mot · GE02Ub503 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbyggnad av högskolan i Det finns i en betydande enighet om att satsningpå högre utbildning är av yttersta vikt för en positivutveckling av framtid. Den socialdemokratiskaforsknings- och utbildningspolitiken, senast manifesterad iårets budgetproposition, har också burit tydligt vittnesbördom en klart markerad anslutning till dennagrundinställning.Det finns emellertid starka skäl att ytterligare förstärkaeffekten av de föreslagna åtgärderna. Det övergripandemålet för den strategiska högskolepolitiken måste vara attskapa ett nationellt starkt högskolesystem som på bästa sättförmår att förse det svenska samhället med välutbildadarbetskraft. Därvid är det viktigt att tillgodogöra sigmålgrupper i skilda delar av det svenska samhället samt atttillgodose arbetskraftsbehov i olika delar av riket. Enhögskolepolitik som, genom att alltför ensidigt tillgodosesamhällsbehov genom utbildning etablerad vid de störreenheterna, bevisligen har en tendens att stärkastorstadsregionerna på övriga regioners bekostnad, ger inteett optimalt nationellt resultat. För rikets bästa krävs därfören fortsatt satsning på mindre och medelstorahögskoleenheter.Under har genomfört enmålmedveten uppbyggnad av högskolan i . Trotsdetta är högskolan i -- efteretableringen -- fortfarande en av rikets minstahögskoleenheter med resurser för utbildning på allmännalinjer motsvarande några promille av de samlade nationellahögskoleresurserna för detta ändamål. Detta förhållande ärinte acceptabelt, vare sig av strukturella skäl eller avregionala. Regionen behöver med sin ytterst svagahögskoletradition mer än många andra län den stimulanssom en högskola innebär.Högskolan i har vidare en mycket ''smal'' ochfrån vissa synpunkter relativt ''sned'' struktur. Denuvarande kompetensområdena, teknik, data- ochsystemvetenskap samt ekonomi, samtliga relaterade tillnäringslivet, behöver kompletteras med annan typ avutbildning, riktad mot offentlig verksamhet eller motkultur/humaniora och med inriktning mot andra viktigakompetenser. uppvisar huvudsakligen specialiseradefackhögskolor en så smal verksamhetsbas. Jämförelsen ärändå inte adekvat eftersom dessa högskolor inom sinaområden har en bredd och ett djup som högskolan i är vidare viktigt, att högskolan i gesmöjlighet att erbjuda utbildningar som i viss utsträckningkan innebära en profilering inom det nationellahögskolesystemet. Risken blir annars att vissa mycket småhögskolor, som exempelvis högskolan i ,huvudsakligen kan komma att upplevas somutbildningsanordnare med uppgift att tillgodose enbartregionala utbildningsmål inom det näringslivsinriktadeområdet.Årets budgetproposition innehåller för del iprincip endast konsekvenser av tidigare fattade beslut. Vianser att detta är olyckligt och att i stället resurser måstetillföras för en fortsatt utbyggnad.Vi vill nedan, huvudsakligen i anslutning till förslag ihögskolans anslagsframställning, vilka baseras påbedömningar som delas av länsstyrelse och andra organ iregionen, lämna konkreta förslag till fortsatt utbyggnad avhögskolan i av ekonomutbildningenHögskolan i har 60 platser på ekonomlinjenvarav 30 avser endast basblock. Enligt vår mening börekonomutbildningen vid högskolan förstärkas medytterligare 30 platser, dvs till sammanlagt 90 platser varav 60platser endast avser basblock. Orsaken härtill är ett behovav att möta dels starka näringslivsönskemål, dels ett starktstuderandetryck på ytterligare platser, inte minst för attkunna erbjuda flera fördjupningsalternativ, bland annatmed inriktning mot marknadsföring ochsmåföretagsutveckling.Från näringslivskommittén framförs således med storkraft önskemål om att ekonomutbildningen byggs ut ochförstärks genom ''en inriktning mot marknadsföring medsåväl nationell som internationell räckvidd''. En sådansatsning bör dels innefatta att utbildning etableras påområdet, dels innebära att, med utbildningen som bas, ett ilänets behov kvalificerat utvecklingsarbete inommarknadsföringsområdet inleds. är det enligtnäringslivets uppfattning också önskvärt att regelrättforskning kan etableras på området.Enligt näringslivskommitténs uppfattning är det vidareönskvärt, att den marknadsföringskompetens som etableras''resulterar i ett så brett utbildningsprogram som möjligt.Framtiden kommer att ställa så stora krav på näringslivetoch dess anställda, att 'generaliserande' utbildningskoncepti hög grad är önskvärda. Därtill kommer att mindre företagmåste rekrytera personal med breda kompetenser. ''Vi föreslår att högskolan i tillförs resursermotsvarande ytterligare 30 platser på ekonomlinjen (140poäng).GrundskollärarutbildningDet är viktigt att öka antalet studerande inomgrundskollärarutbildningen i riket. Därvid är detnödvändigt att i viss mån ta hänsyn till regionalasynpunkter, såväl med tanke på regionernas behov avlärarförsörjning som med tanke på rekrytering avstuderande. En lokalisering av utbildning inom sektorn förundervisningsyrken till innebär därigenom enförstärkning av lärarutbildningen för riket som helhet.Företrädare för länet skriver i samband med UHÄs AFför 1990/91 bland annat följande:Länsstyrelsen i , länslandsting, samt enskildakommuner i länet (däribland kommun), högskolani samt ett flertal representanter för länets näringslivhar var för sig, vid flera olika tillfällen, understrukit viktenav att i så stor utsträckning som möjligt haren infrastruktur, som åtminstone till sin ''basnivå'' intealltför mycket avviker från både storstadsområdena ochandra regioner i . Till infrastrukturen räknas dåbland annat tillgång till högre utbildning, godakommunikationer, utbyggd offentlig och privat service samtett adekvat kulturutbud. Tvivelsutan är det så, att justtillgången till högre utbildning är en förutsättning för storadelar av den andra infrastrukturen, inte minst för en välfungerande service i vid mening.Inte minst från det privata näringslivets sida harunderstrukits, att en basal offentlig service, i fråga omexempelvis tillgång till en kvalitativt högtståendebarnomsorg och grundskola, är en grundförutsättning, föratt näringslivet skall kunna behålla och rekrytera personalmed hög kompetens och därmed i förlängningen förutvecklingen av näringslivet som sådant. Det är avavgörande vikt för ett samhälles infrastruktur, att samhälletkan påräkna en regelbunden försörjning med arbetskraftför bland annat grundskolan.Det förefaller oss inte rimligt att i ett riksperspektivutöka dimensioneringen av en utbildning av detta slag utanatt se utbildningens lokalisering som en faktor avregionalpolitisk art (jfr lokaliseringen av ingenjörs- ochekonomutbildningar).Den omständigheten att det för tillfället är svårt attrekrytera studerande till linjen gör, att en etablering avdenna i även i ett nationellt perspektiv framstår somsynnerligen intressant. Med utgångspunkt i den kunskapsom samtliga undertecknare arbete har byggtupp om utbildningsmönster i länet, är möjligheterna långtstörre att till högskolan i rekrytera skaraborgare tillgrundskollärarlinjen än vad det torde vara att rekryteraskaraborgska ungdomar till en storstad som Göteborg.Det förtjänar att påpekas, att högskolan i i dagendast rekryterar kvinnor och till cirka 60procent endast elever från gymnasieskolans T- och N-linjer.Det torde därför finnas en relativt omfattande ''reserv'' avungdomar i länet, vilka normalt inte reflekterar över attpåbörja högskolestudier men som vid en ny linjeetableringi länet sannolikt får ett ökat intresse för högskolestudier.Detta har bland annat visats genom inrättandet avekonomilinjen vid högskolan i ; denna åtgärd har påett mycket markant sätt ökat rekryteringen av skaraborgaretill ekonomistudier inom högskolan.Fr.o.m. har i 30 platser inom grundskollärarutbildningentill (inom den svårrekryterade varianten matematikoch naturorienterande ämnen). Antaletförstahandssökande till den berörda utbildningen i riketsom helhet visar att utbildningen endast på fyra orter,däribland , kan uppvisa flera anmälningar än antaletplatser. Det är således förhållandevis lätt att rekryterastudenter till Skövde.Vi föreslår därför i första hand att grundskollärarlinjeninrättas vid högskolan i med 90 platser. I andra handär det dock möjligt att linjen vid i med motsvarande antal platser och att det avriksdagsbeslutet framgår att dessa platser skall ligga iSkövde och att högskolan i har ett planerings- ochgenomförandeansvar för dem.FörskollärarutbildningEn ökad satsning på förskolan i enlighet med riksdagensintentioner kräver en fortsatt kraftig utbyggnad av såväldaghem och familjedaghem som av deltidsförskolan ochden öppna förskolan. Detta medför ett ökat behov avutbildad personal. ochflera kommuner i länet har framfört önskemål ometablering vid högskolan i av förskollärarlinjen.En fullt utbyggd barnomsorg krävs såväl utifrånsamhällets som individens behov. Dagens ochmorgondagens arbetsmarknad präglas alltmer av enförväntad brist på arbetskraft. Stora problemområden ärsannolikt bland annat industrin, vården, den socialaomsorgen och skolan. Av detta skäl krävs en väl fungerandebarnomsorg som gör det möjligt för så många som möjligtatt delta i arbetslivet. Till saken hör att flera av dem som nutvingas vara hemma för vård av barn har en god utbildningoch en värdefull yrkeslivserfarenhet. Såväl näringslivet somden offentliga sektorn är med andra ord i stort behov av enutbyggd och väl fungerande barnomsorg.Regeringens aktionsgrupp anser således att det måste tillfler utbildningsplatser på förskollärarlinjen för att det inteskall uppstå personalbrist när kommunerna bygger utbarnomsorgen till full behovstäckning. Behovet avutbildning i flera steg är därtill stort liksom avvidareutbildning av olika slag. Sammanfattningsvis anseraktionsgruppen att ytterligare ansträngningar behövergöras för att utbilda, rekrytera, behålla och utvecklapersonalen inom barnomsorgen.Det är vidare uppenbart att bristen på platser inombarnomsorgen medför stora problem för individerna.Många har skaffat sig en lång utbildning med storastudieskulder som följd och har dessutom en boendeformsom kräver två familjeförsörjare. Till saken hör dessutomatt den förälder som tvingas vara hemma i normalfallet ärmodern, vilket på ett allvarligt sätt motarbetar även relativtlågt ställda krav på jämställdhetssträvanden i samhället.Eftersom grunden för en väl fungerande barnomsorg är välutbildade förskollärare, krävs från regional synpunkt enetablering av förskollärarutbildning vid högskolan i menar att det ifråga om förskollärarlinjen i stortgäller samma argument om en regional basstruktur somifråga om grundskollärarlinjen. Samordningsvinster tordedärjämte gå att göra mellan grundskollärarlinjen ochförskollärarlinjen. Om förskollärarlinjen skall få en ökaddimensionering i riket, bör regionala hänsyn väga tungtifråga om lokalisering av utbildningen. Vi föreslår därför attförskollärarlinjen etableras vid högskolan i med 60platser.Systemvetenskapliga linjenUHÄ har i sin utbyggnadsplan för de mindre ochmedelstora högskolorna föreslagit att systemvetenskapligalinjen vid högskolan i förstärks. Vi instämmer iUHÄs bedömning och menar att en planeringsram om 60platser normalt är en lämplig bas för en adekvatutbildningsstruktur. En utökning av systemvetenskapliglinje stärker dessutom på ett positivt sätt den betydandedatavetenskapliga kompetensen vid högskolan i ochdärmed den nationella kompetensen inom området.Vi föreslår således att planeringsramen försystemvetenskapliga linjen ökas från 30 till 60 platser.Eventuellt kan förstärkningen ske genom successivautökningar om 15 platser under två på varandra följandebudgetår.Lokala och individuella linjer samt fristående kurserKärnan i utbildningsutbudet inom anslaget ''Lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser'' vid högskolan iSkövde är linjer och kurser som ansluter till ellerkompletterar de av beslutadeutbildningsprofilerna.Vi vill understryka, att tilldelade medel för lokalalinjer och fristående kurser har kommit att spela en mycketstor roll för uppbyggnaden av kompetensen vid högskolan iSkövde och för den ökade spridningen avhögskoleutbildning i regionen. Över huvud taget måste delokala linjerna och fristående kurserna i hög grad sägas varaett adekvat sätt att uppnå de av uppsattautbildningspolitiska målen. Det är enligt vår uppfattningdärför väsentligt att anslaget kraftigt förstärks. Endasthärigenom kan flera av de tankar och idéer som väcks ianslutning till högskolans kompetensområden realiseras.Vi anser således att medel bör tilldelas för att göra detmöjligt att i första hand inrätta fyra nya utbildningar, varavtre ansluter till existerande kompetenser vid högskolan ochen avser uppbyggnad av ny kompetens.Vi ser det som angeläget att högskolan i kanerbjuda en påbyggnadsutbildning inom detdatavetenskapliga området. Påbyggnaden skall i förstahand möjliggöra en fördjupning inom områdenakunskapssystem och databasteori. Vi förutsätter att ensådan påbyggnadsutbildning utformas och genomförs i närasamarbete med en forskande enhet. Medel bör tilldelas föråtta årsstudieplatser.Kärnan i den matematisk-naturvetenskapligt inriktadedatautbildningen vid högskolan i utgörs avsystemprogrammerarlinjen (120 poäng). Högskolestyrelsenhar endast kunnat tilldela linjen en planeringsram om 24platser. Antalet platser är från en enhetsmässig och ocksåsamhällsekonomisk aspekt alltför litet. Planeringsramenbör därför höjas från 24 till 30 platser, dvs medel börtilldelas som möjliggör utbildning på ytterligare 18årsstudieplatser.Vid högskolan i finns en tradition av utbildninginom det fackspråkliga området. Vi har förstått atthögskolestyrelsen i sin planering av utbildningen har lyckatsomfördela vissa medel för att erhålla ett block av kurser ispråk och länderkunskap. Denna inriktning måsteemellertid ges erforderliga basresurser. Vi föreslår därföratt medel tilldelas för en tvåårig utbildning i tyska språketmed länderkunskap för kombinationsstudier med ekonomioch/eller teknik (20 årsstudieplatser).Högskolan i har, bland annat genom sittkunnande inom datalogi och datorteknik, möjlighet atterbjuda intressant utbildning i skärningsområdet mellanavancerad (elektronisk) teknik och modernmedieanvändning och konstskapande. Högskolan har ocksåde två erbjudit viss fortbildning ochvidareutbildning inom ''computer art'', en utbildning somhar tilldragit sig intresse även i ett nationellt perspektiv.Möjligheten att inrätta en huvudsakligen humanistisktinriktad tvåårig mediautbildning, där moderna interaktivamedier utgör viktiga arbetsredskap, bör tillvaratas.Härigenom skulle högskolan i få en utbildning avrenodlat nationellt intresse. Vi föreslår att högskolantilldelas resurser för 20 årsstudieplatser. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilldelning av ytterligare 30platser på ekonomlinjen (140 poäng) vid högskolan iSkövde,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om i första hand inrättande avgrundskollärarlinjen vid högskolan i med 90 platser,i andra hand tilldelning av ytterligare platser tilluniversitetet i för att möjliggöra utlokalisering avytterligare platser till ,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av förskollärarlinjenvid högskolan i med 60 platser,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tilldelning av ytterligare 30platser på systemvetenskapliga linjen vid högskolan iSkövde,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förstärkning avanslaget ''Lokala och individuella linjer samt friståendekurser''.