mot · GE02Sk372 · 1991-01-25 00:00:00 — Utlandssvenskarnas betydelse för exportindustrinExportindustrin är samhällsekonomiskt viktig förSverige. Runt om i världen sysselsätter de svenskaföretagarna och deras dotterföretag minst 400 000 personer.Sveriges ekonomiska utveckling och därmed vår välfärdberor inte minst på svensk industris kommersiellaframgångar utomlands. 60--av exporten tillflertalet i-länder går till svenskägda sälj- ochproduktionsbolag i utlandet. Det är ett erkänt faktum attsvenska produktionsetableringar utomlands även bidrar tillsysselsättningen i . Verkstadsindustrin svarar föröver av det totala antalet utlandsanställda.Omkring 70 procent av det totala antalet utlandsanställdaär koncentrerat till tio länder: , , ,, , , , ,och . Tre fjärdedelar av deutlandsanställda finns inom OECD-området. Genombistånds-, hjälp- och missionsorganisationer görshumanitära insatser av stor betydelse för folk i olika delar avvärlden. När gränser öppnas mot övrigaEuropa förväntas rörligheten att tillta.VarningssignalerVid börjar man nu skönja en tendens tillminskad benägenhet att ta utlandstjänstgöring. Man villhelst inte ta höga chefer utifrån. har det varit lätt attfå svenska civilingenjörer att ta utlandsjobb. De är oftaspecialister inom något område, som tillfälligt behövs vidnågot bolag utanför . börjar man dock märka enmindre benägenhet att ta utlandstjänst. Skälen till dettaanses vara att det ekonomiska incitamentet försvunnit ellerförsvagats, att bostadsfrågan orsakar bekymmer samtmakes arbete och pension.Det är också viktigt att är väl representerat inomde internationella organisationerna, till exempel . Även här finns signaler om en minskad benägenhetbland svenskar att söka sådan utlandstjänstgöring på grundav svårigheter för medföljande make/maka att få arbete påsamma ort och den försämrade sociala tryggheten.ProblemområdenDen svenska lagstiftningen är komplicerad och oklar förden enskilde individen. En allmän översyn av lagstiftningeninom olika områden behövs för att och de ''nya''alltmer rörliga svenskarna skall fungera i ett öppet Europaoch en internationellt alltmer sammanhållen värld.På ett flertal områden råder bristande reciprocitet. Detfinns även exempel på lagstiftning där behandlingen av iSverige boende svenskar är inkonsekvent jämfört medbehandlingen av i utlandet boende svenskar. Vissa regler äroklara, andra är inkonsekventa och svåra att förstå. Därtillär informationen till de svenskar som står i begrepp att förkortare eller bosätta sig i ett annat land,synnerligen bristfällig. Det krävs en samlad översyn överrådande förhållanden samt en förbättrad information vadgäller konsekvenserna för den svensk som bosätter sigi annat land.Områden som kräver översyn är bland annat följande:skattevillkor, bosättningsbegrepp, sjukvård, kopplingmellan skatter och sociala förmåner, konsekvenser för denmedföljande, barnbidrag och barns återanpassning iSverige, bostads- och arbetsmarknadsfrågor, skolgång förmedföljande barn, rösträttsförfarandet, medborgarskaps-,körkorts- och pensionsfrågor, internationell familjerätt ochmyndigheternas informationsskyldighet.Ekonomisk betydelse -- statistikEn översyn av utlandssvenskarnas situation skulle bli änmer belysande om man tog fram mer detaljerad statistiköver hur många det kan röra sig om samt yrkesindelning,åldersgrupper etc. Dessa gruppers betydelse för densvenska ekonomin bör också belysas. Kostnaderna för en iSverige boende svensk samt en i utlandet boende svensk ärockså av intresse i sammanhanget.Uppdrag åt att i samarbete medkommerskollegium, och ge ut enfullödig aktuell tjänsteexportstatistik.SkattefrågorDet är också viktigt att den utflyttade får veta vilkaspelregler som gäller. Retroaktivitet i beskattning kan inteaccepteras, en fråga som blir aktuell vid tecknandet av nyadubbelbeskattningsavtal. I samband med att nyadubbelbeskattningsavtal växer fram måste en samordningmed annan lagstiftning och med sociala konventioner göras.Sambandet mellan skattelagstiftning ochsocialförsäkringslagstiftning i andra länder kan intenonchaleras.Ett stort problem utgör de tolkningssvårigheter somuppkommit i samband med det nya skattebegreppet''väsentlig anknytning'' som införts för i utlandet boendesvenskar. Väsentlig anknytning kan således innebära att enutflyttad svensk medborgare anses skattemässigt bosatt iSverige, trots att han stadigvarande vistas utomlands.Svenskar bosatta i annat land kan riskera en störreskattebörda än svenskar bosatta i på grund av olikaregler vad gäller rätten till allmänna avdrag. Behandlingenav svenska skattebetalare bör vara densamma oavsettbosättningsort.Man bör anses bo där man är mantalsskriven precis sominom landet. Tänk om skulle utkräva skattav alla som kan anses ha ''väsentlig anknytning'' tillkommunen, det vill säga i form av en liten bostad, närasläktingar, täta besök, egendom inom kommunen ellerdylikt.Den som arbetar för utländskt bolag i utlandet, får videmigration föra ut hela sitt kapital. Arbetar man för ettsvenskt dotterbolag eller annat företag med svenskanknytning får man vänta på att få ut sitt kapital.Med 150 olika rättsordningar över världen är det svårtäven för jurister att överblicka konsekvenserna. Det råderen otrygghet för den enskilde individen. Enbart i Sverigetillämpas fyra olika begrepp när det gäller bosättning: detsocialrättsliga, det skatterättsliga, det valutarättsliga ochdet som gäller bokföring. Det är inte alltid möjligt attfå besked om vad som gäller i olika situationer.Det är synnerligen komplicerat för en vanligmedborgare att sätta sig in i hur de fyra olikabosättningsbegreppen relateras till olika delar avlagstiftningen och hur de påverkar de medborgerligarättigheterna och skyldigheterna i olika avseenden. Detfinns anledning att söka samordna bosättningsbegreppen tillett enda bosättningsbegrepp för hela lagstiftningen.En svensk som stadigvarande vistas utomlands skall intebedömas utifrån andra utgångspunkter när det gällerdennes skyldigheter än när det gäller dennes rättigheter.Därför måste bosättningsbegreppet ses över så att det ärlikadant utformat oavsett om det avser rättigheter ellerskyldigheter.SjukvårdLagen om allmän försäkring gäller inte längreutlandssvenskar. Det kan inte vara rimligt att låta en svenskskattebetalare betala per dag på sjukhus.Samordningen vad gäller sociala förmåner ochskattskyldighet måste ses över. Den som inte har rätt tillsvensk sjukvård måste ges utrymme att dra av försocialförsäkringskostnader på annat sätt. Dessa frågormåste klargöras för till utlandet flyttande svenskarså att inte vederbörande plötsligt står utan varje ekonomiskmöjlighet till nödvändig sjukvård.PensionSamordningen av pensionssystemen med andra ländermåste förbättras. Människor som påtagligt bidragit till detsvenska hushållet genom förvärvsarbete hela livet skall intepå gamla dagar kunna drabbas av att de inte får ut sinintjänade pension. Detta kan inträffa om intjänandeårenvarit för få i varje land. Här krävs såväl översyn somsamordning internationellt. Denna situation kommer attförbättras mellan och tycks fungera mellanvissa länder till exempel med . Här krävs dock enöversyn av förhållandena vad gäller svenska medborgaressituation i olika länder samt information till eventuelltutflyttande svenskar.Rekommendationerna i modellavtal bör följas,inte minst när det gäller dubbelbeskattning, det vill sägaskatt på pension betalas i bosättningslandet.StudiehjälpDe nya reglerna för studiehjälp innebär att det har blivitbetydligt svårare att få studiehjälp för den som bosätter sigutomlands. Uttolkat av tjänsteman på centralastudiestödsnämnden betyder det att ''den som av egen viljabosätter sig utomlands skall inte få studiehjälp''! En sådaninställning, grundad på insiktslösa regler kan knappast varatill gagn för svensk samhällsekonomi på lång sikt.FamiljepolitikFå känner till de regler för barnbidrag ochunderhållsbidrag som gäller för i utlandet bosatta svenskar.Många kvinnor som följer med sina män på internationellauppdrag har förstått att detta senare i livet kan innebärastora ekonomiska bakslag. Pensionssituationen förändrasradikalt, även om kvinnan är gift med en man i statlig tjänstoch kanske avsätter halvtid eller mer enbart pårepresentation för makens arbete. Skulle maken avlida ochkvinnan bli ensam senare i livet får hon numera inte helleränkepension (om hon är såsom av deefterlevande makarna är). Hennes egen ATP har sannolikthunnit försämras radikalt under de år hon bistått maken ochkanske sitt land på annat sätt än genom traditionellt ATP-grundande arbete i hemlandet.Ett äktenskap i utlandet utsätts förhårdare påfrestningar än hemma i den kända miljön. Detkan leda till att äktenskapet spricker. I en sådan situation ärkvinnan numera mycket mera oskyddad än hon tidigare var.Lagen om internationella äktenskap har lett till att svenskakvinnor gifta med utländska män boende i fåttstarkare skydd, medan svenska kvinnor gifta med svenskamän boende i utlandet fått sämre skydd. Bodelningen skallske enligt de regler som gäller i det land man bor,hemvistlandet, såvida bosättningen gällt ochlandet ifråga har accepterat hemvistprincipen. Denna regelkan göra att kvinnans egendom i vissa fall, i praktikengenom den nu antagna lagen, helt flyttas över på mannen.Kvinnor som inte sätter sig in i detta kan drabbas av oerhörthårda slag. Skall samma synsätt komma att prägla vem sombör vara vårdnadshavare för barn från ett havereratäktenskap? Om lagstiftningen följer olika principer på olikaområden är det även viktigt att känna till detta. Det krävsnoggrann information i dessa frågor så att människoråtminstone ges möjlighet att skriva avtal i förväg där så ärmöjligt och inte drabbas av stora slag i livet, utan att de enskänt till, vilka risker de ingått. Man kan fråga sig om detinte borde finnas en internationell konvention som satteupp några fasta regler i en internationell lagstiftning somannars riskerar drabba människor och även missbrukas avmindre nogräknade makar och andra.Återvändande familjerEftersom det är viktigt att svenska företag kan rekryteraarbetskraft för utlandstjänst finns det anledning förmyndigheter och arbetsgivare att tillsammans finnalösningar för att öka tryggheten vad gäller bostads- ocharbetsmarknadssituationen för en återvändandeutlandssvensk familj. Det gäller även barnens skolgång.Sverige bör ta reda på de språkkunskaper barnen tillägnatsig i andra länder. Det bör finnas möjlighet förengelsktalande elever att fortsätta skolgången på engelska,utan att föräldrarna har en mycket tjock plånbok. Tillgångtill den internationella linjen bör inte enbart knytas tillföräldrarnas ekonomiska styrka. Om utbildningsbidragettillåts följa eleven skulle på detta sätt kunskapskapacitetenkunna höjas.InformationVarje person som begär tillfällig adressändring tillutlandet eller stadigvarande utflyttning skall i sambanddärmed förses med en utförlig information om effekternavad gäller barnomsorg (barnbidrag, underhållsbidrag medmera), dödsfall (arv, boutredning), rösträtt (anmälan tillröstlängd med mera), sjukvård, skattskyldighet,äktenskapsskillnad (bodelning, underhåll), valutautförseloch återbosättning.Många svenskar som flyttar utomlands är omedvetna omvilken eller vilka lagar som kommer att bligällande rörande deras förmögenhetsrättsliga frågor.Information om detta måste åligga myndigheterna ochgöras tillgänglig genom utrikesförvaltningen.En samlad information om rättigheter, skyldigheter ochkonsekvenser för en svensk som arbetar i utlandet bör tasfram. Här kan även praktiska frågor som hantering ochutbyte av körkort tas upp. Bland det viktigaste i en sådaninformation är information om konsekvenserna på skatte-,familje- och socialförsäkringsområdena.RemissDet är angeläget att se över dessa förhållandenoch därför bör motionen remitteras till några större svenskaföretag med stor utlandsverksamhet, tillAdvokatsamfundet, bank- och försäkringsväsende och tillFöreningen i Världen för yttrande. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning meduppgift att göra en samlad översyn av utlandssvenskarnassituation vad avser i motionen berörda områden.