ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sf247 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning för psykoterapi via socialförsäkringssystemet Många människor i vårt samhälle lider av psykiskaproblem, handikapp och sjukdomar. Förutom detpersonliga lidandet får problemen ofta sociala ochekonomiska konsekvenser för enskilda personer och derasfamiljer. Många av dessa människor skulle få god ocheffektiv hjälp om de hade möjligheter att gå i psykoterapi.Psykoterapi har goda förebyggande och rehabiliterandeeffekter. Dessutom är det från samhällsekonomisksynpunkt gynnsamt att den som går i psykoterapi intebehöver lång sjukskrivning eller inläggning på sjukhus medde höga kostnader som såväl sjukhusbehandling somsjukfrånvaro innebär.För att möta behovet har utbildning av psykoterapeutersedan lång tid bedrivits i enskild regi och bedrivs sedanmitten av även vid statliga högskolor.Socialstyrelsen legitimerar sådana psykoterapeuter som harkompetens för att på eget ansvar bedriva psykoterapeutiskverksamhet.Den offentliga psykiatriska vårdens resurser förpsykoterapi är otillräckliga. En stor del av denpsykoterapeutiska verksamheten utförs i enskild regi. År1989 ställdes statliga medel till förfogandeför psykoterapi i den s.k. Dagmaröverenskommelsen förprivata vårdgivare. uppgår dessa medel tillsammanlagt för hela riket!Detta kan endast komma ett fåtal personer till del,övriga måste själva betala den fulla kostnaden förbehandlingen. Det avgörande hindret för många att gå ipsykoterapi är därför av ekonomisk art. De har helt enkeltinte råd.Det är en rättvisefråga att alla, oavsett ekonomiskaförutsättningar, skall ha tillgång till den vård de behöver.Människor med psykiska lidanden har inte sammatillgång till vård som människor med kroppsliga lidanden.Den som är sjuk eller drabbas av kroppsligt lidande kanidag vända sig till t.ex. läkare eller sjukgymnast förbehandling och få sina kostnader täckta viasocialförsäkringssystemet, under det att flertalet av demsom behöver psykoterapi själva måste stå för allakostnader.Det är därför av såväl humanitära somsamhällsekonomiska skäl motiverat att psykoterapeutiskbehandling hos legitimerade psykoterapeuter ersätts viasocialförsäkringen på samma sätt som gäller för behandlingav kroppsliga handikapp och sjukdomar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ersättning för behandling,förmedlad av legitimerad terapeut, skall ersättas viasocialförsäkringssystemet enligt samma regler som gällerför behandling av kroppsliga handikapp och sjukdomar.
mot · GE02Sf248 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslutning av legitimerade sjuksköterskor i enskild verksamhet till socialförsäkringen Läkare, tandläkare och leg. sjukgymnaster har rätt attutföra undersökning och behandling inomsjukförsäkringens ram. Denna rätt tillkommer däremot inteen legitimerad sjuksköterska trots att hennes utbildningmedger undersökningar och behandlingar som mycket välskulle kunna höra hemma inom försäkringen.Akupunktur är en godkänd behandlingsmetodinom smärtlindring och inom en inte alltför avlägsen framtidäven inom kausal behandling.I dag föreskriver att bl.a. leg.sjukgymnast som erhållit nödvändig utbildning inomakupunktur får verka inom detta område med anslutning tillförsäkringskassan. Detta efter remiss från leg. läkare ochtandläkare. Även leg. sjuksköterskor får enligtsocialstyrelsens föreskrifter utföra akupunkturbehandlingmen får då inte vara anslutna till försäkringskassan.Akupunkturbehandling lämpar sig väl vid vissa formerav huvudvärk och migrän, ledsmärtor, ryggsmärtor,spänningstillstånd samt idrottsskador och förslitningar.Ca 200 legitimerade sjuksköterskor arbetar medakupunktur. Det finns säkerligen näraliggandebehandlingsområden, där leg. sjuksköterskor mycket välborde kunna utföra behandlingar efter remiss från läkareoch där den leg. sjuksköterskan kunde anförtros att få varaansluten till försäkringskassan.Inte minst dagens överbelastade sjukvård med långaköer till offentliga mottagningar och kliniker gör att enavlastning bör ske från dessa. I den framtida hälso- ochsjukvården bör enligt min uppfattning en allt större del avverksamheten bedrivas inom ramen för privat verksamhet.Den leg. sjuksköterskan bör ha rätt och möjlighet attbedriva privat verksamhet och efter remiss från läkare ellertandläkare utföra lämpliga behandlingar, t.ex. akupunkturinom ramen för den allmänna försäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag rörande leg.sjuksköterskors rätt att efter remiss från leg. läkare ochtandläkare utföra akupunkturbehandling inom denallmänna försäkringens ram,2. att hos regeringen begär utredning ochförslag rörande övriga undersökningar och behandlingarsom leg. sjuksköterskor kan utföra inom enskilt bedrivenverksamhet inom ramen för den allmänna försäkringen.
mot · GE02Sf249 · 1991-01-25 00:00:00 — Läkarvårdsersättning vid användning av s.k. magnetkamera Den nya tekniken gör allt större insteg inom hälso- ochsjukvården. En mycket förnämlig undersökningsmetod ärundersökning med s.k. magnetkamera.Magnetresonanstomografi (MRT) har öppnat helt nyamöjligheter för undersökning av en rad sjukdomar och är enhelt överlägsen metod när det gäller att diagnostisera vissatumörer. MS, rygg- och ledsjukdomar samt Alzheimerssjukdom är andra sjukdomar där magnetkameran ärmycket användbar vid diagnostiseringen.En mycket viktig faktor är att undersökning medmagnetkamera är helt smärtfri för patienten och att den integer någon röntgenstrålning.Idag finns magnetkameror vid ett antal större sjukhus.För privatläkare som vill använda sig av dennaundersökningsmetod finns det ett stort hinder i vägen.Användandet av magnetkamera är inte uppfört iläkarvårdstaxans förteckning över åtgärder som ersätts avden allmänna försäkringen.Människor bör ges ökade möjligheter att snabbt bliundersökta med hjälp av denna överlägsna teknik även omde vill gå hos en privatläkare. Den enskilt bedrivna vårdenbör ges en rimlig chans att erbjuda sådana undersökningartill sina patienter och erhålla ersättning frånsjukförsäkringen för utförda undersökningar. Kostnadenför patienten bör jämställas med kostnaden för patienterinom den offentliga vården. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning rörandemöjligheten att införa användandet av magnetkamera iförteckningen över åtgärder som ersätts av den allmännaförsäkringen.
mot · GE02Sf250 · 1991-01-25 00:00:00 — nSedan början av 1960-talet kan personer utan egennjurfunktion överleva tack vare kronisk dialysbehandlingoch njurtransplantation. behandlas ca 1 500 personermed dialys vid ett 40-tal sjukhus i dialysutredning (1990:II), befinner sig av alla dialyspatienter iåldersgruppen och där över. Tendensen visar attdialyspatienter är en starkt ökande grupp.En dialyspatient har normalt tre behandlingar ,per gång. Dialys bedrives som enpoliklinisk verksamhet vid landets sjukhus. Detta innebäratt varje patient själv får betala . ipatientavgift för att få sin livsuppehållandebehandling. tvingas denenskilde patienten att betala . innan dennefår avgiftsbefrielse genom högkostnadsskyddet.Njursjuka som har dialysbehandling är en grupp somgenom alla avgiftshöjningar blivit mycket hårt drabbad.Egenavgifterna för behandlingsresorna med taxi uppgår förnärvarande till ca . Till denna kostnad skallockså läggas egenavgiften för själva behandlingen på mellan1 000 och . Det är en anmärkningsvärd orättvisa, attnjursjuka som för sin överlevnad har dialysbehandlingöverhuvudtaget skall behöva betala patientavgift.För många människor med små marginaler som behövertät sjukvårdskontakt, t.ex. dialyspatienter, kan redan underförsta sjukmånaden sjukvårdsavgifterna uppgå till . Det vore rimligt att kompletterahögkostnadsskyddet med ett högsta belopp per månad.Genom åldersstrukturen på landets dialyspatienter ochden konstruktion som handikappersättningen har är en storgrupp av de dialyserande ej heller berättigade tillhandikappersättning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående dialysbehandling,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet att kompletterahögkostnadsskyddet med ett högsta belopp .
mot · GE02Sf251 · 1991-01-25 00:00:00 — När en person, som inte fyllt , drabbas av etthandikapp, som leder till förtidspension, erhåller denne etttillägg, benämnt handikappersättning. Detta tillägg äravsett att täcka de levnadsomkostnader som förorsakas avhandikappet. Det kan gälla fördyrade resor, rymligarebostad, behov av ökad hemhjälp e.dyl. Tillägget ärskattefritt och får behållas även efter fyllda 65 år.Den som däremot drabbas av ett handikapp efterfolkpensioneringen erhåller ingen sådan ersättning trots attmerkostnaderna är desamma. Till den svårighet som etthandikapp innebär läggs i många fall också ett ekonomiskthandikapp. Denna skillnad i ekonomiskt hänseendeupplevs av många som en stor orättvisa. Samhällsstöd i formav handikappersättning borde enligt vår mening utgå till allasom ett bidrag till ökade levnadsomkostnader, oavsett vidvilken ålder handikappet inträffar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av handikappersättningäven efter ålderspensionering.
mot · GE02Sf252 · 1991-01-25 00:00:00 — Rätten till pensionspoäng grundas på inkomst avförvärvsarbete. fastställer skattemyndighetenstorleken av pensionsgrundande inkomst för envarförsäkrad.Riksförsäkringsverket sänder utindividuell information till försäkrade i vissa åldersgrupperom intjänade pensionspoäng, den framtida pensionensstorlek m.m. I allmänhet lämnas information till försäkradesom fyller 50, 60 eller . Det är en bra service till denenskilde men det skulle kunna utvidgas och bli ännu bättre.Det är naturligt att yngre personer i allmänhet intebekymrar sig om sin ekonomiska situation i pensionsåldern.Många, framför allt kvinnor, arbetar deltid och timtid ochär långt ifrån alltid medvetna om att det inverkar påintjänande av ATP-poäng. När så informationen frånriksförsäkringsverket kommer i samband med 50-årsdagenkan det vara en obehaglig överraskning. Man finner att manalltför sent blivit medveten om att intjänad ATP-poäng ärmycket låg.Det vore en klar fördel att få ovan nämnda besked iyngre ålder gärna kombinerat med en årlig uppgift omintjänad ATP-poäng. Det skulle säkert ge en störremedvetenhet om de faktorer som påverkar pensionen i ettskede då det finns stora möjligheter att planera det egnaarbetslivet och därmed den kommande pensionen.Vi får på skattsedeln uppgift om pensionsgrundandebelopp. Det torde med befintlig teknik vara möjligt attockså uppge vad det motsvarar i ATP-poäng.Ett annat alternativ vore att riksförsäkringsverkettidigare och regelbundet återkommande ger dennainformation. Lämplig tidsintervall kan prövas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidigare och regelbundenredovisning av ATP-poäng.
mot · GE02Sf253 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslutning av dietister till sjukförsäkringen Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So429 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att legitimerade dietister bör fårätt att utföra sitt arbete inom den allmänna försäkringensram.
mot · GE02Sf254 · 1991-01-25 00:00:00 — Inkomstgaranti likställd med pensionsgrundande inkomst m.m. Riksdagsledamöter har ett visst ekonomiskt skyddsnätför att inte stå helt utan trygghet om valet ger partiet lägreantal mandat än tidigare val. Den s.k. inkomstgarantin gerledamöter en ekonomisk garanti efteruppdraget. T.ex. har den som varit ledamot () inkomstgaranti under ett år.Efter valet hade jag inkomstgaranti från riksdagenunder . Jag gjorde vissa iakttagelser som jag beskrev imotionen bl.a. ''att det var negativt attupptäcka att denna inkomstgaranti inte gav ATP-poäng ochinte räknades som sjukpenninggrundande inkomst''. Dettamenade jag leder till konsekvenser som flera med mig äromedvetna om. Konsekvenserna för framtida ATP-pensionär olika kännbar beroende på hur gammal man är och hurlänge man yrkesarbetat före riksdagsuppdraget.Socialförsäkringsutskottet avslog motionen. Iunderlaget till avslaget ingår ett yttrande av SPV somskriver ''att det kan övervägas att utreda en regelatt tid för inkomstgaranti finge likställas med riksdagsår vidbestämmande av storleken av pension till f.d. riksdagsman.Härför skulle erfordras ändringar i 14 och 15 paragraferna iersättningsstadgan''. Även ()uttalade sig i underlaget till utskottets behandling avmotionen. De jämställde inkomstgarantin med''utbetalning av ersättning vid driftsmässigförändring inom ett företag''.Samhället har behov av att många människor vill ägnasig åt politiskt arbete. Det är nödvändigt för att politiskabeslut ska bli allsidigt belysta och brett förankrade. Det kaninte jämföras med att en bransch, företagssektor,myndighet eller organisation omstruktureras av olika skäl,får svårigheter på marknaden m.m. och därför gördriftsmässiga förändringar.Jag delar alltså inte RFVs bedömning. Utskottet bör taställning till om de anser att den otrygga situationen för demsom ställt sig till förfogande som förtroendevalda politikerär jämförbar med företags driftsmässiga förändringar. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inkomstgarantin skallbetraktas som pensionsgrundande inkomst så att den blirunderlag för beräkning av ATP,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett likställande av tiden förinkomstgaranti med riksdagsår bör utredas.
mot · GE02Sf255 · 1991-01-25 00:00:00 — tog beslut om möjligheterna atterhålla förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m.m. (prop.1986/87:16). Bakgrunden till detta beslut var de oklarhetersom tidigare rått avseende tolkningen av arbetsgivar/arbetstagarbegreppet och den tillströmning av ärendendenna oklarhet lett till för , lokalaskattemyndigheterna, länsrätt och kammarrätt.De nya reglerna har emellertid flera brister, vilka ocksåpåpekas i bl.a. SfU 1987/88:2 innebärande att reglerna inteär konkurrenscentrala mellan fysiska och juridiska personeroch mellan sådana personer inbördes. En vidareutvecklingav reglerna genomfördes därför i finansdepartementet.Detta arbete resulterade i en departementspromemoriakallad F--skattebevis -- Nya regler för skatteavdrag ochsocialavgifter (Ds 1988:59). De oklarheter somfortfarande råder ger emellertid upphov till enrättsosäkerhet som måste undanröjas. Det är därför viktigtatt frågan får en skyndsam handläggning.Den antagna ordningen har en stor svaghetsom bör rätta till. Den gäller attförhandsbesked om skyldigheten att erlägga socialavgifterendast kan ges efter en gemensam skriftlig ansökan av demsom har träffat eller avser att träffa avtal, enligt vilket denene mot ersättning skall utföra arbete åt den andre. Ensådan ordning är emellertid till hinder i ett samhälle sombygger på den smidighet som entreprenörsskap ochentreprenörsanda innebär. Det är ändå främstuppdragsgivaren som behöver kontrollera omuppdragstagaren är egen företagare. Vidanbudsförfaranden besparas uppdragsgivaren en extraomgång om vederbörande själv kan kontrollera omanbudsgivaren skall betraktas som egen företagare eller ejoch därmed om han eventuellt kan riskera att få betalauppdragstagarens skatter och sociala avgifter. Företagareskall inte behöva dra sig för en kontroll av rädsla för att denandra parten uppfattar detta som ett misstroende. Därförbör anhålla om sådana förändringar i lagen omuppbörd av socialavgifter från arbetsgivare attskattemyndighet skall vara skyldig att lämnaförhandsbesked om skyldighet att erlägga socialavgifterockså efter ansökan av en part i ett avtalat eller eventuelltkommande avtalsförhållande. En sådan ändring bör görasoavsett om ett system med F-skattebevis införs.I betänkande SfU 1989/90:4 hänvisas till att de nyareglerna om företagsregistrering föreslås träda i kraft under1991. Något förslag har emellertid ännu inte presenteratsriksdagen. Frågan är emellertid av så avgörande betydelseför rättssäkerheten att möjligheten att erhålla s.k.företagarregistrering bör införas . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen anhåller om förslag tilländring av lagen om uppbörd av socialavgifter, så attansökan kan göras av ena parten i ett avtalat eller tänktavtalsförhållande i enlighet med vad som i motionenanförts,2. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett snabbt införande av s.k. F-skattebevis -- företagarregistrering.
mot · GE02Sf256 · 1991-01-25 00:00:00 — Friåret i sjukvården för förtidspensionerade motsatte sig vid riksdagsbehandlingen attdet s.k. friåret inom sjukvården för pensionärer skulle tasbort. Tyvärr kom inte att fatta ett beslut i denriktningen. Ett stort antal pensionärer får nu en ännu sämreekonomisk situation genom regeringens förslag att slopafriåret för förtidspensionärer.I årets budgetförslag föreslås dels att avgiften försjukhusvård skall öka till per dag, dels att det s.k.friåret för förtidspensionerade skall dras in. Skälet till dettaanses, enligt regeringen, vara den starkt förbättradeekonomiska situation som förtidspensionärerna fått och fårdetta år.Tyvärr finns det inga ekonomiska kalkyler med ibudgetförslaget som skulle bekräfta att så verkligen blivitfallet. Tvärtom finns det åtskilligt som tyder på att även deförtidspensionerade liksom låginkomsttagarna blandfolkpensionärerna har fått det sämre sedan skattereformengenomfördes och trädde i kraft. Förtidspensionärer harsvårt att få de ökade bostads- och vårdkostnadernakompenserade. Höjningen av bostadstilläggen varierarkraftigt mellan kommunerna och är ofta otillräcklig.Att i en sådan situation ytterligare försämra denekonomiska situationen för denna grupp kan vi fråncenterpatiets sida inte acceptera. Vi känner också väl till deytterligt små möjligheter en förtidspensionerad har attkunna få sin avgift reducerad på grund av dålig ekonomi. Enmycket integritetskränkande genomgång av de ekonomiskaförutsättningarna leder ofta till att sjukvårdsavgiften intetillåts reduceras.Höjningen av vårdavgifter kommer att medföra attrehabiliteringen av förtidspensionerade, som tvingas tilllängre tids sjukvård, kommer att försvåras, då man intekommer att få råd att behålla bostaden vid sjukhusvistelsen.Friåret har haft den fördelen att den sjuke kunnat avvaktarelativt lång sjukperiod utan att tvingas avstå från den egnabostaden. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt friåret inom sjukvården för förtidspensioneradebibehålls,2. att för /92 undersocialhuvudtiteln, littera D, till proposition 1990/91:100,bilaga7, beslutar anvisa ett med förhöjt anslag för att täcka kostnaderna förett bibehållande av friåret inom sjukvården förförtidspensionerade, i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02Sf258 · 1991-01-25 00:00:00 — Dagens nyblivna pensionärer är ofta både friska,utåtriktade och intresserade av att fortsätta göra en insats isamhället. Många väljer att göra den i den informellasektorn för sina äldre släktingar, sina barn och barnbarneller genom arbete i ideella organisationer.Dock finns det en grupp pensionärer, som kanske villfortsätta yrkesarbeta i vedertagen bemärkelse. Det tidigarearbetet känns tungt, man trivs inte eller vill gärna ha nyauppgifter. Genom lång erfarenhet och kunnighet villhan/hon utnyttja sina kunskaper genom att startakonsultverksamhet eller arbeta inom service, omsorg ellerliknande.Arbetsförmedlingar för pensionärer har startats på fleraorter och visat sig ha goda utvecklingsmöjligheter.Motionärerna anser dock att en analys bör göras av deolika socialavgifterna, t.ex. för dem som inte har ATP. (Det gäller i förstahand kvinnor.) För många av dem vore det viktigt att fåräkna ATP-år på samma sätt som vårdnadshavare får göradå de stannar hemma för vård av små barn. Här finns storamöjligheter för både pensionärer och arbetsgivare. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om socialavgifterna efter fyllda .
mot · GE02Sf262 · 1991-01-25 00:00:00 — Retroaktiv ansökningsrätt till vårdår för småbarnsföräldrar Vårdår för ATP tillgodoräknas personer som på heltidvårdar barn av högst och underdenna tid ej får tillgodoräkna sig pensionspoäng för ATP påannat sätt. Ansökan om att få tillgodoräkna sig somvårdår måste göras skriftligt till ochsenast året efter utgången av vårdåret.Reformen infördes och den är ett viktigt led ijämlikhetsarbetet. Vid förvärvsavbrott för att vårda barnkan en förälder som inte har föräldrapenning fåtillgodoräkna sig den tiden.Tyvärr har effekten av lagen varit obetydlig. Föräldrartycks inte nås av information gällande rätten till vårdår förATP. har endast omkring 4 000 personer/år ansökt om tillgodoräknande. Iåldersgruppen 16--är ansökningarna få och minskarför . Detta tyder på att kunskapen om rättigheten ärmycket liten.Det är angeläget att informationen om rätten till vårdårför ATP når ut till de berörda. Framför allt måste de ungaföräldrarna upplysas om de möjligheter som reformen ger.Speciell information bör utarbetas.Det kan antas att många förbisett sina rättigheter att fåtillgodoräkna sig vårdår för ATP sedan reformens införande1982. kom endast 4 110 ansökningar in trots att cirka 50 000 personer beräknas ha haft rätt till vårdår. Värstdrabbas de som inte själva aktivt skaffar sig information omsamhällets funktioner. För många som kan antas haförbisett sina möjligheter till ansökan kan de uteblivnavårdåren vara av betydelse för den framtidapensionsberäkningen. Många kvinnor har svårt att nå30 intjänandeår och får därmed sin pension reducerad. Fördessa kvinnor som oftast gjort förvärvsavbrott på grund avvård av barn är reformen av stor betydelse.För dem som ej känt till den inrättade reformen bör enöversyn göras för att pröva ytterligare en möjlighet tillansökan. Genom att godkänna ett retroaktivtansökningsförfarande sedan reformens införande skulle flerkunna få tillgodoräkna sig vårdår för ATP. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pröva förutsättningarna fören retroaktiv ansökningsrätt till vårdår försmåbarnsföräldrar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om speciell information tillsmåbarnsföräldrar om vårdår.
mot · GE02Sf263 · 1991-01-25 00:00:00 — ersätter föräldrarna /år ochbarn för besök i daghem, förskola och skola. Detta gällerför barn mellan . Dessa kontaktdagar har gett ettbra resultat för att skapa förståelse mellan föräldrar ochskola.Vi vet att när en del ungdomar kommer upp i tonårenkan det uppstå problem i skolan, men när kontakten mellanföräldrarna och skolan som bäst behövs, avbrytsersättningen från . Därför anser jag att enöversyn bör göras för att pröva om ersättningen förkontaktdagar kan förlängas till dess att barnet är . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avföräldraförsäkringen som ger föräldrarna ersättning frånförsäkringskassan vid besök i skolan /år till dess atteleven fyllt .