att geincitament till en snabbare utveckling bör ocksåmiljöavgifter användas.Teknik för rening av äldre fordon finns redan tillgängligeller torde relativt lätt kunna utvecklas. Med tanke på attarbetsfordon ofta har mycket lång livslängd är det angelägetatt stimulera eftermontering av reningsutrustning. Ettbidrag motsvarande det som föreslagits för äldrepersonbilar bör omgående införas.Nya arbetsfordon bör utsättas för miljökrav för utsläppav kväveoxider, kolväten och stoft. Sådana bör införasfr.o.m. Därtill bör olika miljöklasserinföras så att förutsättningar för miljöavgifter ellermiljörabatter tillskapas. Miljöavgifter i syfte att geincitament till en snabbare utveckling på området på kunnainföras redan under 1992.Regeringen bör skyndsamt återkomma till riksdagenmed förslag om reglering, miljöklassificering ochmiljöavgifter på främst dieseldrivna arbetsfordon.8. SjöfartMiljöpartiet de gröna anser att sjöfarten bör omfattas avmer långtgående miljökrav än de som finns med imiljöpropositionen. I princip bör samma miljökrav ställaspå sjöfart som övriga trafikslag. Den relativa kravlöshetsom präglat detta trafikslag är uppseendeväckande.Ekonomiska styrmedel och regleringar kompletterarvarandra.8.1 FärjorRegleringar bör omgående införas vad gällersvavelhalten i brännoljorna ombord på färjor som anlöpersvensk hamn. I tyngre eldningsoljor bör svavelhaltenomgående (fr.o.m. 1/7 1991) begränsas till maximalt 0,5 %.Denna bör sänkas till senast 1/1 1993. I lättareeldningsoljor bör svavelhalten omgående (1/7 1991) sänkastill maximalt . Denna bör sänkas till senast 1/11993.Även utsläpp av kväveoxider och kolväten bör snarastmöjligt regleras. Teknik för rening till finns påexperimentstadiet. För att påskynda en positiv utvecklingbör miljöavgifter införas (se nedanunder 8.3).8.2 TankfartygRegleringar bör också införas vad gäller fartyg medmiljöfarlig last. Vanligast inom denna kategori är tankfartygmed olja som last. Vi anser att tankfartyg som angör svenskhamn ska ha dubbel botten eller andrasäkerhetsanordningar eller säkra konstruktioner som germinst samma skydd mot oljeutsläpp vid eventuella olyckor.Det bör ankomma på att avgöra vilkafartygskonstruktioner och säkerhetsanordningar som kananses vara tillräckliga. I ett första steg bör denna restriktioninföras i , och Östersjöhamnarna fr.o.m.1/1 1994. För att påskynda utvecklingen bör en särskildmiljöavgift påföras tankfartyg utan sådanasäkerhetsanordningar fr.o.m. 1/1 1992. Regeringen måstedå återkomma med ett förslag till sådan miljöavgift snarast.I ett senare steg bör samma restriktion, påskyndad avmotsvarande miljöavgift, gälla även för hamnarna pålandets västkust. Vi bedömer att detta bör kunna inträffasenast senare.Vi anser också att storleken på tankfartyg som tillåtsangöra svensk hamn i får ha en maximal storlekpå 50 000 dwt. kan fartyg på upp till drygt 100 000 dwtmed full oljelast gå in i . Dessa ''supertankers'' ärnaturligtvis svårare att manövrera än mindre fartyg, vilketökar olycksrisken. Vid olycka skulle också utsläppen kunnabli mycket stora och katastrofala med ett större fartyg änmed ett mindre. Används mindre fartyg ökar visserligenockså antalet fartygsrörelser och därmed även riskerna förolyckor, men vår bedömning är att detta inte i tillräckliggrad motverkar fördelarna med något mindre fartyg.8.3 Miljöavgift för luftutsläpp från handelsfartygVidare anser vi att en miljöavgift för i första hand utsläppav kväveoxider och kolväten från fartyg bör införas. Dettakan ske genom att fartygen miljöklassas med avseende påderas grad av rening eller utsläpp. Hamnavgiften sätts högreför fartyg i en sämre miljöklass och lägre för fartyg i enbättre miljöklass. I den bästa miljöklassen bör kväveoxideroch kolväten renas till . Detta kan utföras meden statlig avgift, relaterad till fartygens miljöegenskaper,påförs hamnägaren som i sin tur ska föra kravet vidare tilldet berörda fartyget. Detta ansluter tillmiljöavgiftutredningens förslag. Regeringen böråterkomma till med ett förslag under hösten 1991.Dessa miljöavgifter bör kunna införas fr.o.m. 1/7 1992.Sjöfartsverket måste också arbeta mycket aktivtinternationellt för att åstadkomma motsvarande miljökrav iandra länder och i internationella avtal. Detta arbete skages hög prioritet de närmaste åren.8.4 FritidsbåtarÄven fritidsbåtar ger upphov till miljöfarliga utsläpp.Avgaskrav bör ställas även på fritidsbåtar. Dessa böromfatta åtminstone utsläpp av kväveoxider och kolväten,samt buller. Även prestandanormer bör övervägas. Sådanakrav kan samordnas med kraven på sjösäkerhet.I den mån inte direkt reglering snabbt kan införas börmiljöavgifter användas för att påskynda utvecklingen. Dåkan miljöklassning av fritidsbåtar vara ett sätt att skapaförutsättningar för detta. Kan endast begränsad regleringgenomföras av praktiska skäl bör den kompletteras medmiljöavgifter.Miljöklassning av fritidsbåtar skapar ocksåförutsättningar för fredning av känsliga områden från demest störande båtarna, utan att för den skull behöva utfärdatotalförbud.Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslagenligt dessa riktlinjer till . Reglering/miljöavgifterbör införas senast till säsong.9. LuftfartRegeringen avstår från att lägga fram det förslag tillmiljörelaterade landningsavgifter sommiljöavgiftutredningen tog fram. Skälen som anförs är delsatt internationella avtal förhindrar enskilda stater att ta utskatt på flyg, och dels att man för inrikes flygets del villutreda förslaget ytterligare.Vi anser att luftfartens sektorsansvar förkväveoxidutsläppen ska vara en 25-procentig minskning1988--1995.Vi anser att miljörelaterade landningsavgifterför såväl inrikes som utrikes flyg bör införas . Videlar således inte regeringens uppfattning att detavgiftsystem som miljöavgiftutredningen framlagt stridermot internationella avtal.Vi anser också att miljöavgiften för kvävoxidutsläpp börvara /kg, inte /kg som miljöavgiftutredningenföreslår.Därtill bör samma energiskatt tas ut på flygbränsle sompå andra oljebaserade bränslen. Med hänsyn tillinternationella avtal kan denna i första steget endast tas utpå inrikes flyg. Av praktiska skäl kan skatten tas ut som ensärskild landningsavgift för inrikes flyg.Med hänsyn till de stora regionala skillnader som finns ivårt land bör också landningsavgifterna justeras så att lägreavgifter tillämpas i inland och på Gotland.Regeringen och luftfartsverket bör också aktivt verkaför att ändra de internationella luftfartsavtalen så attekonomiska styrmedel i ökande grad kan användas iluftfarten. Internationella miljöavgifter på flyg bör införas.Vad gäller miljöarbete och miljömål iövrigt anser vi att vattenföroreningarna på flygplatserna börkunna minskas radikalt. Urea och glykol bör omhändertastill på flygplatserna. Luftfartsverketsmålsättning på för urea är helt otillräcklig.Miljöplaner med konkreta och tillräckliga miljömålmåste upprättas för alla flygplatser med allmänt trafikflyg.Åtgärder ska utvärderas och leda till löpande revideringaroch skärpning av miljöplanerna.Även militära flygplatser och militär flygverksamhetmåste omfattas av miljökraven. Regeringen bör återkommatill med en redovisning av militärflygetsmiljöpåverkan och en övergripande åtgärdsplan i syfte atteliminera denna. Men hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skärpta miljömål och derasbetydelse för trafikpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett aktivare internationelltmiljöarbete i trafikpolitiska frågor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ökad användning avekonomiska styrmedel och fullt kostnadsansvar itrafikpolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att i ökandeutsträckning gynna trafikslag och trafiklösningar som ärenergieffektivare och ger mindre negativa miljöeffekter,[att hos regeringen begär förslag om ändringi så att miljökonsekvensbeskrivningaralltid skall krävas vid byggande av trafikanläggningar,1][att hos regeringen begär förslag om ändring imiljöskyddslagen så att byggande av störretrafikanläggningar måste koncessionsprövas,2 ]5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att flera trafikslag finnstillgängliga i alla delar av landet,6. att avslår regeringens förslag om utbyggnadav avlastande trafikleder, dvs. nya större vägbyggnationer istorstadsområdena,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att minska vägtrafiken,8. att beslutar att kommunerna själva skall fåavgöra felparkeringsavgiftens storlek,[att beslutar att eldrivna fordon befrias frånsåväl accis som fordonsskatt,2 ][att beslutar att vätgasdrivna fordon befriasfrån såväl accis som fordonsskatt,2 ][att beslutar att biogasdrivna fordon befriasfrån såväl accis som fordonsskatt,2 ]9. att hos regeringen begär förslag omstimulans- eller investeringsbidrag till särskiltmiljöanpassade fordon i enlighet med vad som anförts imotionen,[att beslutar att skrotningspremien för bilar 15år eller äldre höjs till ,2 ][att beslutar att skrotningspremien för bilaryngre än höjs till ,2 ][att beslutar att avgaskraven för bilar skallskärpas i enlighet med vad som anförts i motionen,2 ][att beslutar att avgaskraven för lätta lastbilaroch bussar skall skärpas i enlighet med vad som anförts imotionen,2 ][att beslutar att avgaskraven för tunga lastbilaroch bussar skall skärpas i enlighet med vad som anförts imotionen,2 ]10. att beslutar att kommunerna skall fåförbjuda miljöstörande fordon i tätorter i enlighet med vadsom anförts i motionen,[att hos regeringen begär förslag ommiljökvalitetsnormer för luftföroreningar i utomhusluft ienlighet med vad som anförts i motionen,2 ]11. att beslutar att ett bidrag om . skall utgå till eftermontering av reningsutrustningpå bilar fr.o.m. årsmodell i enlighet med vad somanförts i motionen,[att beslutar att införa ett gränsvärde förbenseninnehållet i motorbränslen,2 ][att vid bifall till yrkande 11 beslutar attgränsvärdet för bensen skall sättas till en viktprocent fr.o.m.den 1 januari 1992,2 ][att vid bifall till yrkande 12 beslutar attgränsvärdet för bensen skall sättas till 0,1 viktprocentfr.o.m. den 1 januari 1994,2 ][att beslutar att energiskatten förmotorbrännolja i miljöklass 3, 2 och 1 fastställs till 700, 400resp. /m3 fr.o.m. den 1 juli 1991,3 ][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtida justeringar avenergiskatt för motorbrännolja,3 ][att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla motorfordon års modell skall kunnadrivas med biobränslen eller vara eldrivna,4 ]12. att hos regeringen begär konkretahandlingsprogram för att minska bränsleförbrukningen imotorfordon i enlighet med vad som anförts i motionen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utveckling av olika typer aveldrivna fordon,4 ][att hos regeringen begär förslag om miljökravpå arbetsfordon att införas senast årsmodeller,2 ][att hos regeringen begär förslag ommiljöklasser och miljöavgifter i enlighet med vad somanförts i motionen,2 ][att beslutar att färjor i regelbunden trafik påsvensk hamn fr.o.m. endast får framdrivasmed tunga motorbrännoljor med en högsta svavelhalt på 0,,2 ][att beslutar att färjor i regelbunden trafik påsvensk hamn fr.o.m. endast får framförasmed tunga motorbrännoljor med en högsta svavelhalt på 0,,2 ][att beslutar att färjor i regelbunden trafik påsvensk hamn fr.o.m. endast får använda lättamotorbrännoljor med maximalt svavelhalt,2 ][att beslutar att färjor i regelbunden trafik påsvensk hamn fr.o.m. endast får använda lättamotorbrännoljor med maximalt svavelhalt,2 ][att hos regeringen begär förslag ommiljöavgifter på färjor och handelsfartyg att införas senastfr.o.m. den 1 juli 1992,2 ]13. att beslutar att tankfartyg med olja somangör svensk hamn i , och Mälarenfr.o.m. skall ha dubbel botten ellermotsvarande skydd mot oljeläckage vid olycka,14. att hos regeringen begär förslag ommiljöavgift att införas påtankfartyg med olja som saknar dubbel botten ellermotsvarande skydd mot oljeläckage vid olycka och somangör svensk hamn i , eller ,[att hos regeringen begär förslag omrestriktioner och miljöavgifter för oljetankfartyg som angörsvensk hamn på i enlighet med vad som anförtsi motionen,2 ][att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av internationelltmiljöarbete för sjöfartens del,5 ][att hos regeringen begär förslag om miljökrav,miljöklassning och miljöavgifter för fritidsbåtar attåtminstone delvis införas före enligt vad somanförts i motionen,2 ]15. att beslutar att miljörelateradelandningsavgifter skall införas i enlighet med vad somanförts i motionen,[att beslutar att miljöavgiften förkväveoxidutsläpp skall höjas till /kg för inrikesflyg,2 ]16. att beslutar att luftfartsverkets miljömål föromhändertagande av urea och glykol skall skärpas i enlighetmed vad som anförts i motionen,[att hos regeringen begär en åtgärdsplan motmiljöstörningar från militärt flyg.2 ]