mot · GE02Fö901 · 1991-01-25 00:00:00 — Sambruk av offentliga sektorns flygverksamhet Det finns stora samhällsekonomiska vinster att hämtavid rationellt samutnyttjande av offentliga sektornsflygresurser. En samordning mellan den civila och militärasektorn kan ske och garantera en högtillgänglighet av helikoptrar och flygplan förkrigsorganisationen.Dessa vinster medför möjligheter till utveckling ochförbättring av samhällets flygresurser, både materiellt ochpersonellt. Rationellt samutnyttjande kan också leda tillbättre anpassning till den snabba teknikutvecklingen och deökande kraven i ett expansivt samhälle. Ett effektivareutnyttjande av offentliga sektorns flygmateriel inom detcivila samhället i fredstid innebär att medborgarnasinvesterade skattemedel förvaltas på ett kostnadseffektivtsätt.I budgetpropositionen 1990 framhålls att samverkan ochsamordning mellan statliga myndigheter bör öka, liksomsamordningen mellan olika huvudmän inom hela denoffentliga sektorn, för att öka verksamheternas effektivitet.I propositionen underströks vidare vikten av att de berördamyndigheterna vid en sådan samverkan skall behålla sittspecifika sakansvar.Perspektivet i ett sådant arbetssätt är geografiskt iställetför snävt myndighetscentrerat. Sambruksidén innebär attstat, kommun och landsting gemensamt utnyttjar sinasamlade resurser för de egna behoven inom ett visstområde. Det innebär att ett visst geografiskt områdes behovoch förutsättningar tillgodoses över myndighetsgränser.Offentliga sektorns flygverksamhetFlygtjänst inom den offentliga sektorn bedrivs avFörsvaret, (), ochKungliga inom skilda områden; flyg- ochfjällräddning, personaltransport, sjuktransport,sjöräddning, brandsläckning, oljeläckagebekämpning ochpostbefordran för att ta några exempel. Inom marinen (VERTOL) i genomsnitt /år,vilket hypotetiskt innebär att man trots ca 100 årsflygutnyttjande inte skulle nå upp till ett ur civil synpunkt''onormalt'' flygtidsuttag. Den flygande personalen inomförsvaret utnyttjas , utöver flyguppdrag, föradministrativa uppgifter. Flygtidsuttagen kan alltså utökasgenom omdisponering av verksamheten.Underhållskostnader för flygmateriel är baserade påkalendertid och flygtid. Kalendertidsberoende serviceförändras inte av ett ökat flygtidsuttag ochunderhållskostnader baserade på genomförd flygtid ökarinte heller proportionellt med ökat flygtidsuttag.Samverkan i GöteborgsregionenI har ett intensivtsamarbete inletts mellan Marinen, ochRPS, med syfte att nå maximal effektivitet avflygverksamheten genom rationellt sambruk av tillgängligaresurser. På detta sätt kan kostnader för t ex flygbränsle,transportcentral, väderinformation, administrativa ochlokalkostnader samt kostnader för tekniskt underhåll avhelikoptrar och flygplan hållas nere. En icke föraktlig vinstär utbyte av erfarenheter inom den flygandepersonalgruppen, vilket bör leda till en ökad flygsäkerhet.På kan också vinster göras genom samordnadutbildning av flygande personal. ''Helikopter/flygplansledning 2000'' -- förslagPlanerad omlokalisering av 11:e helikopterdivisionen mfl till och centralisering av Kustbevakningensflygverksamhet till (enligt uredningens förslag)kommer att medföra mycket höga investeringskostnaderoch risk för att övrig flygverksamhet inom den offentligasektorn, utanför , tvingas tillnedläggning. En centralisering av flygverksamhet tillTullinge respektive enligt försvarsministernsintentioner och utredningsförslag,minskar tillgängligheten för landet som helhet och medförstora ombaseringskostnader vid operativa uppdrag utanförStockholm/Ronnebyområdet. Vi ställer oss myckettveksamma till denna centralisering.Genom att utnyttja de helikoptrar och flygplan som finnsinom den offentliga sektorn i den anda Sambruk-projektetföreskriver, skulle flygverksamheten kunna samordnasmellan de olika huvudmännens ansvarsområden. Ävennyanskaffning av flygande material kunde då planeras ochgenomföras över huvudmannagränserna för att bl areducera investeringskostnaderna. Flygvapnet och Marinenhar helikopterberedskap dygnet runt på ett antal platser ilandet. Huvudmannaskapet för flygräddningstjänsteninnehas av RPS, men en förändring är underutredning. När det gäller sjuktransport med helikopter börregionalt sambruk, med bibehållande av RPS somhuvudman, utvecklas snarare än att varje landsting åläggeshuvudmannaskap som utredningen föreslår.För att undvika konkurrens med det civila samhälletsflygföretag bör dessa ges optionsrätt vid presumtivaflyguppdrag, dvs ges frihet och möjlighet att anta eller avståett anbud om att disponera offentliga sektorns tungahelikoptrar för ett visst specificerat uppdrag inom det civilasamhället.För att påverka den offentliga sektorn i riktning motsamutnyttjande av gemensam flygmateriel, krävs enorganisation med överblick över och kännedom om dentotala situationen i den offentliga sektorns flygverksamhet.Ett konkret förslag angående offentliga sektornsutnyttjande av flygresurser är att bilda ensamordningsgrupp, bestående av representanter för deolika huvudmannaområdena samt av representanter förlandsting och kommun. Denna samordningsgrupp bör tafram lämpliga arbetsrutiner för ett effektivt uttnyttjande avoffentliga sektorns helikoptrar och flygplan inom ettspecifikt geografiskt område. Det är i detta sammanhangviktigt att minimera byråkratin och bevara integriteten fördet specifika yrkeskunnandet inom de nuvarandeorganisationerna. Med anledning av det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den offentliga sektornsflygverksamhet ej skall centraliseras till ochRonneby,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sambruk i den offentliga sektornsflygverksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bildande av ensamordningsgrupp för den offentliga sektornsflygverksamhet.