ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Jo202 · 1991-01-25 00:00:00 — Den nuvarande stödområdesindelningen omfattarstödområdena 1, 2, 3 och 4. Stödområde 4 omfattarsydligaste delarna av , ochVärmlands län. Dessutom ingår norra delarna av Örebrolän och län.Västmanland ligger helt utanför stödområdet.Stödområdesgränsen följer länsgränserna. En fastlänsindelning infördes och fick i huvudsak sittnuvarande utseende . De naturliga förutsättningarnaför jordbruk följer ej länsgränserna.Sverige har en omfattande lantbruksstatistik. Vidarealinventeringen 1919 genomfördes iden officiella statistiken en uppdelning av länen i enhetligaområden med avseende på de naturliga förutsättningarna.Det permanenta skördeskadeskyddet infördes 1961.Som mest har varit indelat i 429 skördeområden.Församlingen har varit grundstenen i indelningen. Ofta haremellertid församlingarna varit så heterogena att en delningi skördeområden ansetts nödvändig.I andra sammanhang anses norra tillhöraBergslagsregionen. Även i lantbruksstatistiken tillhörBergslagsdelen i , , ochKopparbergs län samma produktionsområde. Det är därföri högsta grad anmärkningsvärt att VästmanlandsBergslagsdel ej ingår i stödområde 4.Den som åker i Bergslagen ser ingen skillnad mellanjordbrukets förutsättningar i Bergslagsdeloch angränsande bygder i och län.Även om det är svårt att dra helt rättvisa gränser, måste enstark strävan ändå vara att dra gränser som upplevs som sårättvisa som möjligt. Så är ej fallet . Därför är detnödvändigt att en gränsjustering genomförs.Västmanlands Bergslagsdel måste in i stödområde 4 föratt rättvisa skall skapas. Detta innebär att till huvudsakligdel de västmanländska Bergslagskommunerna ,, och jämte delar av angränsandeförsamlingar/kommuner kommer att ingå i stödområde 4. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förskjutning av sydgränsensöderöver så att norra (Bergslagsdelen)hänförs till stödområde 4.
mot · GE02Jo205 · 1991-01-25 00:00:00 — För att stödja rennäringen utgår ett prisstöd per slaktadren. Våren l990 (l989/90:JoU14) beslöt bl.a. medanledning av en motion (1989/90:Jo232) av oss att enåterhämtning av nivån på prisstödet skulle ske i förhållandetill motsvarande utveckling av Norrlandsstödet tilljordbruket samt att reella överläggningar skulle föras omnivå på prisstödet innan beloppet fastställs genomregeringsbeslut.För /91 har regeringen fastställt ettprisstöd om per kontrollslaktad ren. Genomdetta uppräknades cirka en tredjedel av den eftersläpningsom uppstått jämfört med norrlandsstödet medanresterande eftersläpning skall regleras kommandebudgetår.I årets budgetproposition (bilaga 11) anmäls attprisstödet för budgetåret l991/92 bör utgå med 305 kronorper slaktad ren. I och med detta sker en uppräkning avytterligare cirka en tredjedel av den angivnaeftersläpningen. Skulle uppräkningen i stället motsvara helaeftersläpningen skulle stödet behöva räknas upp till 340kronor per ren.Prisstödet till jordbruket i norra skall enligtbeslut om livsmedelspolitiken våren l990 anpassas tillprisutvecklingen och överses . I åretsbugetproposition anmäls att regeringen har för avsikt attåterkomma till med förslag om ändringar avNorrlandsstödet. Vi anser det mycket nödvändigt ochvälmotiverat att stödet till det norrländska jordbruketräknas upp.Vi vill betona vikten av att motsvarande uppräkning görsav prisstödet till rennäringen. Rennäringens ekonomi ärsådan att dessa uppräkningar är mycket angelägna. Settutifrån såväl den stora betydelsen av verksamhet ochsysselsättningstillfällen i mest utprägladeglesbygder som vikten av att rennäringens utövare fårkompensation för ökade kostnader är det väsentligt atteftersläpningar av prisstödet till rennäringen inte tillåtsfortsätta under kommande budgetår. Vid uppräkningen förkommande budgetår bör därför beaktas att deneftersläpning som föreligger måste kompenseras. Basen föruppräkningen i förhållande till Norrlandsstödet börföljaktligen vara per ren.Vi vill även nämna betydelsen av att denna uppräkninggenomförs i sin helhet under kommande budgetår för attstimulera till den av många begärda minskningen avrenantalet i vissa samebyar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om uppräkning av prisstödet tillrennäringen för /92 motsvarandeuppräkningarna av prisstödet till jordbruket i norra .
mot · GE02Jo209 · 1991-01-25 00:00:00 — Genom ett långt drivet förädlingsarbete med densvenska oljeindustrin som pådrivare har kvaliteten påsvensk raps kunnat höjas avsevärt. Rapsolja har kunnatframställas med mer enkelomättat och fleromättat fett ochmed mycket låg andel av onyttiga mättade fetter. Intressetför svensk rapsolja ökar och nya användningsområdentillkommer oavbrutet. Den utvecklingen är angelägen ochfår inte avbrytas.Sverige har mycket goda förutsättningar för attproducera rapsolja av hög kvalitet. Vårt klimat med kallavintrar medför låga angrepp av parasiter. Kemiskbekämpning av skadegörare behöver inte ske i någon högregrad. Den svenska rapsodlingen ger därmed livsmedels- ochfoderråvaror av god kvalitet, med liten andelkemikalierester.När rapsoljan utvunnits återstår rapsmjöl som säljs somkreatursfoder. Att få avsättning för denna biprodukt äravgörande för lönsamheten för svensk rapsodling. Därför ärdet nödvändigt att inte försvåra avsättningsmöjligheternaför rapsfoder när den svenska kreatursstammen numinskas. Även det minskade behovet av vallväxter, somockså följer av neddragningen av kreatursstammen, ökarnödvändigheten av fortsatt rapsodling så att en sundväxtföljd kan bibehållas.Den förestående omläggningen av energipolitiken, medbl.a. framställning av etanol ur spannmål till drivmedel,riskerar att föra med sig en utslagning av den svenskarapsodlingen. Som en biprodukt vid etanolframställningenerhålles en drank, etanolprotein, som är ett tillsatsfoder förnötkreatur. Genom en subventionering avetanoltillverkningen subventioneras även etanolproteinet.Risken är uppenbar att rapsfodret inte kan konkurreraprismässigt med etanolproteinet och därmed försämraslönsamheten för den svenska rapsodlingen.Svensk produktion av spritbaserat motorbränsle tordeinte kunna hävdas på en fri EG-marknad.Utvecklingen för framställning av motorsprit pekar motmetanol av metan ur exempelvis soptippar, etanol genomförjäsning av skogsavfall eller sopor. Att då satsa på dengamla metoden att bränna spannmål är inte förnuftigt. Denkan inte komma att bära sina egna kostnader.Av de skäl som redovisats ovan är det mycket angelägetatt rapsodlingen kan bibehållas i vårt land. Situationen förden svenska rapsodlingen måste därför noga beaktas i denfortsatta hanteringen av jordbruks- och energipolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna till fortsattrapsodling i .
mot · GE02Jo212 · 1991-01-25 00:00:00 — Jord- och skogsbruket i sydöstra Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A428 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de speciella förutsättningar somjord- och skogsbruket i sydöstra har inomdjurhållning och på energiområdet,2. att ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en aktivare livsmedelsberedskap,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt tidigare riksdagsbeslut om att gränsskyddet inte skallavvecklas snabbare i än i omvärlden skall ligga fast.
mot · GE02Jo213 · 1991-01-25 00:00:00 — Minskad administration i jordbruksverket beslutade om en ny jordbrukspolitik.Den gamla regleringspolitiken med rötter från 1930-taletskall ersättas av en mer marknadsinriktad livsmedelspolitik.Vi har också att emotse en förenkladjordförvärvslagstiftning . Det finnsdärför goda skäl att anta att den statliga lantbruksbyråkratininom en nära framtid kan och bör reduceras till ettminimum.Den grundläggande principen måste vara att denersättning staten ger lantbrukssektorn skall utgå direkt tillbrukarna/företagarna. Således inga omvägar över dyrbaraämbetsverk. liberalerna har länge hävdat attlantbrukarna bör ha en arealersättning som lön förlandskapsvårdande arbete. Ersättningen till jordbruket börnaturligtvis ha den karaktären att det ryms i GATTs ''grönabox''.Det levande landskapet och det landskapsvårdandearbete som jordbrukarna står för utgör grunden för denyttre kulturmiljön. Ett vårdat kulturlandskap är envärdefull faktor både för vårt lands invånare och förutländska turister. Utöver detta finns beredskapsaspekter.Jordbruket och landsbygden i ett funktionsdugligt skick ären viktig del av folkförsvaret. I samband med beslutet iriksdagen om den framtida livsmedelspolitiken meddeladefolkpartiet liberalerna att vi ansåg att återkomma medkravet om arealersättning till jordbruket.Nu, efter riksdagsbeslutet, kan konstaterasatt det råder mycket stor oro inom lantbrukssektorn. Engod skörd har kompletterats med inkomststöd --ett inkomststöd som till stora delar går tillbaka i skatteftersom reserveringsmöjligheterna reducerats. Men orongäller vad som kommer att hända om 3--, då de tillfälligainkomst- och omställningsstöden planat ut.Medan regeringen nu gör allt för att bantalantbruksnäringen inträffar det paradoxala att mansamtidigt bygger upp ett stort statligt ämbetsverk -- statensjordbruksverk. Det nya verket har det positiva med sig, attdet ersätter Lantbruksstyrelsen och ,men om näringen bantas hårt måste även administrationenbantas ordentligt. Ett med 175tjänster förutom ytterligare 90 tjänster på särskilda anslagär överdrivet stort då arbetsuppgifterna i samband medavregleringen kraftigt minskar.Folkpartiet liberalerna hävdar att slutmålet för statensadministrativa engagemang bör minimeras. Det nyajordbruksverket bör reduceras till sin storlek och som ettförsta steg föreslår jag att de 175 tjänsterna minskas till 150.Frigjorda ekonomiska resurser inom den statligalantbruksadministrationen bör bli grundplåten för denföreslagna arealersättningen. En ersättning som i huvudsakkan administreras av lantbruket närstående organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om reducering av statensjordbruksverk.
mot · GE02Jo214 · 1991-01-25 00:00:00 — Regeringen förbigår helt den omurbefolkningars rättigheter, som väntar att få taställning till. Vi förutsätter att någon form av viljeyttring äratt vänta från regeringen inom en nära framtid.Vad gäller sameting, rennäringens rättsliga ställning ochgrundlagsregleringen av samernas särskilda ställning sometnisk minoritet erinrar vi om beslut av den 28november 1990. Där avslog den då föreliggandepropositionen och uppmanade regeringen att så snart det ärmöjligt återkomma till med ett samlat förslagangående samefrågorna.Vi anser det självklart, med tanke på dessa frågors storabetydelse för samerna men också för samhället i dess helhetoch även för befolkningen i renskötselområdena, attregeringen förelägger en proposition med ettsamlat förslag angående samefrågor före riksmötetsavslutning i juni.Den fördröjning som regeringens handläggninginneburit gör att nu till skillnad från ochNorge saknar en ändamålsenlig lagstiftning på dettaområde.Prisstöd till rennäringenRiksdagen beslutade att det skulle ske enåterhämtning av nivån på prisstödet till rennäringen iförhållande till motsvarande utveckling på Norrlandsstödettill jordbruket. Innan beloppet fastställdes genomregeringsbeslut skulle förhandlingar föras om nivån påstödet.För /91 har regeringen fastställt ettprisstöd om per kontrollslaktad ren. I och meddet uppräknades ca 1/3 av eftersläpningen.I årets budgetproposition föreslås att prisstödet /92 bör utgå med perkontrollslaktad ren. Ytterligare 1/3 av eftersläpningen hardå uppräknats. Det kan dock konstateras att regeringensförslag inte står i samklang med beslut om reellaöverläggningar.I budgetpropositionen anmäls vidare en särskildproposition avseende bl.a. prisstödet till norra det framöver skall gälla följsamhet med nivån påprisstödet till norra är det inte heller möjligt att ange vilket belopp som skall gälla för prisstödet tillrennäringen. Det kan dock konstateras att den sistatredjedelen av eftersläpningen innebär att beloppet skallvara per slaktad ren plus den ökning som kan bliföljden av ett förhöjt stöd till jordbruket i norra samlingspartiet finner det angeläget attriksdagens beslut följs och att regeringens förslag därförkorrigeras.Trygghetsförsäkringen hotasDen premieskatt som kommer att läggas påtrygghetsförsäkringarna innebär att dessa urholkas. Äventrygghetssystemet för de renskötande samerna kommer attdrabbas i och med att denna nya skatt, som införts för attfinansiera skatteomläggningen, inte kompenseras ibudgetpropositionen.Vi föreslår att anslaget för premien till AMF uppräknasi den omfattning som behövs för att det socialatrygghetssystemet skall undgå att försämras. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att till Prisstödet till rennäringen /92 anvisar ett i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt förslagsanslag på ,2. att till Främjande av rennäringen /92 anvisar ett i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt reservationsanslag på .
mot · GE02Jo215 · 1991-01-25 00:00:00 — Användning och förbrukning av smörj- och hydrauloljori skogsbruk, lantbruk och entrepenadbransch sker ihuvudsak medelst fossila oljor. Av de s.k. sågkedjeoljornaåtervinns ingenting. Allt hamnar på marken. Avhydrauloljorna uppsamlas vid oljebyten större delen menvid slangbrott och andra haverier är det ofrånkomligt medspill även där. Ur miljösynpunkt är dessa oljeutsläppskadliga.Numera finns i marknaden fullgoda alternativ till dessaoljor framställda av vegetabilier, t.ex. rapsolja odlad ochproducerad i . När det gäller smörjning av sågkedjanpå motorsågar och avverkningsmaskiner är denna olja såeffektiv att förbrukningen t.o.m. är mindre än vidanvändning av fossilolja.En starkt begränsande faktor för användning av dennavegetabiliska olja är emellertid priset. Kostnaden för dettaalternativ är ungefär dubbelt så hög som för fossilolja. Inågon mån används ändå denna olja men det vore önskvärtatt oljeförbrukning, som hamnar eller riskerar att hamna påmarken, sker mera miljömässigt.Det finns alltså starka miljöskäl som talar för att styraeller stimulera alla ovannämnda förbrukare att övergå tillvegetabiliska oljor. Att vi dessutom har goda möjligheteratt producera sådan olja inom landets gränser är naturligtvisytterligare en fördel.Regeringen bör få i uppdrag att utreda på vilket sätt ochi vilka fall en övergång från användning av fossila oljor tillvegetabiliska oljor kan stimuleras. God kompetens attgenomlysa dessa frågor finns t.ex. hos ForskningstiftelsenSkogsarbeten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning om påvilket sätt smörjoljeförbrukare kan förmås användavegetabiliska oljor.
mot · GE02Jo217 · 1991-01-25 00:00:00 — På flera håll inom renbetesområdet råder detkomplicerade förhållanden mellan samer ochortsbefolkning. Vi finner det därför ytterst viktigt attlagstiftningen klargör hur de juridiska förhållandena är.I 3 § rennäringslagen fastslår man vilka regler som gällerinom renskötselområdet. Bl.a. anges attvinterbetesmarkerna avser tiden --30 april.I framför allt har strövrensproblemen varituppenbara under . Inte minst har ett mycketstort antal renar uppehållit sig utanför renskötselområdetsåretruntmarker , och underhösten har renar uppehållit sig till och med öster om . Vi anser att detta är ett uttryck för att samebyarnahar ett alldeles för stort antal renar, och de har därmed ingamöjligheter att följa de bestämmelser som av ärfastlagda.Inte minst i har skapatosäkerhet om hur tolkningen skall vara genom att i enpromemoria och i beslut tolka lagenpå ett sätt som står i klar strid med vadjordbruksdepartementet i beslut deklarerat.Det är ett mycket stort problem för de boende i dedrabbade områdena liksom för samerna. Därför bör texteni 3 § rennäringslagen ändras så att osäkerhet om tolkningenej kan uppstå.Vi anser det också underligt att man inte i 71 § RL klartfastställer vilka regler som skall gälla om man bryter motdessa bestämmelser. Vi föreslår därför att texten iparagrafens första stycke ändras från:Uppehåller sig renar utanför renskötselområdet eller påmark inom detta område under tid då renskötsel inte fårbedrivas där, kan på framställning av den somdärigenom lider skada eller olägenhet av någon betydelsevid vite förelägga samebyn att föra bort renarna.till:Uppehåller sig renar utanför renskötselområdet eller påmark inom detta område under tid då renskötsel inte fårbedrivas där, skall vid vite förelägga samebynatt föra bort renarna.Den text som finns i lagen kan tolkas på många olika sätt.Detta är ett problem både för den drabbade ochmyndigheten. Därför borde texten vara klarläggande så attåtgärder kan vidtagas . Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar att 71 § rennäringslagen skall gesföljande ändrade lydelse:Uppehåller sig renar utanför renskötselområde eller påmark inom detta område under tid då renskötsel inte fårbedrivas där, skall vid vite förelägga samebynatt föra bort renarna.2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring av texten i 3§ rennäringslagen.
mot · GE02Jo218 · 1991-01-25 00:00:00 — Det livsmedelspolitiska beslutet som med bredmajoritet antog , innehöll betydande resurser tillolika omställningsåtgärder för det svenska jordbruket. moderata partimotionen som väcktes i samband medregeringens proposition om livsmedelspolitiken, framhöllsatt omställningsåtgärderna måste vara framåtsyftande ochleda till att överproduktionen av livsmedel som lett tillförlustbringande export pressades ned.Målet bör vara att skapa balans mellan den inhemskaefterfrågan i fredstid och jordbrukets produktion.Ett rimligt beredskapsmål bör genom en sådan balanskunna uppnås. Det produktionsbortfall som kan inträffaunder krisoch beredskapstillstånd bör kunna kompenserasgenom ett förändrat kosthåll och lagring.Detaljregler för omställningen har arbetats ut avlantbruksstyrelsen och jordbruksnämnden.Det har då beslutats att endast areal odlad medprisreglerade grödor kan komma i fråga när det gälleromställningsbidrag.Samtidigt har mjölkproducenter stimulerats att upphöramed sin produktion för att mjölkproduktionen i landet skallvara i balans efter den interna avregleringen.Om denna neddragning lyckas kommer stora arealer vallatt friställas.Det är då en betydande risk att dessa arealer användestill produktion av spannmål och andra prisreglerade grödoroch avsevärt försvårar omställningen i denna sektor.För dessa arealer borde en annan möjlighet öppnas. Denkan konstrueras som en arealersättning på perhektar och år om arealenskogsplanteras.Medel till denna ersättning bör tas ur anslagen tillomställning.Möjligheten att utnyttja denna arealersättning bör ävenkomma dem till del som är berättigade tillomställningsbidrag. De kan då välja arealersättningen istället för omställningsbidrag. Ersättningen är att betraktasom ett likviditetsstöd efterplanteringen.Ett stöd av denna karaktär bör avsevärt underlättabeslutsfattandet hos enskilda lantbrukare inför de svåraomställningsfrågorna. Belastningen på statens budgetkommer att bli jämnare fördelad i tiden genom dennaåtgärd.För marker med betydande naturvärden finnsmöjligheten att hålla arealer öppna genom att erbjudalantbrukaren ersättning för landskapsvårdande insatser. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompletterandeomställningsstöd till vissa arealer.
mot · GE02Jo219 · 1991-01-25 00:00:00 — När fattade beslut om en förändradlivsmedelspolitik innebar det för fårnäringen attpristillägget för får- och lammkött skulle avvecklas under entreårsperiod. Det innebar också att dessa produkterkommer att bli dyrare eller att producenterna får ett ännulägre pris . är det en besvärlig situation påskinnmarknaden med mycket låga priser. Dessa faktorersammantagna kommer att innebära en minskning av densvenska fårstammen.Ett höjt gränsskydd löser inte fårnäringens problem.Även om får- och lammproducenter skall få del av det nyalandskapsvårdsstödet anser vi det viktigt att produktioneninte får stimuleras enbart i landskapsvårdande syfte. Dettakommer, enligt vår uppfattning, att leda till att en fortsattlammköttsproduktion omöjliggörs.Enligt vår mening finns det starka skäl för ett fortsattstöd till denna näring och vi vill bl a anföra följande:Fårnäringen har liksom flera näringar i jordbruket inteerhållit kompensation för sina ökadeproduktionskostnader.Skinn och ull som inte ärprisreglerade ger inget nettotillskott tillfårägaren.Behovet av betesdjur för att upprätthållaönskad naturvårdsbetning är för lågt.Om inte näringen stöds minskar fårproduktionen så starktatt nödvändiga basfunktioner, fårkontroll m m inte kanupprätthållas.Fårskötseln är en del av mångfalden isvenskt jordbruk.Utan fårskötsel kan omistliga natur-och kulturvärden inte bevaras.Många i Sverigeproducerade ulltyper liksom de grå pälslammskinnen ärunika produkter möjliga att vidareutveckla inom mindreglesbygdsindustrier.Fårskötseln kan i viss mån ses som ennischproduktion särskilt för mindre jordbruk i glesbygdendär en vidareförädling av produkterna kan ge ett värdefulltinkomsttillskott eftersom fåret sedan gammalt har ennaturlig anknytning till hantverk.De senaste fem åren har antalet tackor minskat med ca10 % och om inte lönsamheten förbättras tyder allt på enfortsatt accelererad minskning. Med tanke på kommandeutslaktning av nötkreatur så kommer marknaden att blipressad och vi anser därför att pristillägget bör bibehållas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bibehållande av pristillägget.
mot · GE02Jo223 · 1991-01-25 00:00:00 — När man beaktar vilken oerhörd nytta som biodlingenmedför framför allt genom att bina pollinerar alla slagsväxter och därigenom påtagligt ökar skördarna på våraåkrar och tillgången på vilda bär både till storlek och antal,så frågar man sig varför inte större ansträngningar görs föratt främja biodlingen.Det är något av en skandal att importerarungefär hälften av sin honungskonsumtion, och dennaimporthonung är ofta av sämre kvalité än den svenska. Närman nu talar om att lägga ned åkerjord i skogs- ochmellanbygderna skulle biodling i större skala vara enmöjlighet att skapa arbete i glesbygd. Det kan vara bådeheltidsarbete, deltidsarbete och hobby av den typ sommiljöpartiet talar om i sin skattemotion. På vissa åkrar kanman odla honungsört i växelbruk med andra grödor.Lantbruksuniversitetet bör stödja utvecklingen avbiodlingen. Lantbruksstyrelsen, lantbruksnämnderna,hushållningssällskapen bör alla engageras i främjandet avbiodlingen. Det är knappast pengar som i första handbehövs utan ett ökat intresse och engagemang.Målet bör vara att åtminstone skall varasjälvförsörjande på honung Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om biodling.