mot · GE02N348 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbyggnad av kooperativa system I , liksom inom , växer nu intressetför kooperativa lösningar inom flera områden där dettidigare inte funnits några kooperativa traditioner. InomEG har medlemsstaterna på flera sätt agerat för att stärkaförutsättningarna för att denna sektor -- EconomieSociale -- skall kunna spela en viktig roll för människorsengagemang och delaktighet vad gäller ekonomi, arbeteoch konsumtion.När man studerar utvecklingen inom kan man seavsevärda skillnader i denna ''nykooperativa'' utvecklingberoende på vilket stöd som lämnas till dem som önskarstarta kooperativ. Detta gäller inte minst organisatoriskafrågor, förhandlingshjälp med myndigheter och finansiäreroch allmän information. På de orter där man har uppbyggdalokala kooperativa utvecklingcentra går utvecklingenmycket snabbt. Där man har ett statligt grundstöd har manockså kunnat få medverkan av lokala parter som medförtatt dessa LKU:n med 2,5 milj. kr. i statligt stöd omsätter ca10 miljoner. Det lokala stödet kommer främst från den s.k.etablerade kooperationen, kommuner och landsting. Detkommunala och landstingskommunala stödet utgår främst iform av projektbidrag alltså köpta tjänster och förutsätteratt den allmänna informationen och stödverksamhetenfinansieras på annat sätt.I årets budgetproposition fördubblas stödet till LKU:ntill 5 milj.kr. vilket är bra. Väsentligt nu är att en plan förden framtida utvecklingen utformas.Andra företagsformer har ett omfattande stöd frånsamhället via utvecklingsfonder och länsstyrelser. Dessaborde också kunna ge service till kooperativa företag menlångt ifrån alla gör det. Vid en enkätundersökninggenomförd av KOOPI anger utvecklingsfonderna själva attde inte har någon erfarenhet av kooperativa företag. Manrekommenderar i stället aktiebolagsformen.Det måste vara självklart att vissa företagsformer intediskrimineras av samhället såsom nu är fallet. Samtidigtuttrycker många beslutsfattare önskvärdheten av och en tropå kooperativa lösningar framför allt inom offentlig sektoroch i landsbygdsutveckling.Det bör vara möjligt med ett samarbete mellan LKU:n,utvecklingsfonder (Uf) och länsstyrelser. För att detta skallkunna komma till stånd måste stödsystemet byggas ut så attdet finns tillräckligt många regionala LKU:n och att manklart uttalar önskvärdheten av samarbete. Detta kanexempelvis bestå av att Uf köper tjänster av LKU när detgäller personer som vill driva sina företag i formenekonomisk förening. Dessa skall självklart också ha tillgångtill alla de stödformer som Uf erbjuder andra företag.Denna tanke har också uttryckts av Landstingsförbundetsordförande. Det finns alltså möjligheter till enöverenskommelse om denna förändring av Ufs inriktning.SIND bör få i uppdrag att i samarbete med KOOPI träffadenna överenskommelse samt informera och utbildaUtvecklingsfondernas personal.Viktigt är också att det finns resurser som är till för helalandet av typ kunskapsspridning (KOOPI) och ekonomisk-juridisk kompetens (Koopservice).Kooperativa rådet bör få i uppdrag att tafram en plan över en landstäckande utbyggnad av ettkooperativt utvecklings- och stödsystem med statligt stödsom täcker grundservicebehovet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en plan för utbyggnadav det kooperativa utvecklingssystemet,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uppdraga åt SIND att arbetaför utvecklingsfondernas medverkan vid kooperativutveckling.