mot · GE02Jo226 · 1991-01-25 00:00:00 — Livsmedelsförsörjningen i och världenEn stor del av världen svälter medan vi i talar omöverskottsproduktion. hörs argumentet att Sverigebör producera så mycket som möjligt för att hjälpa till attråda bot på matbristen i delar av världen. Men är det en bralösning att skänka bort mat till länder där befolkningensvälter? I menar vi att mat som bistånd skaanvändas vid katastrofsituationer, men att kontinuerligtlivsmedelsbistånd är skadligt för utvecklingen av jordbruketi länder med brist på mat. Om och andra länder medöverskott dumpar mat i blir det ytterst svårt föru-landsbönderna att kunna konkurrera och bygga upp ettfungerande jordbruk.Däremot är det mycket viktigt att tar ansvar förden egna försörjningen av baslivsmedel. Om iställetbörjar importera sina livsmedel måste skördarna pressasupp hårdare i andra delar av världen, vilket leder till ettjordbruk med intensivare användning av handelsgödsel ochkemiska bekämpningsmedel. Att importera istället för attproducera i innebär bara att flytta miljöförstöringenutomlands. Det är därför viktigt att tar ansvar förden globala försörjnings- och miljösituationen och utnyttjarmöjligheterna till produktion på jordbruksmarken. Ettekologiskt fungerande jordbruk kräver större areal.ResurshushållningDet samhälle vi lever i prioriterar kortsiktigt tänkandeistället för långsiktigt, vilket leder till att ett förnuftigtutnyttjande av naturresurser, som kan fungera även på långsikt, får vika för kortsiktiga intressen. Över hela världenleder ett felaktigt resursutnyttjande till attförsörjningsförmågan minskar. när svenskt jordbrukproducerar mer än vad som kan avsättas är det märkligt attinte långsiktig hushållning sätts högre.Jordbruksnäringen förvaltar en av våra allra viktigasteresurser. Jordbruksmarken är en unik resurs. Endast enliten del av jordytan är täckt av sådana jordlager som ärlämpliga att odla. hushållar vi inte med markresursensom vi borde. Istället för att använda metoder som värnarom markens långsiktiga produktionsförmåga är det krav påkortsiktigt höga skördar som dominerar.Ekologiskt lantbrukFör att åstadkomma ett uthålligt jordbruk och därmeden säker tillgång till livsmedel är det nödvändigt attacceptera lägre skördenivåer i områden där det idaganvänds mycket konstgödsel och kemiskabekämpningsmedel. Större odlingsskicklighet med bl.a.bättre växtföljder kan ersätta mycket av de stora mängderinsatsvaror som används idag.Miljöpartiet de gröna ser den s.k.överskottsproduktionen av livsmedel som en möjlighet närdet gäller att klara en övergång till ett mer ekologisktfungerande jordbruk. Vi ser det också som nödvändigt attSverige klarar sin egen produktion av baslivsmedeleftersom är en begränsad tillgång.Den långsiktiga målsättningen bör vara ett jordbruk heltfritt från konstgödselanvändning (lättlösliga näringssalter)och kemiska bekämpningsmedel. är det möjligtatt kraftigt minska på användningen utan attlivsmedelsförsörjningen äventyras.För att lösa jordbrukets miljöproblem är det nödvändigtatt förändra det konventionella jordbruket. En totalövergång till ett ekologiskt lantbruk (alternativ odling) tartid att genomföra. Men det är viktigt att redan nu börja göranågot för att drastiskt minska användningen av konstgödseloch kemiska bekämpningsmedel.Om kvävet blir dyrt så innebär det att det blir lönsamtatt odla sitt eget kväve på gården. som enförändring av det konventionella jordbruket i riktning motmindre beroende av insatsvaror stimulerar en övergång tillekologiskt lantbruk, hjälper det ekologiska lantbruket tillmed att utveckla metoder som gör det lättare att förändradet konventionella jordbruket.Det jordbrukspolitiska beslutet 1990I beslutade att införa en nylivsmedelspolitik. Det gamla systemet med internaprisregleringar kommer att avskaffas under enövergångsperiod med början den 1 juli 1991.I det jordbrukspolitiska beslutet sammankopplades intemiljöproblemen med överskottsproblemen. Istället för attminska intensiteten i odlingen röstade för attåkerarealen ska minska. Detta kommer att innebära på den areal som fortfarande brukas bibehåller en högintensitet, med miljöproblem som följd. Även om beslutetkan innebära att den totala användningen av kemiskabekämpningsmedel och handelsgödsel minskar innebärbeslutet inte någon lösning på jordbrukets miljöproblem.Den som kommer att läggas ner är mark där detinte bedrivs ett så miljöskadligt jordbruk. Dessutom är detden här marken i skogsbygden som är den värdefullaste förnaturvården.Miljöpartiet vill, istället för att minska åkerarealen,minska användningen av handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel. Ett sådant miljöanpassat jordbruk ärsamhällsekonomiskt effektivt eftersom miljöförstöringenbringas till ett minimum som det inte producerasett överskott som sedan måste avsättas till lågavärldsmarknadspriser.VäxtnäringFör att minska läckaget av kväve och förbättraenergihushållningen inom jordbruket anser attanvändningen av handelsgödselkväve måste minska. Vi hari vår motion om ekonomiska styrmedel i miljöpolitikenföreslagit en miljöavgift på kväve i handelsgödsel på 20kronor per kg kväve 1991/92. Avgiften ska i sin helhetåterföras till lantbrukarna. Främst genom ett generelltarealbidrag kan lantbruket styras mot en minskadanvändning av handelsgödsel utan att lantbrukets ekonomiförsämras. Anledningen till att vi vill föra tillbaka pengarnatill näringen är den pressade ekonomin i näringen.Jordbruket klarar inte en högre skattebelastning.Målet måste vara att användningen avhandelsgödselkväve minskar . På femårs sikt bör det vara möjligt att halvera användningen.Lagringskapaciteten för stallgödsel måste öka så att enså stor del som möjligt kan spridas . Senast 1994bör alla gårdar med djurhållning ha en lagringskapacitet förstallgödsel . Man bör överväga att införanågon form av stöd för dessa investeringar. Om djuren gårute en del av året ska naturligtvis bara lagringskapacitet förstallperioden krävas. Syftet med den utökadelagringskapaciteten är att det ska finnas möjlighet att spridaall gödsel då grödan kan ta tillvara på växtnäringenpå ett effektivt sätt.Miljöskyddsförordningen bör ändras så att gårdar medmer än 50 djurenheter i problemområden borde varakoncessionspliktiga för att göra det möjligt att kontrollerabl a antalet djur i förhållande till den areal som är tillgängligför spridning av stallgödsel, stallgödselhantering vad gällerlagringskapacitet och ammoniakavgång samtensilagehantering.Det behövs därför också mer riktade åtgärder när detgäller anläggning av våtmarker för att de effektivt skakunna bidra till att minska kväveläckaget. harföreslagit detta i flera motioner. Vi avstår därför ifrån atthär upprepa samma förslag. En omfattanderådgivningsverksamhet om våtmarksrestaurering behövsframförallt inom de högintensiva jordbruksområdena isödra och västra . Förlusterna av växtnäringsämnen,främst nitrat, är stora. Endast en del av den näring sombortföres med grödan kommer tillbaka tilljordbruksmarken.Alltför mycket slam från kommunalaavloppsreningsverk innehåller sådana mängder av giftigametaller och svårnedbrytbara organiska föreningar att detinte kan återföras till jordbruket. Problemet medmiljöfarliga kemikalier tar vi upp i en gruppmotion.Systemet med vattentoaletter är en ur miljösynpunktmisslyckad satsning. Kommunerna är tvungna att göraenorma investeringar i de förfallna avloppsledningsnäten.Nu finns det därför chans att inte göra om samma misstagutan att investera i nya ekologiska toalettsystem som kan tatillvara på växtnäringen på ett bättre sätt. I en annanpartimotion tar vi upp förslag om utveckling av ekologiskatoalettsystem.Fosfor är ett nödvändigt näringsämne som tillförsjordbruksmarken framförallt i form av handelsgödsel.Tyvärr är fosfortillgångarna ytterst begränsade och det ärdärför nödvändigt att hushålla med fosforn. Fosfor är ettexempel på en råvara som är begränsad och bör beläggasmed råvaruskatt. Vi anser därför att regeringen böråterkomma till med ett förslag till råvaruskatt påfosfor.Fosforgödsel är en betydande orsak tillkadmiumspridning på åkrarna. Spridningen av kadmiumkan minskas genom att välja råfosfat som har lågtkadmiuminnehåll och genom rening vid tillverkningen avhandelsgödsel. Livsmedelsproduktion ska inte tillåtas påjordar som innehåller Cd/kg jord torrvikt.I motion om ekonomiska styrmedelföreslås att ett strikt gränsvärde på max kadmium perton fosfor i handelsgödsel bör införas fr.o.m. 1 januari 1992samt att en miljöavgift på per gram kadmium börinföras 1 januari 1992.Kemiska bekämpningsmedelJordbruket har en stor del i kemikalieanvändningen isamhället pga den omfattande användningen av kemiskabekämpningsmedel. Användningen av kemiskabekämpningsmedel innebär risker för såväl miljön som förlivsmedlens kvalitet. Odlingslandskapets flora utarmas ochbekämpningsmedelsrester finns i vattendragen och harockså påträffats i grundvattnet. Hanteringen avbekämpningsmedel är också ett stort arbetsmiljöproblem.Men kemikalieanvändningen orsakar inte bara problem idirekt anslutning till livsmedelsproduktionen. Helahanteringskedjan från tillverkning i industrin till transportoch avfallshantering utgör allvarliga miljöproblem.För att minska användningen av kemiskabekämpningsmedel måste både miljöavgifter och förbudoch restriktioner användas. Vi föreslår att så kraftfullaåtgärder sätts in att användningen av kemiskabekämpningsmedel minskar med fram till 1996.Det är fel att bara räkna minskningen i antal kg aktivsubstans. Hänsyn måste också tas till hur stor arealpreparaten räcker till. Kemikalieinspektionen bör få iuppdrag att närmare precisera åtgärder för hur målet kannås.Naturvård i odlingslandskapetEn stor del av de arter som är utrotningshotade i Sverigeär beroende av kulturlandskapet. De trängs nu tillbaka avändrade brukningsmetoder, bortröjande av odlingshinder,nedläggning av jordbruksmark, gödsling och kemiskabekämpningsmedel. Brukningsmetoder som kräver mindreanvändning av handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel leder till att en större artrikedomkommer att bibehållas i odlingslandskapet. I en partimotionunder förra allmänna motionstiden (1989/90:Jo817) om art-och biotopskydd presenterade vi ett lagförslag som syftar tillatt skydda hotade arter och deras biotoper.Kulturlandskapets biotoper har också beaktats i detförslaget.I jordbrukspolitiska motion 1989/90:Jo80föreslogs en successiv höjning avlandskapsvårdsersättningen till 500 milj. kr. 1994/95och därefter bibehållet anslag. Vi avstår här från att föreslåförändringar av ersättningen till landskapsvård. Viåterkommer med förslag både vad gäller biotopskydd ochersättning till landskapsvård i samband med denmiljöpolitiska propositionen i vår.Energiskog och energigrödorMiljöpartiets politik innebär att det behövs meråkerareal till livsmedelsproduktion än vad som kommer attbehövas om jordbrukspolitiska beslut ligger fast.Men trots detta tror vi att det finns utrymme för annanproduktion på åkern än livsmedel. Vår bedömning är att detmed vår jordbrukspolitik kommer att finnas utrymme för ca200.000 ha energigrödor och lövskog.De nuvarande utvecklingsinsatserna på biobränslen harinriktats allt för ensidigt på odling av Salix ochetanolproduktion från vete. En odling av Salix i stor skalakan leda till problem med angrepp av skadegörare och detär inte lika enkelt att åter ställa om till odling av mat somom man odlar t.ex. vall för energiändamål. Det är därförviktigt att även utveckling av andra energigrödor kommerigång, grödor som kan ingå och vara ett positivt inslag iväxtföljden och som kan användas till biogasframställning.En intressant gröda för energiändamål är lucern som kanutnyttjas för framställning av biogas. Biogasen kananvändas direkt för att driva fordon, men kan ocksåomvandlas till metanol om man vill använda ett flytandebränsle till förbränningsmotorerna.Miljöpartiet anser att samma miljökrav måste ställas påbiobränsleproduktion som på livsmedelsproduktion.Därför avvisar vi en stor satsning på etanol om denförutsätter en fortsatt intensiv veteodling.Det är helt avgörande för utvecklingen avbiobränsleodlingen att detta följs upp av en energipolitiksom gör biobränslena rejält lönsamma t.ex. genominförande av tillräckligt hög skatt på koldioxid och genomatt biobränslena skattebefrias. Det viktigaste för attodlingen av energigrödor ska kunna utvecklas är att detfinns avsättning för produkterna och då krävs det att det ärlönsammare att använda biobränslen än fossila bränslen.NorrlandsjordbruketJust nu talas det om livsmedelsöverskott i många länder,men framtiden är osäker. Folkmängden ökar kraftigt.Markförstöring i olika former och brist på vatten hotar denframtida livsmedelsförsörjningen.För att garantera försörjningstryggheten i en osäkerframtid och i eventuella krislägen är det viktigt att ha en högsjälvförsörjningsgrad av livsmedel. Det är också viktigt attha en regionalt spridd livsmedelsproduktion. Vi föreslår attprisstödet i hela det nuvarande norrlandsstödsområdet ikommande GATT-förhandlingar ska motiveras utifrånberedskapsskäl.Eftersom åtminstone delar av norrlandsstödet kanmotiveras av beredskapsskäl, bör ett produktionsmål förnorra upprättas. Ett bibehållet prisstöd motiverasjust därför att det är produktionen av jordbruksproduktersom ska stimuleras. Däremot bör inte produktionsmåletsättas i relation till en produktionsvolym som mangjorde i ett tidigare jordbrukspolitiskt beslut dåproduktionsmålet lades fast vid nivå.Målet för produktionsvolymen bör överensstämma medkonsumtionen och prisstödet justeras efter detta. Det kanockså vara lämpligt att se till självförsörjningsgraden inomolika delar av norrlandsstödsområdet om delar av områdetskulle hamna på en låg självförsörjningsgrad avjordbruksprodukter som är lämpliga att framställa iområdet.Miljöprofil i GATT-förhandlingarnaMiljöpartiet menar att i GATT-förhandlingarnamåste satsa på en radikal profil vad gäller miljöhänsyn ochhushållning med naturresurser. Vår syn på GATT-förhandlingarna utvecklar vi i en särskild motion.Ett grundläggande krav är att samma villkor måsteställas på importerade som på svenska produkter, även närdet gäller produktionsmetoderna. Det ska inte vara möjligtatt t.ex. förbjuda en kemikalie av miljöskäl och sedanimportera jordbruksprodukter som är odlade med hjälp avden kemikalien. Ett sådant agerande leder inte till en bättremiljöpolitik utan bara till att miljöproblemen exporteras.Sverige bör inte i GATT-förhandlingarna driva en aktivlinje för att omvandla gränsskydd till tullar. Gränsskydd gerett bättre skydd mot import eftersom gränsskyddets storlekär beroende av världsmarknadspriserna. En övergång tilltullar kan leda till att svensk livsmedelsproduktion får alltsvårare att hävda sig. Livsmedel kan komma att importerasfrån andra länder medan jordbruksmark läggs ned i Sverige.Detta innebär en nackdel ur miljösynpunkt eftersom högreskördar måste pressas ur en mindre åkerareal. Det svenskagränsskyddet ska vara så högt att i princip ensjälvförsörjning av baslivsmedel tryggas.ÖvergångsåtgärderMiljöpartiet de gröna anser inte att en stor nedläggningav jordbruksmark är förenlig med bra resurshushållning ochbra miljöpolitik. Den s.k. överskottsproduktionen avlivsmedel i ger oss en möjlighet att övergå till ettmer ekologiskt fungerande jordbruk, med lägre skördarsom följd. Vi anser därför i princip inte att någon speciellbetalning ska utgå bara för att sluta odla jordbruksgrödor(omställningsstöd). I det jordbrukspolitiska beslutet ingårett omställningsbidrag omfattande i genomsnitt . per ha för jordbruksmark som ansluts tillsystemet under /92. Omställningsstödet ärutformat som ett villkorslån med en årlig avskrivning meden femtedel fram till /96. Om marken tas ibruk innan omställningsperioden är slut måste enåterbetalning ske av ett belopp motsvarande den årligaavskrivningen av lånet då marken brukats.Ett arealbaserat inkomststöd ger lantbrukarna störremöjligheter att själva välja hur de vill göra förändringar i sinproduktion i samband med den interna avregleringen. Detkan t.ex. användas för en övergång till ekologiskt lantbruk.Inkomststödet kan t.ex. användas för en övergång tillekologiskt lantbruk. föreslår därför ett högreinkomststöd än det beslutade om våren 1990.Stödet bör betalas ut under en femårsperiod.1991/. per ha 1992/. per ha 1993/. per ha 1994/. per ha 1995/. per haEftersom förslag med miljöavgifter som isin helhet återförs till lantbrukarna inte kan varagenomförda till /92 föreslår vi ändå att ettbidrag betalas ut för mark som inte används för produktionav prisreglerande grödor för att undvika enkraftig överproduktion. Bidraget bör vara lika stort somden del av omställningsstödet som avskrivs 1991/92, dvs. 1/5av det genomsnittliga beloppet per ha , . Vårt förslag skulle innebära att det skapades enjordbank omfattande 300 000 ha under 1991.Miljöpartiet anser att det finns utrymme för ettanläggningsstöd till lövskog, energiskog och våtmarkeräven med den förändrade jordbrukspolitik som vi föreslår.Men bidrag till anläggning av lövskog bör endast utgå islättbygd. Dessutom anser vi att anläggningsstödet tilllövskog och energiskog ska begränsas till . Plantering av ädellövskog bör stimulerasspeciellt, med tanke på bl. a. den artrikedom som finns idessa skogar. Med hänsyn till detta bör ett högreanläggningsstöd betalas ut till ädellövskog än till annanlövskogsplantering. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att antar som jordbrukspolitisk målsättningatt i princip skall vara självförsörjande medbaslivsmedel i enlighet med vad som föreslås i motionen,2. att antar som riktlinje att den svenskaåkermarken i första hand skall användas till produktion avlivsmedel med ekologiskt riktiga metoder och i andra handtill produktion av energiråvara,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett långsiktigt och uthålligtjordbruk,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt användningen av handelsgödselkväve skalll minska medminst främst genom en ökning av miljöavgifteni enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt användningen av handelsgödselkväve bör minska medminst ,6. att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla gårdar bör ha en lagringskapacitet för stallgödsel påminst 12 månader ,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt alla större gårdar inom problemområden för miljön skallomfattas av koncessionsplikt i enlighet med vad som anförtsi motionen,8. att beslutar att jordbruksmark sominnehåller Cd/kg torrsubstans inte skall fåanvändas för livsmedelsproduktion,9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt användningen av kemiska bekämpningsmedel börminska med ,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt samma miljökrav som ställs i motionen pålivsmedelsproduktion skall gälla för biobränsleproduktion,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt prisstödet till hela det nuvarande Norrlandsstödområdetskall motiveras utifrån beredskapsskäl och för att minskasårbarheten i livsmedelsförsörjningen,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt Norrlandsstödet skall justeras efter konsumtionsnivåninom Norrlandsstödområdet,13. att som sin mening ger regeringen till kännaatt samma krav skall ställas på importerade och svenskaprodukter i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det svenska gränsskyddet skall vara så högtatt i princip en självförsörjning av baslivsmedel tryggas,15. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en ersättning omfattande i genomsnitt . per ha under /92 betalas ut förden areal som lantbrukarna upphör att producerajordbruksprisreglerade grödor på,16. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bidrag till skogsplantering endast skall ges tilllövskogsplantering i slättbygd i södra och ,17. att som sin mening ger regeringen till kännaatt plantering av ädellövskog bör stimuleras speciellt och attanläggningsstödet bör vara betydligt högre änanläggningsstödet till annan lövskogsplantering.