mot · GE02Jo737 · 1991-01-25 00:00:00 — BakgrundEtt antal gaser i atmosfären har förmåga att absorberamer värmestrålning än vad de avger. Det finns bådenaturligt förekommande och av människan skapadegaser som har denna förmåga. Detta leder till att jorden haren högre medeltemperatur än vad den skulle ha om dessagaser inte fanns i atmosfären. Man kan bildligt jämföra medett växthus eller drivbänk, därav beteckningenväxthuseffekt eller drivhuseffekt.Begreppet växthus får dock inte förstås mer bokstavligt.Det leder tankarna till ett behagligt och jämnt klimat, mendet är troligare att effekterna av atmosfärens förändradesammansättning bl a blir förstärkta regionala skillnader;mer torka i redan torra områden och ökad nederbörd inederbördsrika områden. Det kommer inte heller att blivarmare överallt -- det kan t.o.m. bli kallare i vissa regioner.Jorden har en stark växthuseffekt, till största del beroendepå atmosfärens naturliga innehåll av koldioxid ochvattenånga. Denna naturliga och för livet helt nödvändigavärmehöjande effekt gör att jordens luftmedeltemperaturvid marknivå är istället för -- . En stordel av livet på denna planet kan existera tack vare dennavärmehöjande effekt.Planeten som har vissa likheter med jorden har entemperatur av ca , till största del beroende på högväxthuseffekt orsakad av en atmosfär som innehållermycket koldioxid.ProblemMänskliga aktiviteter, t ex livsmedelsproduktion,transporter, energikonsumtion, ger upphov till ökandekoncentration av klimatgaser. Gaserna ingår i ettkomplicerat kretslopp, men det kan konstateras att ett antalgaser uppvisar en accelererande koncentrationsökning iatmosfären. Det är en mycket tydlig och djupt oroandeutveckling.Motsvarande naturliga ändringar i atmosfärensgasblandning tar uppemot 150 . Människansaktiviteter gör nu att denna process går på ett antaldecennier. I-länderna står för av utsläppen av klimatgaser, ensamt för 25 %.De klimatgaser som har störst effekt i dessasammanhang är: (inom parentes gasens andel av den avmänniskan orsakade ökningen av växthuseffekten)A. Koldioxid ()Koldioxid står för huvuddelen av den totala beräknadeökningen av växthuseffekten. Koldioxid bildas vid all slagsförbränning. Den utgör ett naturligt inslag i jordenskretslopp av olika ämnen men människans förbrukning avfossila bränslen (kol, olja och naturgas) har gjort att detnaturliga kretsloppet av koldioxid erhållit ett stortnettotillskott sedan industrialismens start. Koldioxidenskoncentration i atmosfären har ökat från förindustriell nivåpå 275 ppm (miljondelar) till 340 ppm . Ökningen är förnärvarande per år.Koldioxidens komplicerade kretslopp utgör ett samspelmellan marken, oceanerna, atmosfären, geologiskaprocesser och levande organismer. Det är också ett samspelmellan olika former av kolföreningar. Ett antal system harstor förmåga att uppta koldioxid bl a växterna och oceanerna. Gasen koldioxid har förmågaatt lösa sig i vatten -- precis som syrgas -- och man vet attoceanerna har löst stora mängder koldioxid. Man vet dockinte hur mycket mer som kan lösas i haven eller hur närajämvikt systemet är, dvs det finns risk för att havet iställetför att ha ett nettoupptag av koldioxid övergår till att nettoavge koldioxid till atmosfären.Tyvärr råder vissa liknande förhållanden beträffandeväxternas del av koldioxidens kretslopp. Växterna tar uppkoldioxid i fotosyntesen och använder den sombyggnadsmaterial i sina celler. Störst betydelse har algernai haven och jordens skogar. De flesta växter gynnas av enlite förhöjd halt av koldioxid -- det har man t ex i växthus -- de växer då lite bättre och tar upp merkoldioxid. Problemet är att vi inte vet om och hur mycketjordens växter har ökat sitt koldioxidupptag. Vi vet därmedinte heller hur mycket mer de kan uppta eller var gränsengår när de överhuvudtaget inte kan öka sitt upptag avkoldioxid.En annan svårbedömd faktor är hur mycket jordenstotala ''gröna'' biomassa förändras. Vi vet att regnskogaravverkas, men vi vet också att våra odlade kulturväxtersbiomassa förmodligen ökar. Vi vet att öknars ochtorrområdens fortsatta utbredning minskar biomassan imånga regioner men troligt är också att barrskogarnasbiomassa ökar. Det föreligger osäkerhet om hur biomassani haven utvecklas, hur alla andra lösta kolföreningar i havensamverkar med koldioxiden. (Se t ex 15/12 -90)I det komplicerade kretsloppet av koldioxid, kol ochandra kolföreningar kan vetenskapen inte förklara vart av koldioxidutsläppen tar vägen. Det rör sig omungefär kol av totalt somsläpps ut i atmosfären.Det finns följaktligen betydande kunskapsluckor. Vi kandock konstatera att det finns risk att olika systems inverkanpå atmosfärens koldioxidhalt snabbt kan ändras. Vi kanockså konstatera att det är mycket angeläget, av dessa ochen rad andra skäl, att bl a öka jordens biomassa, genom att t ex plantera skog och hindra skövlingen av jordensregnskogar.Ett av de större orosmomenten i dessa komplexaproblem är risken för en relativt plötslig förändring ijordens koldioxid-balans. har koldioxidens ökningvarit stabil och förutsägbar. Det finns risk för enoförutsägbar och dramatisk ökning av atmosfärenskoldioxidhalt med stor risk för relativt snabba ändringar avjordens klimat.B. Freoner ()Freoner fanns ej i atmosfären utan är ettämne som är skapat av människan. Det används bl a som kylmedium och är ett ytterst stabilt ämne, som ärsvårnedbrytbart. Det har en hög växthuseffekt och bidrar,trots låg koncentration i atmosfären, till en stor del avväxthuseffekten. Ökningen av halten av freon i atmosfärenhar inte börjat avta.Freonanvändningen regleras enligt det internationellaMontreal-protokollet. Enligt detta avtal skallfreonanvändningen upphöra . Alla länder hardock inte anslutit sig till denna övererenskommelse. Storrisk föreligger att , av ekonomiska skäl, använderäldre, billig men miljöfarlig teknik, t ex freonkylskåp. Ettexempel på detta är . har en stor befolkningoch ökar kraftigt sin konsumtion av vitvaror. Om inte i-länderna kan bidra till att får tillgång tillmiljövänliga alternativ till freonanvändning blirfreonproblemet mycket svårlöst.C. Metan ()Metan är det enklaste kolvätet och förekommer bl a istor mängd i gasform tillsammans med olja. Den kallas dånaturgas. Den bildas vid vissa processer i naturen bl a vidnedbrytning av mer komplicerade organiska ämnen(kolföreningar). Andra namn är också sumpgas ochgruvgas.I atmosfären finns en låg, naturlig koncentration avmetan. Mänskliga verksamheter har dock medfört en stadigökning av halten, särskilt . De huvudsakligakällorna till metanutsläpp är risodlingar, kreaturshållning,naturgasutvinning, vissa typer av förbränning, m m.D. Övriga ()Det finns förutom de tre nämnda ett antal gaser som allabidrar till växthuseffekten och vilkas koncentration ökar iatmosfären. Det är bl a lustgas, vätgas, vanlig vattenånga, kolväten.Klimatförändringar eller...?IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change) harpå uppdrag av och försökt att sammanfattaläget. Forskarna samlades i ochframlade ett dokument. Detta dokumenet behandladessedan av regeringsföreträdare i med målet att ha ettförslag till klimatkonvention klart till i 1992.Forskarna är bl a överens om att koncentrationen avvissa växthusgaser ökar och att sannolikheten är stor attmänniskan via dessa gasutsläpp riskeraratt direkt förändra klimatet.Man vet dock inte vilka effekter det blir, hur stora deblir, när de kommer att inträffa eller hur olika regionerkommer att påverkas. Klimatet utgör ett ytterstkomplicerat system. Att klara en femdygnsprognos är svårt,att göra en bedömning av det framtida globala klimatet äroändligt mycket svårare.Generellt sett kommer jordens medeltemperatur attstiga. Detta kommer förmodligen att först påverkavindförhållanden och molnighet. Det kommer i sin tur attbl a påverka antal soltimmar, nederbördsmängden och dessfördelning. Risk föreligger också att vissa väderlekstyper ien del regioner förstärks, dvs att där det t ex redan fallerrikligt med nederbörd, kommer mer att falla och där torkaråder förvärras torkan.Ändringar i nederbördsmönstren beträffande mängd,fördelning över tiden m m, kan vara den första och allvarligaste effekten av enändring av klimatet.En ökning av atmosfärens medeltemperatur kommer såsakteliga att medföra en ökning av havensmedeltemperatur. Det i sin tur innebär bl a att havens volymökar, dvs vi får en höjning av havsytan -- en höjning somockså kan komma att påskyndas av polarisarnas smältning.Havens stigande temperatur innebär också att halten avvattenånga ökar vilket också förmodligen ökarväxthuseffekten.Det finns ytterligare en risk förknippad med havenseventuellt stigande temperaturer. Ju varmare vatten ärdesto mindre gas kan lösas i det (jämför t ex med när mankokar vatten, då avges de i vattnet lösta gaserna). Detinnebär att det finns en risk även i denna del av koldioxidenskretslopp för en självgenererande och accelererande ökningav koldioxidens halt i atmosfären och därmed ettpåskyndande av växthuseffekten i och med att varmare havkan lösa mindre mängder koldioxid. Risk finns t o m försnabba, plötsliga ändringar i jämvikten mellan havens ochatmosfärens koldioxidhalt.Går det att konstatera några klimatförändringar ?Idag går det inte att med vetenskaplig statistisksignifikans (säkerhet) påvisa att jordens medeltemperaturpåverkats eller att några klimatförändringar skett p g a mänsklig inverkan på växthuseffekten.Slutsatsen får dock inte bli att vi lugnt kan sätta oss neroch avvakta våra forskares framtida resultat. Det finns ettantal punkter som gör att vi måste agera nu:1. Koncentrationen av ett antal växthusgaser ökar iatmosfären, har gjort och ökningen blir större förvarje år som går.2. Det är rimligt att anta att atmosfärens ändradesammansättning kommer att inverka på klimatet.3. Även om vi nu skulle kunna stoppa utsläppen avväxthusgaser kommer det att ta mycket innanhalterna av växthusgaser i atmosfären är tillbaka påursprungsnivåer.4. Stora svårigheter föreligger och kommer attkrävas för att genomföra åtgärder som innebär minskningarav betydelse av växthusgasutsläppen.5. Det finns stora kunskapsluckor rörandeklimatförändringar som måste fyllas ut.6. Det finns tecken -- dock ännu intevetenskapligt bevisade -- på ändringar i klimatet.Fakta eller tendenser som kan vara tecken påklimatförändringarJordens medeltemperatur har ökatmed ca under de senaste 100 åren.Ökningen fortsätter.Temperaturkurvans stigandetendens visar en skrämmande korrelation medkurvorna för de stigande koncentrationerna avväxthusgaser sedan 1900-talets början.Sex av devarmaste åren som uppmätts sedan mätningar påbörjadespå i har uppmätts under 1980-talet.1990 var ett av de varmaste åren som uppmätts i Sverige.Nederbördsmängden tenderar att öka i och minskai Sahelområdet.Delar av -- särskilt de kustnäradelarna -- tenderar att få varmare och nederbördsrikarevintrar, t ex och Danmark.Molnigheten tenderar attöka i och Australien.Dessa förändringar kan vara slumpmässiga, naturligavariationer eller ett resultat av atmosfärens ändradesammansättning som människan orsakat. Det kan ocksåvara en kombination av dessa fenomen.Eventuella klimatförändringars inverkan på denmänskliga tillvaronVi vill med kraft avvisa dem som menar att de positivaförändringarna skulle överväga. Vissa regioner kanskeskulle gynnas, om ändringarna inte blir så stora, men pålång sikt innebär klimatförändringarna en stor påfrestningoch svåra störningar i många av människanssamhällssystem, t ex livmedelsproduktionen.Vilda växter och djur kan som arter inte anpassa sig tillhastigt ändrade ekologiska förutsättningar, som normalt tarmånga generationer. Ändrat klimat kommer att innebärabehov av omflyttningar av mängder av människor, bl a pågrund av översvämningar, ett behov som världen inte skulleklara.Förslag till åtgärderSverige har som ett av världens rikaste länder och somett avancerat högteknologiskt och välorganiserat land enskyldighet att bidra till att undanröja det globala hot som enändring av växthuseffekten utgör.När det gäller kunskapsläget finns stora luckor.Regeringen bör här få i uppdrag att komma med förslag hurSverige snabbt och i största möjliga mån kan bidra att ökakunskapen om växthuseffekten. Bl a bör och vårauniversitets meteorologiska institutioner få ökade resurseratt arbeta med växthuseffekten och dess konsekvenser,både internationellt och nationellt.Vi återkommer med budgetkrav närmiljödepartementets budget behandlas i februari.Praktiska åtgärderSveriges bidrag till koldioxid utsläppen är 17 miljonerton (räknat som kol) av de totala utsläppen på ca 7 miljarderton/år. Om minskar sina utsläpp av koldioxid hardet marginell effekt på förändringen av atmosfärensgassammansättning. Men det är av avgörande betydelse omSverige kan visa att koldioxidutsläppen kraftigt kan minskasmed bibehållen eller t o m ökad standard.Riksdagsbeslutet om en frysning avkoldioxid-utsläppen nivå är alltför diffust. Detrör inte hela klimatförändringsproblematiken och det berörinte alla samhällssektorer. Riksdagsbeslutet från -88 är ettprovisorium som måste ersättas.Riksdagen måste fatta ett beslut som förhåller sig tillhela klimatförändringsproblematiken. Det måste innehållasvenska åtaganden på den nationella nivån och på deninternationella. Det måste innehålla åtgärder som leder tillreducerade utsläpp från alla sektorer. Det måste ta upp allaklimatförändrande gaser av betydelse. Beslutet måste varalångsiktigt.Kunskaperna om den s k växthuseffekten är fortfarandeoerhört begränsade. Det behövs omfattande satsningar påforskning, både nationellt och internationellt.Sanningen är att vi har en stor sektor som ökar sinakoldioxidutsläpp och bidrar med en allt större andel avutsläppen, nämligen trafiksystemet. Vi måste systematisktminska användningen av fossila bränslen inom industri,energiproduktion och i trafiksystemet.Trafikens andel av koldioxidutsläppen har ökat från år . Denna ökning fortsätter. Detta är enutveckling som måste brytas. Detta kan göras genomutbyggd kollektivtrafik, ökad användning av spårtrafik,ökad användning av biobränslen, t ex etanol, byggande ochplanering som minskar transportberoendet, satsning påsjöfarten, utveckling av de elektroniskakommunikationsmedlen, etc. Man måste även dels se översamhällets ökade transportbehov, dels måste ökningentillgodoses av miljövänliga kommunikationssätt. (Dettabehandlas ingående i trafikpolitiskamotioner. )Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt ta fram enhandlings- och tidsplan med målet att få till stånd enkontinuerlig minskning av koldioxidutsläppen från trafiken.Det långsiktiga målet är att nettoutsläppen totalt avkoldioxid ska minska med 60--jämfört med dagens nivå.Andra sektorer där vi förbrukar fossila bränslen i storomfattning är energiproduktion och industriella processer.Vänsterpartiet har under många, drivit kraven påatt använda miljövänliga energislag -- bl a på grund avkoldioxutsläppen.Även inom energi- och industrisektorerna bör enhandlingsoch tidsplan tas fram som skall visa huranvändningen av fossila bränslen successivt ska minska acceptabel nivå. energipolitiskamotioner visar hur denna energiplan ska utformas.Sverige bör i internationella fora verka för eninternationell fond som ska finansiera åtgärder i u-ländersom syftar till att begränsa de framtida utsläppen avklimatgaser. Fonden ska byggas upp av medel från i-länderi proportion till respektive i-lands utsläpp av klimatgaser.En ökning av jordens biomassa motverkar höjningen avkoldioxidhalten i atmosfären. Det effektivaste sättet att ökabiomassan som människan kan använda sig av är att ökajordens skogsarealer. Regeringen bör få i uppdrag attutreda hur mer än nu kan bidra till att ökaskogsarealerna både i och utomlands. I t ex i form av energiskog. Särskilt angeläget är detta imånga där minskningen av skogsarealerna -- avmånga skäl -- inger stora farhågor.Costa utgör ett typexempel på hur mindreengångsbidrag från i-länder skulle kunna bidra till att vändautvecklingen och bidra till att bevara regnskog.När det gäller freonanvändningen bör aktivtbidra till att utvecklingen av miljövänliga alternativpåskyndas och görs tillgänglig för som står ibegrepp att annars öka freonanvändningen.Regeringen bör ge eller annanmyndighet i uppdrag att öka informationen till den svenskaallmänheten om risken för klimatförändringar, derasorsaker och följder samt åtgärder för att minska dem. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av åtgärder för attbegränsa utsläppen av klimatgaser,2. att beslutar om att omformulerakoldioxidbeslutet i enlighet med vad som imotionen anförts,3. att beslutar om en handlingsplan för attminska koldioxidutsläppen från trafiken,4. att beslutar om en handlingsplan för attminska koldioxidutsläppen från industri- ochenergisektorn,[att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör arbeta för en internationell fond som skallfinansiera åtgärder i syfte att minska klimatgasutsläppen iu-länder,1]5. att hos regeringen begär förslag om hurSverige skall kunna bidra till ökad skogsplantering,6. att hos regeringen begär förslag om hurSverige aktivt kan bidra till och sprida användningen avalternativ till freonteknik,7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör få i uppdrag att öka informationenom den s.k. växthuseffekten och hur den kan bemötas.