mot · GE02A223 · 1991-01-25 00:00:00 — är riskenannars stor att de ''passiviseras'', vilket inte sker i sammautsträckning om de får arbeta. De blir heller inte likabidragsberoende och de kommer in i svenska rutiner ochblir förtrogna med samhälle och arbetsmarknad på ett tidigtstadium. Vidare kan sådant arbete leda till att de knyterkontakter som kan leda till permanent anställning.HandikappadeTrots att sysselsättningen ökat har det inte skett någonmarkant nedgång av antalet handikappade som ärarbetslösa. I en situation med ökande arbetslöshet är det dehandikappade som drabbas först. Därför är det viktigt attansträngningarna intensifieras för att bereda handikappadetillträde till arbetsmarknaden. Ansvar för detta måste tasinom rad områden, t.ex. arbetsmarknadspolitiken,arbetsmiljöpolitiken och socialpolitiken.Flera utredningar har ända uttalat sigom arbetets värde för människor med funktionshinderliksom om deras värde som en produktiv resurs församhället. Trots ambitionen i sådana uttalanden och trotstillkomsten av många arbetsmarknadspolitiska åtgärdersaknar många människor med handikapp en plats påarbetsmarknaden. Det gäller särskilt människor medomfattande funktionshinder.De handikappades svårigheter illustreras av läget under1989. Inom stora delar av arbetsmarknaden rådde brist påarbetskraft. var antalet kvarstående sökande medarbetshandikapp ca 30 000 personer. Dennasituation illustrerar det faktum att oavsettkonjunkturförhållandena så möter människor medhandikapp betydande hinder när det gäller att få en plats utepå arbetsmarknaden.Ansträngningarna för att bereda handikappade tillträdetill arbetsmarknaden måste intensifieras inom fleraområden. Ansvar för detta måste tas inom både social- ocharbetsmarknadspolitiken. Vi har under följd av år krävt attfler arbetshandikappade skall beredas arbetstillfällen inomskyddat arbete som t.ex Samhall.Inom arbetsmarknadslagstiftningen finns lagen omanställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen), lagenom anställningsskydd och arbetsmiljölagen som harbetydelse för att stärka eftersatta gruppers ställning påarbetsmarknaden.Främjandelagen innebär attarbetsmarknadsmyndigheterna ges möjligheter tillinflytande över företagens personalpolitik. Syftet är bl.a.att stärka ställningen på arbetsmarknaden för arbetstagaremed nedsatt arbetsförmåga. Denna lag har dock haft ytterstbegränsad effekt.För att underlätta strävandena att bereda handikappadearbete finns bl.a. lönebidrag. sysselsattes 45200 personer med lönebidrag. För många handikappade ärlönebidrag ett bra sätt att få fotfäste på arbetsmarknaden.Regeringen föreslår nu att flexibla lönebidrag skall införasöver hela landet. Vi har förespråkat en sådanförändring.Ett system med flexibla lönebidrag innebär att dearbetshandikappades egna önskemål kan tillgodoses bättre.Den som behöver en högre lönesubvention behöver för denskull inte vara hänvisad till anställningar hos statligamyndigheter eller inom organisationerna utan kan söka sigockså till annan arbetsplats som är lämplig med hänsyn tillintressen och utbildning.Vi har från liberalernas sida ofta pekat på detineffektiva resursutnyttjandet i detta sammanhang.Samtidigt som de resurser som avsätts för att beredahandikappade arbete har varit starkt begränsade, har ingensådan begränsning funnits när det har gällt resurserna förförtidspensionering. Vi har krävt att möjlighet införs attföra över medel från socialförsäkringssektorn tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder.En sådan möjlighet har till viss del införts. Detta harskett genom tillkomsten av s.k. vilande förtidspension somett instrument i rehabiliteringsprocessen. Lönebidrag förförtidspensionerade kan också utgå med bidrag upp tillhalva kostnaden för lön och sociala avgifter. Det är viktigtatt detta instrument ges en aktiv tillämpning.Mot bakgrund av att de handikappade som avslutat enutbildning har stora svårigheter att komma ut påarbetsmarknaden bör arbetsförmedlingarna aktiveras mer idetta arbete. Arbetsförmedlingarna bör ges ett ansvar attfölja upp de handikappade ungdomar som avslutat sinastudier och främja deras inträde på arbetsmarknaden. Vibehandlar dessa frågor mer utförligt i vår kommittémotionom arbetshandikappade.En allmän arbetslöshetsförsäkringDet skydd som erbjuds dem som trots alla insatserdrabbas av ofrivillig arbetslöshet är inte tillfredsställande.Den omfattar inte alla. Det finns därför starka skäl för attinföra en allmän arbetslöshetsförsäkring. En sådan bör iprincip omfatta alla i åldern 18--som står tillarbetsmarknadens förfogande. Ersättningen bör utgå tillalla såväl löntagare som företagare.Ett sådant generellt system skulle enligt vår meningmedverka till en effektivare arbetsmarknad. Vetskapen omfattas av ett likformigt, generellt skydd motarbetslöshet skulle sannolikt minska eventuellt motståndmot rörlighet. Regeringen bör utarbeta ett förslag i enlighetmed vad som här anförs.AMS organisationArbetsmarknadsstyrelsen har genomgåttett förnyelsearbete. Målstyrning har ersatt detaljreglering.AMS skall som man uttrycker det ''gå från att varamyndighet till att vara serviceföretag''. Viktigabeståndsdelar i detta arbete är bland annat en ökad satsningpå långsiktiga åtgärder, tillgänglighet, resultatuppföljningoch öppenhet för lokala initiativ. Satsningen på långsiktigaåtgärder innebär en ökad betoning på insatser förnäringslivet.Genom att skapa en relation till företagen på ortenhoppas man uppnå ett mera effektivt förmedlingsarbete ochen förbättrad service för både företag och arbetssökande.Detta närmande till näringslivet skall baseras på en förmågahos arbetsförmedlingarna att påta sig rekryteringsuppdragoch ge en god rekryteringsservice till företagen. En ökadanpassning efter de lokala förhållandena är en förutsättningför detta arbete.Förändringen av AMS arbete utgör ett steg i riktningmot en sådan lokal anpassning. Det är mycket positivt attansvar delegeras till lokal nivå och att arbetsförmedlingarnasjälva får ta ställning till de önskemål om service som finnspå orten. Regeringens förslag om en ny anslagsstruktur förAMS tror vi ytterligare kommer att öka möjligheterna tillflexibilitet. är det viktigt att denna frihet ocksåföljs upp och utvärderas. Detta bör ske såväl inom AMSsom inom ramen för verksamhet.Riksrevisionsverket, , har i sin förvaltningsrevisionav AMS konstaterat att ett regelorienterat arbetssättfortfarande genomsyrar arbetsförmedlingensorganisationen. Vid utnyttjandet av sina medel förotraditionella insatser har AMS inte haft någonövergripande strategi för användning och uppföljning. Deninterna informationen och implementeringen har dessutomvarit bristfällig. Detta visar svårigheter för en myndighet attlägga om sin verksamhet från detaljstyrd till mer målstyrd.Vi förutsätter att regeringen noga följer den fortsättautvecklingen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadspolitikensinriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsförmedlingens uppgift ochslopande av arbetsförmedlingsmonopolet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rörlighet på arbetsmarknaden,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i företag,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärlingsutbildning,1]5. att beslutar om förändrade regler vidutnyttjande av merkostnadsbidraget i enlighet med vad imotionen anförts,6. att hos regeringen begär förslag som syftartill att tillgodose kravet på flexibilitet i arbetslivet ochindividernas valfrihet i enlighet med vad i motionen anförts,7. att hos regeringen begär förslag om enallmän arbetslöshetsförsäkring,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetsmarknadsstyrelsensverksamhet.