mot · GE02N34 · 1991-03-06 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt Innehåll 1.Sammanfattning3 2.Sveriges ekonomiska kris4 2.1Krisens tecken4 2.2Skulden: Den tredje vägens politik7 3.Europavägen ger ny fart åt Sverige8 3.1Sänkta skatter8 3.1.1Sänkta arbetsgivaravgifter8 3.1.2Sparstimulanser9 3.1.3Avskaffad omsättningsskatt på värdepapper9 3.1.4Beskattningen av riskkapital9 3.1.5Slopad dubbelbeskattning9 3.1.6Slopad förmögenhetsbeskattning10 3.1.7Förbättrad riskkapitalförsörjning10 3.2Bättre företagarvillkor11 3.3Utbildning och forskning11 3.4Bättre kommunikationer12 4.Regeringens proposition -- en halvmesyr14 4.1Högskolan14 4.2Trafikens infrastruktur15 4.2.1Infrastrukturfonden16 4.2.2Finansiering av statliga investeringar17 4.2.3Ökade statliga investeringar18 4.2.4Reformerad investeringsplanering21 4.3Statens affärsdrivande verksamhet21 4.3.1Luftfartsverket22 4.3.2SJ22 4.3.3Televerket22 4.3.4Postverket23 4.3.5Vattenfall24 4.3.6Domänverket28 4.4Ökad konkurrens28 4.4.1Utländska investeringar29 4.4.2Inrikesflyget29 4.5Offentliga stödåtgärder30 4.5.1Teknisk forskning30 4.5.2Teknikspridning31 4.5.3Industrifonden31 4.6Myndighetsstrukturen31 4.6.1STU32 4.6.2STEV och SIND32 5.Hemställan33 1. SammanfattningRegeringens s.k. tillväxtproposition är en halvmesyr.Propositionen är till sitt omfång omfattande, men densaknar till stor del konkreta tillväxtfrämjande förslag.Sverige har haft den sämsta ekonomiskatillväxten bland de industrialiserade länderna. Den lågatillväxten är ett tecken på att den svenska ekonomin intefungerar tillfredsställande. doldes problemen av en temporärt hög sysselsättningförorsakad av en internationell konjunkturuppgång ikombination med de tillfälliga effekterna av de svenskadevalveringarna vid 1980-talets början.Nu är krisen uppenbar för alla. Inflationen stiger ocharbetslösheten ökar. Densocialdemokratiska ''tredje vägens'' ekonomiska politik harmisslyckats.Regeringen har erkänt detta misslyckande, men det äruppenbart att den saknar förmåga att skapa en ny ochtrovärdig ekonomisk politik. I såväl budgetpropositionensom i de därefter framlagda propositionerna saknas dennödvändiga helhetssynen.Tillväxtförutsättningarna för den svenska ekonominmåste förbättras. Den viktigaste enstaka åtgärden är ettsänkt skattetryck -- så länge nuvarande världsunika nivåbibehålls kommer inte tillväxtfaktorerna att vara tillräckligtstarka.Sveriges ekonomi är redan till stor del integrerad medden internationella ekonomin. När det nu skapas ettdynamiskt ekonomiskt tillväxtområde i form av dengemensamma inre marknaden i EG måste även svenskaföretag kunna verka där på lika villkor. Det kräver ettsvenskt EG-medlemskap. måste ansöka ommedlemskap innevarande år. Härigenom kan blimedlem /95.EG-medlemskap kräver avregleringar på ett antalområden. Det finns ingen anledning att såsom regeringendröja med viktiga avregleringsåtgärder. Beträffande t.ex.utländskt ägande av företag i behöver inte ett avvaktas -- ändringar av lagen kan ske redan nu.I en marknadsekonomi är statsmakternas viktigaste rolli förhållande till näringslivet att bestämma spelreglerna förverksamheten. Regering och riksdag bör inte -- och kaninte -- styra näringslivets utveckling.Socialdemokratisk näringspolitik har emellertid präglatsav ett socialistiskt synsätt. Med tal om aktiv näringspolitikhar socialdemokraterna velat skapa medel för statligtinflytande över näringslivet. Medlen har skiftat över åren.Fortfarande -- trots att även socialister erkännersocialismens misslyckande -- talar regeringen om en aktivnäringspolitik. Som ett led i denna vill den nu skapa en stornäringspolitisk myndighet genom en sammanslagning av trebefintliga myndigheter. I sig är det bra att minskaadministrationskostnader, men det är viktigare att avvecklaonödig myndighetsutövning. Statens stöd till tekniskutveckling, som förmedlas av styrelsen för tekniskutveckling (STU), bör, enligt vår mening, behållas i ensärskild organisation.De senaste decenniernas dynamiska utveckling i bl.a.Västeuropa med relativt svagaekonomiska utveckling har efter hand lett till att Sverigeförlorat sin tätposition på områden som är avgrundläggande betydelse för utvecklingen av vårt land.Detta gäller bland annat det svenska utbildningssystemet.Satsningen på högre utbildning har minskat såvälkvantitativt som kvalitativt. har varken elit- ellermassutbildning. År har moderata samlingspartietpåtalat problemen inom den högre utbildningen. Vi harsärskilt betonat behovet av långsiktiga lösningar. För attråda bot på de omedelbara bristerna har vi i samband medbudgetpropositionen föreslagit ökade anslag till högreutbildning och forskning på nästan . Idenna motion föreslås dessutom att anslaget till europeisktforsknings- och utvecklingssamarbete ökas med 20 miljonerkronor utöver regeringens förslag.I propositionen görs ett stort nummer av att 100miljarder kronor skall satsas på investeringar i infrastruktur.Ett närmare studium visar att endast avdenna summa är tillkommande budgetmedel eller medandra ord skattepengar. Därutöver förutsätts bland annatytterligare tillkomma i form av avgifterfrån brukarna. Det sistnämnda innebär en ökad belastningsom kan jämföras med en skattehöjning på trafiken.Mot detta förslag ställer vi en modell där redan befintligastatliga realtillgångar omvandlas till investeringskapital.Genom att sälja hela eller delar av statliga verk, sedan deombildats till bolag, kan stora investeringar i vägar ochjärnvägar genomföras utan tillskott av nya skattepengar.Statens uppgift är inte att bygga upp storaförmögenheter på medborgarnas bekostnad, utan att se tillatt kan fungera på ett bra och effektivt sätt i enlighetmed människors önskemål.Vårt förslag innebär större statliga investeringar under1990-talet än regeringens, ca jämförtmed ca 100, och det utan höjning av skattetrycket. På så sättges de välståndsskapande krafterna helt andra möjligheter,till fromma för vår framtida välfärd.Regeringen lägger förslag om förändradeorganisationsformer för flera affärsdrivande verk. Enövergång till bolagsform kan öka effektiviteten, men enligtvår mening är den viktigaste åtgärden att utsättaaffärsverken för konkurrens. Därefter kan de statligaaffärsdrivande verken omvandlas till privatägda bolag.Merparten av de frågor regeringen avhandlar iföreliggande proposition, liksom de för tillväxten centralaföretagsskattefrågorna, vilka inte berörs, har vi behandlat iparti- och kommittémotioner under den allmännamotionsperioden . Vi hänvisar till dessa. Nedanredovisas emellertid översiktligt också en del av dessaförslag.2. ekonomiska kris 2.1 Krisens teckenSverige befinner sig i en allvarlig ekonomisk kris.Arbetslösheten ökar snabbt.Tabell 1Arbetssökande och arbetsmarknadspolitiska åtgärder (itusen personer)1990Jan 1991Arbetssökande (Af)67,7107,6Arbetsmarknadsutbildning41,245,0Beredskapsarbete8,88,7Ungdomslag2,56,4119,7167,7(Källa: AMS)Ekonomiska prognoser spår en allt svårare situation påarbetsmarknaden. Seriösa ekonomer talar om 4--6 procentsarbetslöshet inom ett år.Arbetslösheten är det tydliga tecknet på att svenskaprodukter inte är tillräckligt konkurrenskraftiga, vare sig påexportmarknader eller på den svenska marknaden.Anledningen till att detta inte kan utläsas i en kraftigförsämring av handelsbalansen är den minskade import avinsatsvaror och investeringsvaror som följer av denekonomiska krisen.Tillväxten har under varit anmärkningsvärtlåg i . förväntar sig att Sverigekommer att vara det enda industrialiserade land somuppvisar negativ tillväxt.Diagram 1Förväntad tillväxt i 1991Industriproduktionen har fallit med 6procent. finns stor risk att denna nedgång ytterligareaccentueras. I jämförelse med främstakonkurrentländer är inflationen mycket hög. harhaft den, med undantag för , högsta inflationenbland OECD-länderna.Diagram 2Produktivitetstillväxten har varit mycket låg under störredelen av . Det goda sysselsättningsläget underandra kan delvis förklaras av dettafaktum. Svenska företag utnyttjade den tillfälligamarknadsfördel som devalveringarna och deninternationella konjunkturuppgången gav och ökadeantalet anställda för att klara produktionen.Under ett par år förhållandevis goda vinsterna i svenskaföretag har endast delvis avspeglats i investeringar i Sverige.Osäkerheten om den framtida politiken på ett antalområden, främst beträffande energipolitiken och Sverigesrelation till EG, har medfört att svenska företag i storutsträckning har investerat i utlandet. har på grundav dels den förda politiken, dels institutionella hinder inteheller varit intressant för utländska investeringar. Detföreligger därför en kraftig assymetri mellan svenskainvesteringar i utlandet och utländska investeringar iSverige.Under 1990 uppgick de svenska investeringarna iutlandet till ca . Ett annat tecken på attnya idéer inte utvecklats i är att royaltyintäkternastiger. Det är ett tecken på att svenska företag hellre säljerrättigheterna till nya produkter till utländska tillverkare änstartar egen produktion. Beräkningar tyder på att dettamotsvarar ett potentiellt produktionsvärde på ca 25miljarder kronor.2.2 Skulden: Den tredje vägens politikDen huvudsakliga orsaken till dagens ekonomiska krisstår att finna i regeringens politik. Efter det att densocialdemokratiska regeringen tillträtt 1982 och genomförten kraftig devalvering försökte den mynta begreppet ''dentredje vägens ekonomiska politik''.Socialdemokraterna försökte framställa denna politikömsom som en tredje modell mellan ren marknadsekonomioch planekonomi, ömsom som ett antal ekonomisk-politiska åtgärder som kunde förena låg arbetslöshet medlåg inflation.Vi kunde från moderat sida snabbt konstatera att dentredje vägens ekonomiska politik ledde i en cirkel tillbakatill utgångspunkten före devalveringen. Det fanns ingensubstans i politiken förutom effekterna av den kraftigadevalvering som regeringen redan hade genomfört.Arbetslösheten sjönk visserligen, men det berodde på deovan beskrivna orsakerna. Inflationen ökade i förhållandetill OECD-genomsnittet. Medan andra länder växlade nertill en låg inflationstakt låg inflationstakten i kvar påen hög nivå.Lönebildningen i har fungerat dåligt.Regeringen har försökt med kafferep på ochHaga-överläggningar i syfte att förmå parterna påarbetsmarknaden att sluta låga avtal. I slutändan har likvälden årliga löneökningstakten blivit alldeles för hög.En viktig orsak till de höga lönekraven ocharbetsgivarnas beredskap att acceptera kostnadsökningarsom medfört undergrävd konkurrensförmåga har varit entro på att statsmakterna i slutändan skulle justerakonkurrensläget genom en ny devalvering. Den svenskavalutakorgen utgör en valutaregim vars trovärdighetförutsätter förtroende för regeringen. Eftersom regeringeninte fört en trovärdig ekonomisk politik har inte hellermarknadens aktörer haft full tilltro till att avser attvidmakthålla nuvarande växelkursrelationer. Dennabristande tilltro avspeglas i det höga ränteläget. Den högarealräntan i förhållande till omvärlden avspeglar förväntaddevalveringsrisk.Den höga räntan drabbar såväl privatpersoner somnäringslivet. Särskilt förmindre företag blir det nödvändigt att avstå fråninvesteringar som i andra länder vore lönsamma.Några av de märkligaste inslagen i regeringensekonomiska politik är de åtgärder som har varit direktavsedda att bromsa den ekonomiska tillväxten.De straffskatter på byggnadsinvesteringar istorstadsområden som regeringen genomdrev har inneburitatt investeringar för miljarder kronor inte har genomförts.Regeringens motiv för att hindra investeringar i dessaområden har varit att genom att motverka ''överhettningen''i kunde andra delar av vårt landgynnas. Det är ett i grunden felaktigt resonemang --alternativet till att investera i är inte ,utan snarare eller Frankfurt.Investeringsavgifterna har, tillsammans med den extralöneskatten och andra socialdemokratiska påfund, skadatSveriges ekonomi.Regeringen har erkänt att den s.k. tredje vägensekonomiska politik har misslyckats. Någon annanekonomisk-politisk strategi för framtiden förefallerregeringen emellertid inte att ha.3. ger ny fart åt SverigeSverige behöver en i verklig mening tillväxtfrämjandepolitik. Kortsiktiga åtgärder, som t.ex. devalveringar ellernäringspolitiska ''paket'', skapar inte godatillväxtförutsättningar -- tvärtom leder sådana åtgärder tillatt företag i större utsträckning ägnar sig åt att försöka tolkaregeringens politik än att tillfredsställa världsmarknadernaskrav.Statsmakterna skall, enligt vår mening, regleraföretagens uppträdande på sådana områden där ettregelverk är nödvändigt, t.ex. av hänsyn till miljö och hälsa.Statsmakterna skall också tillse att det finns en välfungerande infrastruktur. I övrigt måste näringslivet i så storutsträckning som möjligt, inom ramen för fasta spelregler,få utvecklas på egen hand.En sådan utveckling, där onödig reglering avvecklas ochprotektionism och subventioner utmönstras, pågår nu inomramen för den Europeiska Gemenskapen. Moderatasamlingspartiet har förespråkat ett svensktmedlemskap i oss är det också naturligt att Sverigeansluter sig inte bara till de formella medlemskapskravenutan även till tanken på en fri europeisk ekonomi.Det innebär att ekonomi under de kommandeåren måste förändras i syfte att återvinna konkurrenskraft.Under senare år har ett antal andra europeiska länder i vissaavseenden skapat bättre ekonomiska förutsättningar förlångsiktig ekonomisk tillväxt. måste tillvarataerfarenheter, både positiva och negativa, från andraländer -- främst från länder inom EG. Svensk politik måstei fortsättningen utformas i ett europeiskt perspektiv. ger ny fart åt Sverige.3.1 Sänkta skatterDen otillräckliga tillväxten har starkt samband med detextremt höga skattetrycket. har avBNP världens högsta skattetryck. I en alltmer avregleradoch internationaliserad ekonomi kommerproduktionsfaktorerna att söka sig till de regioner därvillkoren sammantaget uppfattas som mest fördelaktiga.Detta gäller såväl arbetskraft som kapital. Att konsekvent,som i fall, avvika negativt vad gäller olikaskattesatser leder till att lättrörliga resurser somkvalificerad arbetskraft och finansiellt kapital lämnarlandet.En av de viktigaste uppgifterna för en politik som syftartill att främja ekonomisk tillväxt blir därför att successivtsänka skattetrycket till den europeiska nivån. Deskattemässiga villkoren för produktionen kan i intei längden avvika negativt från dem som gäller i övriga länderi Europa.3.1.1 Sänkta arbetsgivaravgifterSänkta arbetsgivaravgifter och sänkt kapitalbeskattningmåste utgöra centrala inslag i skattesänkningspolitiken.Moderata samlingspartiet har lämnat förslag tillriksdagen om sänkta arbetsgivaravgifter med minst 4,5procentenheter. Denna generella åtgärd förstärkerkonkurrenskraften hos företagen, men måste kompletterasmed bland annat åtgärder inom företagsbeskattningen somger rätt till resultatutjämning, förbättrarkonsolideringsmöjligheterna för egenföretagare samtåterinför rätten till kvittning av underoch överskott mellanolika förvärvskällor.3.1.2 SparstimulanserFör att företagen skall kunna få tillgång till riskkapitaltill ett lågt pris måste det inhemska sparandet öka. De storaunderskotten i svensk bytesbalans är ett tecken på att detinhemska sparandet inte är tillräckligt. För att stimulera tillökat sparande måste de långsiktiga sparmålen görasskattemässigt lika intressanta som i andra europeiskaländer. Det gäller främst sparande i riskkapital samtboende- och pensionssparande. Genom att sänka fastighets-och förmögenhetsskatten samt skatten på avkastning avpensionssparande ökar intresset för eget ägt boende ochindividuellt utformade pensionslösningar vilket leder tillökat inhemskt sparande. Detta förbättrar den svenskaekonomin och bidrar till lägre räntenivåer, vilket i sin turstimulerar företagen till ökad investeringsaktivitet.3.1.3 Avskaffad omsättningsskatt på värdepapperEtt lågt pris på kapital är fundamentalt för entillväxtpolitik. Det skall inte vara dyrare att skaffa kapitaleller att göra önskade omplaceringar på svenska marknaderjämfört med t.ex. i . I linje med detta böromsättningsskatten på handel med värdepapper slopas.3.1.4 Beskattningen av riskkapitalKapitalvinster beskattas efter skatteomläggningennominellt . Motiveringen för detta baseraspå den felaktiga utgångspunkten att kapitalvinster kanlikställas med kapitalinkomster. Medan kapitalinkomsteruppkommer under vanligen begränsat risktagande ochnormalt med utbetalning av avkastningen årligenuppkommer kapitalvinster regelmässigt under risk och överen längre tidsperiod.Sverige bör genomföra en anpassning till deregler som gäller i huvuddelen av . En första åtgärd,som bör genomföras , är att endera genomföraen indexering av anskaffningsvärdena för såväl aktier somfastigheter, eller en motsvarande sänkning av den nominellaskattesatsen till högst . I bägge fallen börschablonregler som alternativ till de faktiskaanskaffningsvärdena införas. Realisationsförluster bör fådras av till sitt fulla värde mot i vart fall realisationsvinster.Sverige bör införa skattefrihet för kapitalvinster,åtminstone för långa innehav.3.1.5 Slopad dubbelbeskattningDubbelbeskattningen av aktieutdelningar har allvarliganegativa verkningar genom de inlåsningseffekter somuppstår. Den leder dessutom till att det blir mindre kostsamtför bolagen att skaffa nytt kapital genom lån än genomökning av det egna kapitalet. Detta tenderar till att minskasoliditeten. Dubbelbeskattningen bör successivt slopas.Den teknik som bör väljas är den som kommer att gälla ellerredan gäller i flertalet europeiska länder, nämligen att denerlagda bolagsskatten får räknas av vid beskattningen avutdelningen hos aktieägaren.3.1.6 Slopad förmögenhetsbeskattningDen svenska förmögenhetsskatten är extremt hög vid eninternationell jämförelse. Särskilt beskattningen avtillgångar som investerats i företag av olika slag, så kallatarbetande kapital, ger kraftigt negativa effekter för Sverigesekonomi. Förmögenhetsskatten svarar för endast 0,3procent av det totala skatteuttaget. Huvuddelen tas frånsmå förmögenheter.En småföretagare har oftast ingen nämnvärdförmögenhet utanför företaget. För att betalaförmögenhetsskatten på företagets värde måste han i ställetta pengarna ur företagets överskott. Härigenom kommerförmögenhetsskatten att belasta företaget och inkräkta pådess möjligheter till investeringar och tillväxt. Rent teknisktblir de flesta småföretagare tvungna att användaarbetsinkomstbeskattade medel för att täckaförmögenhetsskatten, vilket med socialavgifter ochinkomstskatt ger en företagsbelastning på 2,7 gångerförmögenhetsskatten. För egenföretagare existerar inte ensformellt någon annan möjlighet.Finansdepartementet har i en promemoria (Ds 1990:91)lagt fram förslag om reformerad förmögenhetsbeskattning.Utgångspunkten är i stort sett oförändrade statsintäkter.Den formella skattesatsen sänks, som enbetydande basbreddning vid värderingen avföretagsförmögenheten sker. Dessutom avskaffas denreduceringsregel som begränsar det arbetande kapitaletsskattepliktiga värde. De nuvarande reglerna, som innebäratt skatteunderlaget för arbetande kapital i rörelser ochjordbruk reduceras till , har införts därför att fulltuttag av förmögenhetsskatt inte skulle kunna bäras avflertalet företag.Finansdepartementets olika förslag skulle, i nästan allaförmögenhetslägen, innebära en fördubbling avförmögenhetsskattekostnaden för företagen.Förmögenhetsskatten slår hårt mot småföretagaresmöjligheter att expandera genom investeringar, eftersom deär hänvisade till den internt genererade vinsten samtupplåningsmöjligheterna. De senare styrs avbolagskapitalets utveckling. En tumregel är att varjevinstkrona ökar lånemöjligheterna med lika mycket. Enligtfinansdepartementets förslag kostar förmögenhetsskattenföretaget av substansvärdet, vilket minskarföretagens tillväxtmöjligheter med av detegna kapitalet.Förmögenhetsskatten är ett direkt hot mot tillväxten ochbör därför slopas.3.1.7 Förbättrad riskkapitalförsörjningI partimotionen 1990/91:N255 (m527) om effektivafinansiella marknader har vi lagt sådana förslag som skullegöra de svenska finansiella marknaderna mera effektiva,bland annat genom en större mångfald i ägarstrukturen.De skattemässiga villkoren för nyföretagandet är avstrategisk betydelse för en framgångsrik tillväxtpolitik. annat och finns ett system somhar möjliggjort de s.k. Det liknar till en del de svenska ''villkorslån''som lämnas av bland annat industrifonden, men som intekan lämnas av privatpersoner eller företag.Det är angeläget att enskilda företag och personer kanlämna villkorslån/ vinstandelslån. Lånen bör varaskattepliktiga för mottagaren -- och bör följaktligen varaavdragbara för långivaren -- och kan därmed kvittas mott.ex. För mottagaren är fördelen attlånen återbetalas i form av royalty eller vinstandelar endasti den mån de uppstår. Fördelen för långivaren är att lånen äravdragbara och att skatt erläggs först när vinsterna uppstår.3.2 Bättre företagarvillkorI motion 1990/91:N254 (m525) har vi presenterat en radandra förslag som sammantaget syftar till att förbättraförutsättningarna för företagande: Förstärktgrundlagsskydd för äganderätt och näringsfrihet.Avreglering -- borttagande av ej nödvändiga regleringar ochkonsekvensanalyser vid införande av all ny lagstiftning.Förändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen.3.3 Utbildning och forskningPå lång sikt är den intellektuella tillväxten avgörande förden ekonomiska tillväxten. framtidsutsikter ärdärför i stor utsträckning avhängiga kvaliteten på svenskutbildning och forskning.I görs nu stora ansträngningar för attförbättra utbildningsväsende och forskningsverksamhet.Inom EG utgör forskning och utveckling ett viktigtsamarbetsområde. Man håller bland annat på att bygga uppett utbytesprogram för universitetsstuderande. Svenskastudenter och forskare måste få möjlighet att på lika villkormed studenter och forskare i resten av få delta i deolika europeiska samarbetsprojekten.Det kräver att det svenska utbildningsväsendet ochsvensk forskning håller hög kvalitet. Socialdemokratiskutbildningspolitik riskerar emellertid att leda tillmotsatsen.Sverige har en relativt god position bland världensländer i fråga om resurser för utbildning och forskning percapita. Problemen för utbildning och forskning i ärinte främst en fråga om ekonomiska resurser utan i hög gradorsakade av politiska ingripanden. Det svenskautbildningssystemet har givits enjämfört med andra länder unik enhetlighet i kombinationmed en stark politisk styrning.Kunskapsinstitutionerna, skolan och högskolan, harunder några decennier varit utsatta för en ständigt pågåendesocialdemokratisk experimentverksamhet parad medpolitisk detaljstyrning av verksamheten. Under samma tidhar vi moderater konsekvent argumenterat för och lagtförslag om förstärkningar av den fria kunskapsutvecklingenoch kunskapsförmedlingen. Enligt vår mening är det nuabsolut nödvändigt att beslut tas som leder till långsiktigaoch varaktiga förändringar i förutsättningarna förkunskapsinstitutionernas verksamhet.De regionala högskolorna fyller väsentliga funktioner.Den geografiska tillgängligheten -- och i praktiken därmedäven den sociala -- i högre utbildning har ökat genom dessaenheter. Ofta spelar högskolorna en viktig roll som centra iett nätverk av kunskapsinstitutioner och kan därmed bidrapositivt till det lokala näringslivets utveckling. Det äremellertid inte meningsfullt att likställa verksamheten vidde regionala högskolorna med den som bedrivs viduniversiteten, eftersom förutsättningar och verksamhet imånga hänseenden är olikartade.Medan utbildning är huvuduppgiften, oftast den heltdominerande, för de regionala högskolorna är bildenmycket mer sammansatt för universiteten. Dessa är såvälkunskapsinstitutioner, där både forskning och utbildningbedrivs, som kulturinstitutioner av väsentlig betydelse församhället.