mot · GE02Sk625 · 1991-01-25 00:00:00 — Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken Det finns starka skäl för att öka användningen avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken:det måste löna sigatt välja lösningar som är bättre ur miljösynpunkt för såvälföretag som enskilda,miljöskadliga beteenden måstekosta så mycket att de upplevs som ekonomiskt orimligaäven i det korta perspektivet om vi ska kunna åstadkommaen omställning bort från dagens etablerade miljöfarligalösningar till något bättre,starkare incitament behövs föratt utveckla miljöbättre alternativ på alla områden -- i enmarknadsekonomi är prissignalen avgörande för att gedenna impuls,en effektiv resursanvändning förutsätteratt priset återspeglar den totala samhällsekonomiskabelastningen.Sambandet mellan ekonomisk politik och miljöpolitik ärsom framgår av uppräkningen ovan mycket starkt. Med enmiljöinriktad beskattning och andra ekonomiska styrmedelkan det som är samhällsekonomiskt lönsamt också göraslönsamt för den enskilde. Därigenom uppnår man en bättreresurshantering vilket i sig medför att behovet avexploatering av ändliga resurser och ekosystem minskar.Vi vill särskilt framhålla att ekonomiska styrmedel harfördelen att kunna påskynda utvecklingen i miljöanpassadriktning även där tillräckligt bra teknik inte finns frånbörjan. Det alltför vanliga problemet i nuvarandemiljölagstiftning är ju att kommersiellt tillgängliga bästateknik är otillräcklig med hänsyn till naturens krav.Ekonomiska styrmedel kan på ett verksamt sätt överbryggadetta problem.Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken bör ses som ettkomplement till miljölagstiftning, information, utbildningm m. Kan miljö- och hälsofarliga ämnen förbjudas helt ärdet i regel att föredra. Avsikten med dessa förslag är alltsåinte att ersätta befintlig lagstiftning, utan att istället stärkaden.Sedan de gröna kom in i 1988 haranvändningen av miljörelaterade skatter och miljöavgifterökat. Skattereformen kan ses som ett steg, dock heltotillräckligt, i denna riktning. Särskilt viktigt ärmiljöavgiftutredningens arbete som redan delvis omsatts ikonkreta beslut. har en ledamot i utredningenfr.o.m. (efter det att första delbetänkandet varlagt). Utredningen gick dessvärre inte tillräckligt långt i deflesta av sina konkreta förslag, och på en rad områden valdeutredningen att avstå från att lägga förslag.Vi anser att det nu är hög tid att gå vidare! I den härmotionen föreslår vi konkreta åtgärder som bör vidtas detnärmaste året.Med ekonomiska styrmedel menar vi i denna motionmiljöskatter, miljöavgifter, panter och överlåtbaraköplicenser. Även andra skatte- och finanspolitiskaåtgärder kan ha stor betydelse för miljöpolitiken. Sådanafrågor tar vi upp i främst partimotionerna om denekonomiska politiken.1. MiljöskatterMiljöskatter skiljer sig i princip från de övriga gruppernagenom att vara just skatter, dvs intäkterna går in istatsbudgeten och ingår i den allmännautgiftsprioriteringen. I budgetförslagprioriteras miljörelaterade utgifter, särskilt på energi- ochtrafikområdet, så starkt att intäktsökningarna frånmiljöskatterna till stor del går tillbaka till miljöåtgärder.Intäktsökningarna går också till att sänkaarbetsgivaravgifterna, och ingår därmed i en skatteväxlingsom förskjuter beskattningen från arbete till konsumtionoch förbrukning.a) Koldioxidskatt infördes en koldioxidskatt på fossila bränslen.Nivån sattes till /kg koldioxid. Undantag gjordes dockför fossila bränslen som används till elproduktion. Skälet tilldetta var en rädsla för kraftiga elprishöjningar.Förutsättningarna för sådana prishöjningar är dock attkraftproduktionen till betydande del sker medolja, kol eller fossilgas.Vi anser att koldioxidskatten bör höjas med /kgkoldioxid tills avsedd effekt uppnås. Höjningenmotiveras av att de globala klimatförändringar somkommer av den tilltagande koldioxidhalten i atmosfärenleder till stora miljöskador, allvarliga rubbningar imöjligheterna att bedriva ett produktivt jordbruk och attmånga människor hotas av svält. Vi föreslår därför attkoldioxidskatten höjs till /kg från den 1 januari 1992.Dessutom bör skatten inflationsuppräknas -- annarsskulle den styrande effekten snabbt urholkas.Vi anser också att undantaget för elproduktion ärologiskt och omotiverat. Ologiskt för att varje tillskott avkoldioxid till atmosfären är lika allvarligt. Omotiverat föratt elpriset bör tillåtas öka med hänsyn till behovet av bättreenergihushållning och behovet av att gynna elproduktionfrån flödande energikällor. Ur marknadsekonomisksynpunkt är det också viktigt att prissignalen verkligenmotsvarar den samhällsekonomiska kostnaden. Skulle vissindustri få svårigheter på grund av att det ökande elprisetförsämrar den internationella konkurrensförmågan, vilket isin tur sammanhänger med att konkurrerande industrier iandra länder inte belastas med lika hög skatt, bör vissaskatterabatter till utsatt industri kunna utgå.I sammanhanget kan noteras att en betydande minoriteti miljöavgiftutredningen och bl.a. en majoritet imiljödelegationen för --(SOU 1990:59)anser att även kraftproduktion ska beläggas medkoldioxidskatt. Även inom EG övervägs en koldioxidskattsom även ska gälla kraftproduktion.Miljöavgiftutredningen har studerat möjligheten attrelatera nybilsskatten (bilaccisen) tillbränsleförbrukningen, dvs koldioxidutsläppen. Sammautredning har föreslagit att bilaccisen ska differentieras iolika miljöklasser på grundval av utsläpp av andramiljöfarliga ämnen. Vi instämmer i utredningensuppfattning att bilaccisen bör differentieras med hänsyn tillfordonens miljöegenskaper. Systemet bör dock vara enkeltoch ha god styrförmåga vilket inte är fallet medutredningens förslag. Med hänsyn till att denna fråga tordeåterkomma i vårens miljöproposition så avstår vi ifrån atthär lägga något konkret förslag.b) Kostnadsansvaret för trafikenI det s.k. kostnadsansvaret i bensin- ochkilometerskatten ingår bl.a. miljökostnader. Dessa skatterär således delvis att betrakta som miljöskatter. Enligt vårbedömning har inte full hänsyn tagits till miljökostnadernai kostnadsansvaret i vare sig bensinskatten ellerkilometerskatten. Såväl försurningen som skador påbyggnadsverk och växtlighet tilltar ju. Vägtrafikens utsläppsker dessutom inne i tättbebyggda områden och drabbardärmed såväl människors hälsa som byggnader värre än vadutsläpp från t.ex. fjärrvärmeverk gör. Vägtrafikens utsläppbör därför belastas med en högre miljöavgift.Vi föreslår en höjning av bensinskatten med /literoch att faktorn för kväveoxid- respektive kolväteutsläpp ikilometerskatten höjs till /kg NOx respektive /kgCH. inräknas i kilometerskatten endast enfaktor för kväveoxider på /kg ochmiljöavgiftutredningen har föreslagit att den ska höjas till25 kr./kg. Skälet till detta är att utredningen inte ansett attåkerinäringen kan acceptera en större höjning i nuläget.Skattedifferensen mellan blyad och oblyad bensin kansägas utgöra en särskild blyskatt. Differensen är 24öre/liter och är egentligen en rabatt för blyfri bensin. Det ärangeläget att snabbt få bort miljögiftet bly ur bensin. Blyfribensin är också en förutsättning för effektiv rening.Högoktaniga blyfria bensinkvalitéer finns numera att tillgå.Vi föreslår därför att blyad bensin beläggs med en extramiljöavgift på /liter. Den nuvarande skatterabatten påblyfri bensin kan därmed tas bort.Även flyget har tilldelats ett visst kostnadsansvar för sittmiljöfarliga utsläpp i och med den särskilda miljöskatten förinrikes flyg. Vi anser dock att denna miljöskatt är satt alltförlågt -- nivån för kväveoxider bör sättas till /kg och förkolväten till /kg (att jämföra med nuvarande nivå somär /kg för kväveoxider och kolväten tillsammans). Vianser också att i princip allt flyg bör omfattas avmiljöskatten. Vi ser gärna också att den särskildamiljöskatten ersätts av miljöanpassade landningsavgifter,dock under förutsättning att dessa avgifter sätts tillräckligthögt.Det är i sammanhanget viktigt att svenska regeringendriver frågan om att ge nationer rätt att införa miljöavgifterpå flyg. Kan internationella miljöavgifter införas vore detnaturligtvis ännu bättre.c) SvavelskattTanken med den nuvarande skatten på svavelinnehåll ibrännoljor med svavelhalter överstigande 0,1 vikt-% varursprungligen att det skulle var en miljöavgift försvaveldioxidutsläpp. Tanken är genomförd i så måtto attrestitution erhålls för svavel som inte släpps ut i miljön. Menavgiften går in i statskassan som vilken skatt som helst, ochbör därför också benämnas skatt.Den nuvarande skattenivån är satt till /kgsvaveldioxid. Med hänsyn till att försurningsskadornafortfarande tilltar i landet anser vi att ambitionsnivån bordeligga betydligt högre. Vår bedömning är att skattenivånborde höjas till /kg svaveldioxid. Med hänsyn till attmöjligheter till rening är goda och att en rad svavelfattigaalternativ finns att tillgå, bör detta vara en rimligambitionsnivå.d) Inflationsuppräkna miljöskatterMiljöskatternas syfte är dels att i sig styra mot mermiljöanpassade alternativ, dels att delvis finansiera statenskostnader såväl för att reparera miljöskador som för attstimulera utveckling av alternativ. Eftersom miljöskatter ärpunktskatter i fasta belopp verkar inflationen urholkandepå styreffekten. Skall miljöskatter styra som förutsetts såmåste de inflationsuppräknas varje år.Vi anser att koldioxidskatten, svaveldioxidskatten ochtrafikens kostnadsansvar skall inflationsuppräknas varje år.2. Miljöavgifter a) FosforFosfor är en ändlig naturresurs. Tillgångarna är tämligenbegränsade. Detta motiverar en råvaruskatt på fosfor i syfteatt motverka onödigt slöseri. Fosforutsläpp och visstläckage till sötvatten och brackvatten kan orsakaalgblomning, syrebrist och fiskdöd. Vattenreningsverkenrenar i sitt kemiska steg avloppsvattnet främst från fosfor,vilket kan ge en viss uppskattning av miljökostnaden förfosforutsläpp.För närvarande finns en miljöavgift på /kg fosfori handelsgödsel men däremot inte i andra produkter somt.ex. Vi anser att avgiften ska gälla allafosforprodukter. Avgiftens höjd bör också löpandeomprövas i syfte att uppnå tillräcklig styreffekt.Avgiftsinkomster bör dels gå tillbaka till jordbruket i denmån avgiften härrör från handelsgödsel, dels böravgiftsmedlen gå till kemikaliefonden (se nedan).Avgiftsmedlen ska helst användas så att även de motverkarsamma miljöproblem som avgiften.b) Kväve i handelsgödselKväveläckaget till havet har till betydande del sittursprung i konstgödningen med kväve. Det är därförbefogat med en miljöavgift på kväve i konstgödsel. Avgiftenbör sättas högt, till /kg kväve /92. Skälet tillså stor och snar höjning är den påbörjade avregleringen.Avgiften bör i sin helhet återföras till bönderna främstgenom ett generellt arealbidrag.Anledningen till att avgifterna i sin helhet bör återförastill jordbruket är jordbrukets ekonomiskt pressadesituation. Avgiften underlättar dessutom omställningen förjordbruket när de interna regleringarna tas bort eftersomden bidrar till att minska veteöverskottet.c) BekämpningsmedelBekämpningsmedel mot svampar, insekter och ogräs ärså gott som undantagslöst miljögifter. Ämnenas själva syfteär ju att döda någon form av organismer. I många fall ärbekämpningsmedlen onödiga i den meningen att behovetkan undvikas genom andra åtgärder. I andra fall kan särskiltmiljöfarliga bekämpningsmedel ersättas med andra mindremiljöfarliga (substitution). En bra utformad miljöavgiftstimulerar såväl en försiktigare hantering som substitution.För närvarande finns en avgift på bekämpningsmedelsom används i jordbruk. Denna bör bibehållas ochutvecklas så att en högre avgift läggs på farligare substanseroch så att även andra bekämpningsmedel avgiftsbeläggs.Ett fullt utvecklat system förutsätter dock attkemikalieinspektionen blir färdig med sin klassificering,vilket torde dröja ännu något år.Vi föreslår ett förenklat system:herbicider /ha-dosinsekticider, nematocider, fungicider200 kr./ha-dosövriga30 kr./kg aktiv substansDe avgiftsmedel som avser jordbruket bör återförasgenom det tidigare nämnda arealbidraget. Övrigaavgiftsmedel bör tillgodoräknas miljöfonden (se nedan).d) TräskyddsmedelTräskyddsmedlen kan betraktas som en särskild form avbekämpningsmedel. Medlen används till att förhindrasvampangrepp i trävirke. Vanligen finns föreningar avtungmetaller i dessa medel, tungmetaller som ofta ärallvarliga miljögifter. En mycket stor del avarsenikspridningen, och en betydande del avkromspridningen i miljön kommer från träskyddsmedel.Miljöavgiftutredningen har föreslagit miljöavgifter påträskyddsmedel. Vi stödjer i princip förslaget. Eftersomregeringen förväntas förelägga detta för i ensärskild miljöproposition avstår vi nu attlägga något preciserat förslag.e) Obevuxen åkerMiljöavgiftutredningen tog fram ett förslag tillmiljöavgift obevuxen åker i syfte att minskakväveläckaget till havet. Utredningen visade på att en sådanavgift skulle kunna ge goda effekter eftersom åkrar som ärnakna kan läcka avsevärda mängderkväve till omgivande vatten -- och därigenom så småningomhamna i havet. Detta är en viktig orsak till problem medalgblomning, syrebrist och fiskdöd på den svenskavästkusten.Utredningens majoritet lade dock inget förslag och villeatt lantbruksstyrelsen skulle utreda vidare.Vi anser dock att ett system med miljöavgifter är attföredra i detta fall. Vi föreslår att en avgift på /ha ochmånad i Götalands kustbygder och på /ha och månad iGötalands övriga jordbruksbygder bör införas. Sydsvenskahöglandet bör dock i sin helhet undantas från avgiften.Avgiften ska gälla åker som varit obevuxen i minst enmånad och enbart gälla jordbruksföretag med mer än 5 haåker.Avgiftsmedlen ska betalas tillbaka till bönderna. Detkan ske genom bidrag till odling av mellangrödor, vilket dåytterligare skulle förstärka effekten av att hålla markenbevuxen.f) Kadmium i gödselEtt partiellt kadmiumförbud råder i landet. Förbudet ärdessvärre otillräckligt. Särskilt uppseendeväckande är densnabba ökning av kadmiumhaltiga batterier som sker heltoreglerat (se nedan, pantsystem).Vi anser det också upprörande att kadmiumhaltigfosforgödsel sprids på åkrarna. Ett strikt gränsvärde på max30 g Cd/ton P i handelsgödsel bör införas fr.o.m. den 1januari 1992. Dessutom bör en miljöavgift på /g Cdinföras den 1 januari 1992.Avgiften bör gå till miljöfonden (se nedan).g) KlorKlor i olika former används i stor skala för blekning avpappersmassa. En del pappersmassefabriker läcker utavsevärda mängder av klororganiska föreningar till främstvattenmiljön. Bland dessa ämnen finns en rad miljögifter.Ett faktum är att ryggkrökning och andra deformationer ärvanliga hos fisk i närheten av massafabriker medklorblekning, och expertis har satt detta i samband med justkloranvändningen.Klor är ett oönskat och i regel onödigt miljögift. Papperkan blekas på andra sätt, och höggradig blekning är i regelonödig. För att påskynda avvecklingen av klor bör enmiljöavgift läggas på själva insatsvaran, dvs. i regel klorgasoch klorat, som köps in till blekeriet. Avgiftsnivån bör varahög. Vi föreslår att avgiften sätts till /kg klorgas, 3kr/kg klordioxid och /kg hypokloritjon.Med hänsyn till att den berörda industrin har gjort storainvesteringar i att få ner de klororganiska utsläppen ,och att teknik för att erhålla tillräckligt blekt massa för attkunna sälja i stor skala utomlands saknas, såbör anläggningar som underskrider AOX tills vidareundantas från avgift. I takt med att bättre teknik utvecklasbör denna tröskel kunna sänkas successivt.h) Klorerade lösningsmedelMiljöavgiftutredningen lät utreda möjligheterna attbelägga vissa lösningsmedel med miljöavgifter.Utredningen fann att de tre vanligaste kloreradelösningsmedlen bör beläggas med avgifter i syfte attpåskynda den av kemikalieinspektionen planeradeavvecklingen av dessa ämnen. Vår uppfattning är att de böravvecklas helt före år 1995.Regeringen torde återkomma i frågan imiljöpropositionen , varför vi nu avstårfrån att lägga färdiga förslag. Vi vill dock redan nuframhålla att utredningen inte hade tid och möjlighet atttillräckligt penetrera möjligheterna att användaekonomiska styrmedel på lösningsmedel och andra kemiskavaror. Vi anser att det är angeläget att sådana möjligheterytterligare undersöks och prövas.i) AvfallEn avgift på /ton osorterade sopor sominlevereras till deponi bör införas.Vi föreslår också att avfallsavgiften ska gälla sopor somgår till förbränning på samma villkor som för dem som gårtill deponi. Avgiftsnivån bör dock sättas till /toneftersom askan deponeras och därigenom också belastas avavgiften.Avgiften bör höjas successivt och om möjligtdifferentieras så att avfallsvolymerna och avfallets giftighetminskas. I ett andra steg bör avgiften höjas till /tonden (/ton för det som går tillförbränning). Det kan också vara befogat med en högremiljöavgift för visst industriavfall. Kravet på ''renhet'' hosfraktioner som befrias från avgift måste också successivtskärpas.Avfallsavgifterna bör gå till en särskild fond som skallunderlätta utvecklingen av återvinningsmarknaderna,utveckling av viss teknik m.m.j) EngångsförpackningarAnvändande av engångsartiklar innebär resursslöserioch en oftast helt onödig belastning av miljön. Särskiltuppseendeväckande är det med den omfattandeanvändningen av engångsförpackningar i vår kultur. I deallra flesta fall bör engångsförpackningarna kunna ersättasmed returförpackningar. Användning av pantsystemunderlättar en hög returgrad.Som ett första steg bör en hög miljöavgift läggas påengångsflaskor av glas, plast och metall.k) Återföringen av avgiftsmedlenVi föreslår här att avgiftsmedlen återförs genom enmiljöfond, en avfallsfond, en kollektivtrafikfond samtinrättandet av ett arealbidrag för jordbruket. Därigenomfås en direkt koppling mellan avgift och åtgärd, ochavgiftens styreffekt kan i väsentlig grad förstärkas. Dettainnebär naturligtvis att avgifternas belastande effektersnabbare minskar i takt med att miljöbelastningen minskar.MILJÖFONDEN (alt kemikaliefonden) byggs upp avmiljöavgifterna på kadmium, klor, fosfat (utomhandelsgödsel), vissa träskyddsmedel ochlösningsmedel,samt nettointäkterna från avgifterna pånickel-kadmiumbatterier (se nedan). Avgifterna beräknasinbringa ca första året, för att sedanminska i takt med att den miljöfarliga hanteringen minskar.Miljöfonden ska kunna bidra till att åtgärda gamlamiljöförsyndelser där ingen direkt ansvarig som kan klaraav det finns till hands. Fonden ska vidare kunna geinvesteringsbidrag till miljöbättre teknik och tillutvecklingsprojekt för att få fram mer miljöanpassadealternativ.AVFALLSFONDEN byggs upp av avfallsavgifterna ochmiljöavgifterna på engångsförpackningar. Fonden beräknasta in kring första året.Avfallsfonden ska hjälpa återvinningsmarknaden attkunna ta hand om alla de utsorterade fraktioner som enutökad källsortering medför. Det rör sig dels omteknikutveckling, dels om att utveckla marknaden i sig.Fonden ska också kunna ge investeringsbidrag till brasystem för utökad källsortering och till avfallssnål teknik.KOLLEKTIVTRAFIKFONDEN byggs upp av''miljödelen'' i kostnadsansvaret som ingår i främstbensinskatten och kilometerskatten. Även en del avkoldioxidskatten bör kunna tas in i kollektivtrafikfonden.Detta innebär att dessa delar bryts ut som miljöavgifter ochsåledes inte längre tillfaller statskassan. I gengäld fås ettsystem som tillförsäkrar den miljövänliga järnvägs- ochkollektivtrafiken investeringsmedel. Fonden skulledärigenom erhålla ca första året.Intäkterna skulle successivt minska i takt med attvägtrafiken minskar.Med hänsyn till budgettekniska svårigheter med ensärskild kollektivtrafikfond baserad på delar av benfintligbensinoch kilometerskatt m.m. bör regeringen återkommatill med ett förslag. Fonden bör dock inte blipermanent -- när trafiksystemen väl miljöanpassats börpengarna kunna återgå till den normala budgetprocessen.Fonden ska användas till investeringar i markbundenoch miljöanpassad kollektivtrafik. Främst gäller detinvesteringar i järnvägar. Investeringsbidrag tillmiljöanpassade bussar och annan miljöanpassadkollektivtrafik, liksom till nya regionaltåg och annanrullande materiel, bör kunna komma ifråga.AREALBIDRAGET skall gå till all jordbruksmark ilandet. Det bekostas främst av miljöavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Detta är en viktigdel av jordbrukspolitik och förslaget utvecklasi detalj i vår jordbrukspolitiska motion.3. Pantsystem a) BatterierUppladdningsbara slutna nickel-kadmiumbatterier börredan den 7 januari 1991 beläggas med en miljöavgift på 0,5kr./g batterivikt. Avgiften bör höjas till /g batteriviktden 1 januari 1993.Samtidigt bör återlämningspremier på slutna nickel-kadmiumbatterier införas. Vi ansluter oss till förslaget imiljöavgiftutredningen, dvs. för enstaka celler ochbatterier, . för kassetter, packar samt varor med fastmonterade batterier.Såväl avgiften som återlämningspremien bör omprövasoch förändras så att avsedd styreffekt uppnås, dvs snabbintroduktion av miljöbättre alternativ. Nickel-kadiumbatterier bör i förlängningen helt förbjudas.b) LivsmedelsförpackningarFör närvarande finns pantsystem för vissa dryckesglasoch aluminiumburken. Vi anser att dessa pantsystem börutvecklas till att gälla fler livsmedelsförpackningar. Sålundakan glasburkar för livsmedel standardiseras och ingå i ettpant/retursystem.Engångsförpackningar bör beläggas med enhög miljöavgift.c) Bildäck, smörjoljor, katalysatorer och transportfatEn rad andra produkter torde lämpa sig för ökadåtervinning genom t.ex. pantsystem. Det gäller bl.a.bildäck, smörjoljor, katalysatorer från vägfordon ochtransportfat.En lämplig nivå för en pant på smörjoljor bör vara 700kr./kubikmeter.d) Varor med kvicksilverinnehållVaror innehållande kvicksilver som kan ersättas medmiljöbättre varor ska förbjudas enligtsubstitutionsprincipen i lagen om kemiska produkter. I defall alternativ ännu inte finns kan pantsystem vara ett sättatt effektivt förhindra att kvicksilvret kommer ut i miljön.Lysrör och lågenergilampor av lysrörstyp innehåller enmindre mängd av kvicksilver. Dessa bör därför samlas inoch kvicksilvret återvinnas. Genom att pantsystem på dessaborde detta väsentligt kunna underlättas.4. Överlåtbara köplicenser a) HandelsgödselkväveSom alternativ till fortsatta miljöavgifter lätmiljöavgiftutredningen utreda möjligheten att istället skapaett system av överlåtbara köplicenser förhandelsgödselkväve. Staten skulle ge ut ett antalköplicenser som motsvarar den totala mängd kvävegödselsom kan tolereras av främst miljöskäl. Genom att minskaden totala mängden utgivna köplicenser kan kväveläckagetgenerellt sett dämpas.Köplicenser bör enligt vår mening fördelas efter arealenbrukad jordbruksmark, dvs. såväl åker som äng, över helalandet. Vi anser inte att man skall gödsla ängsmark, snararetvärtom, men genom att räkna in ängsmarken i underlageterhålls en positiv fördelningseffekt som gynnar djurhållningoch ängsbruk. Licenserna erhålls till en låg kostnad somendast motsvarar administrationen av systemet. Licensersom inte lösts ut förfaller.Köplicens bör krävas för att få köpahandelsgödselkväve. Köplicenserna skall kunna överlåtas,dvs. det är tillåtet att sälja och köpa licenser efter egetgottfinnande.Ett sådant system skulle innebära att marknaden självsätter priset för köplicenserna. I praktiken skulle bönder inorra delen av landet, bönder i mindre gynnadejordbruksbygder, och bönder som företrädesvis harextensiv betesdrift gynnas genom att de säljer en stor del avsina köplicenser. Köplicenserna fungerar därmed också somomfördelare av resurser inom jordbrukarkollektivet från desom använder mycket handelsgödselkväve till de somanvänder lite.Ett system med sådana köplicenser skulle ersättamiljöavgifterna på handelsgödselkväve. System medköplicenser bör kunna införas . Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att snabbt utvecklaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken,1]1. att beslutar att koldioxidskatten höjs till 35öre/kg för /92,2. att beslutar att koldioxidskatt skall tas utäven vid kraftproduktion,3. att beslutar att koldioxidskatten skallinflationsuppräknas ,4.