mot · GE02Ub823 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningInternationalisering måste betraktas som enutbildningspolitisk huvuduppgift under det decennium somåterstår . Därför föreslår folkpartietliberalerna atten omfattande försöksverksamhet medengelska från första klass skall genomförasdubbla tillvalskall införas på högstadiumhemspråk skallkunna läsas som tillval för allaryska skall kunna läsas pågrundskolanspråkundervisningen på gymnasiet skallanpassas till de olika elevernas studieinriktningspråkgymnasier skall inrättasundervisning påfrämmande språk i vanliga ämnen skall uppmuntrasblivande språklärare skall studera en termin utomlandsytterligare resurser skall satsas på stipendier till verksammalärare10 milj.kr. satsas för att kunna erbjudaspråkundervisning inom högskolans utbildningslinjerSvenska institutet får mer pengar till sininformationsverksamhetstudenter som läser utomlandsfår studiebidrag till terminsavgiftenstörre anslag tillsvenska gymnasister som studerar utomlandsUtbildningens internationalisering''I det moderna är vår uppgift inte att ändra pågränserna, utan att göra dem betydelselösa''.Så har våra liberala vänner i det ungerskafridemokratiska partiet uttryckt en aspekt av integrationoch internationalisering. De hade närmast den utsattaungerska minoritetens situation i i åtanke, menandemeningen låter sig väl överföras tillinternationalisering överhuvudtaget.Liberal politik handlar om att öka kontaktytorna mellanmänniskor genom att stimulera och öka det fria flödet avidéer, tjänster och varor mellan länderna. Den handlardäremot inte om att göra alla lika eller att ens försöka slätaut kulturella skillnader. Internationellt utbyte innebär inteendast att låta sig påverkas av andra. Det innebär också attsjälv bidra med egna intryck och erfarenheter, med egenkultur och egna sedvänjor. Främlingsfientlighet bottnar oftai en osäkerhet om den egna kulturella identitetenI denna process har utbildningen en naturlig roll attspela. Det handlar om att föra vårt eget kulturarv ochtidigare generationers kunskaper vidare till de unga. Dethandlar också om att uppmuntra nyfikenhet på det som ärannorlunda, liksom att utrusta unga människor med deverktyg som behövs för att de skall kunna delta aktivt iutbytet med andra. Språkkunskaper utgör självfallet ett avde allra viktigaste medlen för detta utbyte.Vi lever på ett mycket påtagligt sätt i ettinformationssamhälle där vi överöses med nyheterfrån omvärlden. Men inte bara informationen utan ocksåverkligheten bakom den påverkar oss i hög grad.Miljöutsläpp i andra länder, konflikter som drivermänniskor på flykt liksom svält och fattigdom ställer kravockså på oss. Mänsklighetens riktigt stora utmaningarkräver alla lösningar som är internationella.Vår egen världsdel genomgår nu en storförändring. har fallit, har enats ochEG utvecklar sitt samarbete. sjuder avutvecklingstro och optimism, vilket är en dramatiskförändring från läget då ansågshopplöst passerat av västra och Sydostasien.Vi måste alla börja tänka i en Europadimension. Detliberala svaret på dessa utmaningar är en kraftfull satsningpå ''medborgarnas '', alltså ett därmänniskor har frihet att resa, bosätta sig, handla, investera,göra affärer och kommunicera över nationsgränserna.Det krävs nytänkande på många områden, inte minstinom utbildningen, för att vi skall kunna ta tillvara demöjligheter som utvecklingen i omvärlden för med sig.Avgångsbetyg från skolan, examina, läroplaner,karriärmöjligheter och arbetstillfällen kan inte längrebetraktas endast från nationell horisont utan måste ses i etteuropeiskt perspektiv.Det påstås ibland att de snabba förändringarna i denmoderna världen kräver ökad specialisering ochyrkesinriktad utbildning. I allt väsentligt är det emellertidtvärtom. Det som verkligen behövs i av snabbaförändringar är en bred kompetens och en gemensam fondav kunskaper och kännedom om vårt kulturella ochvetenskapliga arv.Folkpartiet liberalerna har ett radikalt skolprogram. Detbygger på en uppvärdering av skolans kunskapsmål -- underår av socialdemokratiskt dominerad utbildningspolitik hardet målet tonats ner till förmån för andra, mer socialtbetonade mål.Skolan skall inte hämma elevernas engagemang ochförmåga. Dess uppgift är främst att ge bred bildning,intellektuell nyfikenhet, utrymme för fria diskussioner ochkontakt med förebilder.Folkpartiet liberalernas skolpolitik innebär att skolanblir mindre politikerstyrd. Det är de verksamma, lärarna,eleverna och föräldrarna, som i högre grad skall formaskolan.Kraven på en långtgående internationalisering är engemensam utmaning för all utbildning över hela världen.Det handlar inte bara om träning i språk utan också om attskapa ökad förståelse för och kunskap om kultur ochmänniskor i vår egen omvärld. Ettinternationaliseringsprogram för svensk utbildning måstegälla hela utbildningssystemet. Ungdomsskolansspråkprogram måste förstärkas. Men även ämnen somhistoria, religionskunskap och geografi har viktigafunktioner vid en ökad internationalisering.Vi menar att internationalisering måste betraktas som enutbildningspolitisk huvuduppgift under det decennium somnu återstår till sekelskiftet.Internationellt samarbeteEGEG föddes som en dröm om fred så att de många folken ivår världsdel med sina skilda kulturer, språk och traditionerskulle få möjlighet att utveckla sina särarter och gesmöjligheter till ett rikt liv.EG:s remarkabla pånyttfödelse komdå man insett att drömmarna måste ges mer konkret formoch att en förutsättning för det man ville uppnå var etttillräckligt materiellt välstånd för att de kulturella målenskulle kunna förverkligas. Denna beslutsamhet bröt en långtid av stagnation.Det är mot denna bakgrund EG:s målmedvetna satsningpå utbildning och forskning skall ses -- som metoder attsäkra den konkurrenskraft och ekonomiska utveckling manbehöver för att nå sina totala mål.1988 beslutade att skulle utbildningsfrågornaplaceras främst bland arbetsområdena för att leda ett nyttEG-omfattande åtagande att investera i människor, deraskompetens, kreativitet och mångsidighet. Två övergripandemål som formulerades till vägledning för denna satsning ärattstärka kvaliteten i grundläggande utbildningskapaen välutbildad arbetskraft.Under ett tidigt skede fanns tankar på att kunnaharmonisera läroplaner, examina etc. för att den vägen göradem gångbara över hela . EG blev emellertid snartvarse att de kulturella skillnaderna mellan länderna är sådjupgående att detta ställer sig hart när omöjligt och att detegentligen inte är meningsfullt att sträva efter likriktning.Istället har EG valt två andra huvudvägar nämligenattskapa kontakter och möjliggöra både erfarenhetsutbyte ochutbytesprogram på olika områden för att snabbt sprida nyaerfarenheter och rön länderna emellanatt genom enrimlig grad av normering helt enkelt lita på varandra: Enutbildning som anses god nog i ett skall ocksårespekteras och accepteras i de övriga.Spjutspetsen i EG:s omfattande arbete inomutbildningsområdet utgörs av konkreta program. Viktigautgångspunkter vid utformningen av dessa har varit insiktenom att människor har behov av ständigkompetensutveckling för att möta den snabba tekniskautvecklingen, men också behov av att utjämna deföreliggande stora skillnaderna i förutsättningar för EG-medborgare från olika länder, regioner och yrkesgrupper.För att förstärka kunskapsskapande ochkunskapsspridning arbetar EG för att påskyndaöverföringen av teknologiska och vetenskapliga framstegfrån forskning och högskolor till användning i företagen.COMETT är EG:s handlingsprogram förteknologiöverföring. Dess syfte är att utveckla samarbetetmellan företag och högskolor. deltar sedan 1990tillsammans med övriga EFTA-länder i COMETT-programmets andra steg.ERASMUS är EG:s största kontakt- ochutbytesprogram med syfte att av allastudenter skall genomföra minst en termin av sina studiervid en högskola i ett annat land. kommer medstörsta sannolikhet att komma med under 1991.LINGUA är EG:s satsning på att öka medborgarnaskunskaper i varandras språk. Målen för Lingua är att allgymnasieungdom skall erbjudas undervisning i minst tvåfrämmande EG-språk och att företagen får tillgång tilltillräckligt språkkunniga medarbetare för att fullt ut kunnadra nytta av den inre marknadens fördelar.YES är EG:s satsning för att att främja kontakter ochutbyte mellan de över 70 miljoner unga människorna medolika social, ekonomisk och kulturell bakgrund imedlemsländerna.PETRA är en satsning på yrkesutbildning för ungdomari linje med EG:s beslut att alla ungdomar skall erbjudasminst utbildning efter den obligatoriska skolan.EURYDICE är ett kontaktnät för att förbättrainformationen medlemsländerna emellan om utveckling avderas olika skolor och utbildningssystem.Slutligen har EG ett omfattande praktikprogram förunga akademiker som vill lära sig mera om själva EG-institutionernas funktionssätt. Möjlighet inom det ges s.k.stagiaire-programmet för ett antal hundra praktikanter itaget att arbeta i något avEG-kommissionens direktorat, COREPER eller press- ochinformationskontor. Även länder utanför EG har tillgångtill en mindre del av dessa praktikantplatser , ochsvenska medborgare kan via kommerskollegium sökastipendium för att finansiera en sådan vistelse i ellernågon av de tolv medlemsländernas huvudstäder.Sveriges strategiVi menar att bör ha fem mål för våradiskussioner med EG på utbildningsområdet:Svenskastudenter skall ha möjlighet att studera inom EG-områdetpå samma villkor som studenter från EG-ländernaSvenska utbildningsinstitutioner -- framför allt universitetoch högskolor -- skall få delta som fullvärdiga medlemmar iEG:s utbildningsprogramSvenska examina skall gesamma rätt som examina från till anställninginom EG-områdetSvenska beslutsfattare ochadministratörer måste ges möjlighet att delta i denutbildningspolitiska dialogen inom EG och medverka i detutvecklingsarbete på utbildningsområdet som bedrivsdärSvenska högskolor måste kunna erbjuda utländskastudenter möjlighet att studera härDetta innebär att bör söka bli medlem iEG:s utbildningsprogram. Det räcker inte medöverenskommelser av den typ som slöts 1989 mellan EGoch EFTA-länderna om COMETT II. Vi får visserligenvara med i programmet men villkoren är annorlunda än förEG-länderna. Vi deltar i COMETT II men som en slagstredjeklasspassagerare. Vårt inflytande är mindre ochvillkoren för att vara med i ett projekt är hårdare. Vi måstefinansiera en större del själva.Målet måste vara att få till stånd överenskommelser somger oss rätt att delta på samma villkor -- med sammarättigheter och skyldigheter -- som EG-länderna.Svenska examina måste omfattas av förerkännande av examina.I avvaktan på att blir fullvärdig medlem i EG ärvåra möjligheter att komma med i utbildningssamarbetetberoende av hur pass tillmötesgående EG och dessmedlemsländer bestämmer sig för att vara. Den svenskadiskussionen om utbildningssamarbete med EG har oftakretsat kring enstaka program. Men även om vi får varamed i alla utbildningsprogram har vi bara kommit en bit påvägen. skulle vi stå utanför den dynamiskakärnan i samarbetet -- de beslutande organen.Åtgärder på hemmaplanDet är viktigt att vi kommer med i utbildningssamarbetetinom EG, och vi skall anstränga oss så mycket som möjligtatt uppnå det. Men det är inte bara en anslutning till EGsom är viktig utan också -- och kanske framför allt -- vad vigör åt vår utbildning på hemmaplan.De senaste åren har ett antal länder mycketmålmedvetet börjat reformera sina utbildningssystem somett led i ansträngningarna att höja sin konkurrenskraft. Vimåste göra detsamma.Från synpunkten att göra de svenskautbildningssystemen bättre blir det ännu viktigare att deltai utbildningssamarbetet inom EG. Det kommer inte bara attge fler svenska studenter nya perspektiv och impulser. Detkommer också att kunna tjäna som för svenskautbildningsinstitutioner att bli bättre genom att kunna dranytta av erfarenheter från andra länder och mäta sig ikonkurrensen med dem. har de flestahögskolor väl etablerade kontakter med utländskasysteruniversitet. Det gäller såväl på forsknings- somgrundutbildningsnivå.Utbytet av studenter innebär också en kvalitetskontrollav den svenska utbildningen. Detta är kanske den allra mesteffektiva kvalitetskontrollen. Väljer utländska studenter attkomma till betyder det att våra högskolor har någotatt erbjuda. Lyckas våra studenter väl utomlands betyderdet att standarden på svenska högskolor ligger i nivå medövriga i världen. Naturligtvis innebär utbyte att studentersom studerat utomlands kommer att jämföra pedagogik,kurslitteratur och studiefinansieringssystem.Språkprogrammet i skolanEn allmän uppfattning är att svenska elevers kunskaperi engelska är goda. Däremot är kunskaperna i andrafrämmande språk sämre. Behoven av förbättradekunskaper i tyska har blivit alltmer påtagliga det senasteåret. Det är naturligvis inte så konstigt att kunskaperna iandra språk är relativt bristfälliga. De allra flesta harstuderat dessa språk under betydligt än vad deläst engelska. Språken förekommer inte på samma naturligasätt i omgivningen som engelskan gör. Vissa av språken,t.ex. franska och ryska, tillhör andra språkfamiljer änsvenskan varför de naturligtvis är svårare att lära sig för deflesta.GrundskolanEngelskaEngelska ingår i timplanen redan på lågstadiet. I deflesta skolor startar dock engelskundervisningen först iårskurs fyra. Ett huvudskäl till detta synes vara attengelskundervisningen på lågstadiet är problematisk förlärarna. Deras utbildning för undervisning i främmandespråk är ofta otillräcklig och det är dessutom besvärligt atthålla kunskaperna levande eftersom undervisningen baraförekommer vart tredje år.En annan förklaring till att många kommuner väljer attskjuta upp starten med engelska är uppfattningen attinlärning av engelska skulle störa utvecklingen av förmåganatt hantera modersmålet. Men forskning, t exutvärderingen av det s k (1980),visar att så inte är fallet. Tvärtom anses arbete med ettfrämmande språk snarare stärka utvecklingen avsvenskfärdigheterna. Barns mest receptiva ålder är mellansju och -- det varierar lite mellan flickor och pojkar.I börjar de allra flesta att läsa engelska när de . Dessutom har utvecklingen i vår omvärld gått iandra riktningen. I många länder har man beslutat att börjastudera främmande språk än . IItalien börjar t.ex. elever läsa engelska vid åldermot tidigare vid tretton år.I ett litet antal skolor i undervisar man i engelskaredan från första klass. Deras erfarenheter är positiva. Vianser att det vore lämpligt att överväga detta som en modellför hela landet. Därför bör en omfattandeförsöksverksamhet med engelska från första klass snarastinledas.Språk-tillvalPå högstadiet är nu avsatta förtillval. Som tillval skall B-språk (franska eller tyska)anordnas i treåriga kurser om minst fem elever väljer det.B-språk väljs i sjuan av ungefär två tredjedelar av eleverna.B-språksprogrammet har fått vidkännas neddragningar; i1962 års läroplan hade man B-språk.Därutöver anordnas en rad andra tillvalskurser som kanvariera i längd -- allt från en termin till . högstadieskolor förekommer spanska som lokaltillvalskurs. Detta är en utveckling som skett helt spontant.I viss utsträckning förekommer även undervisning påfinska. Vi anser att sådana initiativ är mycket tilltalande.Det borde finnas förutsättningar för att ännu fler språk skallkunna erbjudas som tillval på högstadiet.En annan väsentlig fråga är om ett andra främmandespråk borde förekomma för alla elever. Generellt kan mankonstatera att det är de svagaste eleverna som inte läser B-språk. Utvecklingen i vår omvärld har gått så långt att detär rimligt att så gott som alla elever läser två främmandespråk i grundskolan.Försöksverksamhet med dubbla tillval pågår förnärvarande i ett 15-tal skolor. Det innebär att eleverna kanläsa både ett lokalt tillvalsämne och B-språk . Deextra timmarna tas dels från fria aktiviteter, dels från övrigaobligatoriska timmar. De skolor som tillämpar det dubblatillvalet får själva besluta om varifrån timmarna skall tas.Erfarenheterna från försöket med dubbla tillval är goda.Systemet har inneburit att fler elever studerat B-språksamtidigt som statusen för de lokala tillvalen höjts. Vimenar att denna modell borde utvecklas att omfatta allahögstadieelever. Det skulle innebära att möjligheten till valfinns kvar som många fler elever än kommeratt läsa två främmande språk.Det borde vara möjligt, för dem som vill, att studera tvåolika språk inom ramen för tillvalet. Många pedagogerställer sig avvisande till att elever skall börja läsatvå nybörjarspråk, men de håller ändå med om att det finnselever som klarar det. Därför tycker vi att dennavalmöjlighet borde finnas. Naturligtvis har skolan ochlärarna ett ansvar att avråda sådana elever som de bedömerinte klarar att läsa två nybörjarspråk på en gång.Det har i förekommit försök med atttidigarelägga starten med andra språk än engelska. I dettafall började eleverna med franska i årskurs fyra ochengelskundervisningen påbörjades först . I Finlandtillämpas detta mer allmänt. Vi menar att det borde varamöjligt för de enskilda skolorna att bedriva undervisningenligt denna modell.GymnasieskolanFörutsättningarna för språkundervisning igymnasieskolan kommer att förändras om grundskolansspråkprogram byggs ut på det sätt som vi förespråkar. Iprincip bör alla gymnasieskolor kunna erbjudaundervisning i engelska, tyska, franska och spanska.Ett problem för all språkundervisning och kanskeframför allt i gymnasieskolan är att många timmar underterminen går bort. Språkgrupperna består ofta av eleverfrån olika klasser. Därför kan det vara svårt att behållakontinuiteten i undervisningen. Sedan ett par år tillbakafinns en förordning som stadgar ett visst antalminimitimmar för språkprogrammet. Erfarenheten av dettavisar att skolorna i större utsträckning numera försökeranpassa schemaläggning m.m. så att eleverna verkligen fårdet stipulerade antalet timmar. Det är naturligtvis bra.Kontinuiteten i språkundervisningen är viktig. Därför ärdet också olyckligt att läsa ett nytt språk under för kort tid.Utgångspunkten borde vara att inget språk studeras underkortare tid än tre år.De yrkesförberedande linjernaMånga av de yrkesförberedande linjerna kommer att blitreåriga. Regeringen har aviserat att ett sådant förslag skallpresenteras för . Detta borde ökautrymmet för de allmänna ämnena. Den försöksverksamhetsom nu pågår med treåriga yrkesförberedandegymnasielinjer (ÖGY-försöket) har inte tagit till vara dessamöjligheter. Engelska är visserligen obligatoriskt pålinjerna men antalet timmar har inte ökat i förhållande tillnär linjerna var tvååriga. Dessutom har man inte tagithänsyn till behovet att individualisera undervisningengenom att tillåta mindre grupper. var det alltid endel av eleverna på de yrkesinriktade linjerna som valde attinte läsa engelska. För att kunna möta deras behov måsteman kunna undervisa dessa elever i mindre grupper, gärnai halvklass.Det är viktigt att vidta även andra åtgärder för att kunnaerbjuda dessa elever ett attraktivt språkprogram. Ettproblem är att samma språklärare undervisar på deyrkesförberedande och studieförberedande linjerna. Derasutbildning har huvudsakligen inriktat sig mot undervisningpå studieförberedande linjer. Därför fordras inriktadfortbildning som betonar den särskilda pedagogik somdessa elever fordrar. Därmed tror vi att förutsättningarnaför att anpassa språkkurserna till elevernas egnaförväntningar och förutsättningar skulle förbättras. Ettfortbildningsprogram med den inriktningen bör utarbetas.SpråkgymnasierEtt återupprättat bildningsideal kräver att variationeninom skolan ökar. Det innebär att elever som har speciellaförutsättningar för språk skall få en chans att utveckla deminom ramen för specialgymnasier. Dessa borde kunnaintegreras i befintliga gymnasier men få en starkareinriktning på främmande språk än vad den humanistiskalinjen har. I dessa språkgymnasier borde man kunna ge enfördjupad kunskap i de främmande språkens litteratur ochträning i att uttrycka sig skriftligen på det främmandespråket. Dessutom borde en stor del av undervisningenäven i andra ämnen kunna ske på ett främmande språk.Språkgymnasierna kan förmodligen inte bli så många, utanpå samma sätt som de särskilda gymnasierna för idrott börde ha större rekryteringsområden.Redan i dag finns det gymnasieskolor som bedriverundervisning på andra språk än svenska. Ävenerfarenheterna av dessa försök är goda. Påhögstadieskolorna sker en aktiv elevrekrytering till dessaklasser. Det fordras naturligtvis eldsjälar på skolorna. Detär en viktig uppgift att ta vara på dem. Men det behövsockså resurser för att stödja skolväsendet i dennautveckling. SÖ har i sin anslagsframställan begärt att ettanslag på . skall anvisas för attfrämja användningen av främmande språk i icke-språkligaämnen på gymnasieskolan. Med hänsyn till detförändringsarbete som pågår av den statligaskoladministrationen anför skolministern att det ankommerpå det nya att självt prioritera sina insatser inomdet aktuella anslaget. Vi anser att det är angeläget attriksdagen ändå markerar att insatser för att främjaanvändningen av språk i andra ämnen bör ges hög prioritet.Koncentration till B-språketI dag bedrivs försöksverksamhet med något som kallasdubbla timplaner för B- och C-språk. Istället för att läsabåde Boch C-språk på gymnasiet får eleverna läsa det ena,men med dubbelt så många timmar per vecka.Försöksverksamheten är mycket uppskattad och skolor ståri kö hos för att ingå i försöket. Denna typav jämkning av timplanen borde varje skola få besluta ompå egen hand.InvandrarspråkI svenska skolor finns många hemspråkslärare.Deras kunskaper borde vara en resurs för alla. Det bordevara möjligt att i större utsträckning kunna användahemspråkslärarnas kompetens för ordinarie undervisning.Dvs. att elever som tillval på högstadiumborde kunna läsa ett språk som förekommer vid skolan somhemspråk. Denna rätt borde även kunna omfatta eleversom inte har språket som eget hemspråk.Östeuropeiska språkNär kontakterna med Öst- och nu snabbttätnar ökar behovet av kunskaper i dessa länders språk.Även om tyska är relativt gångbart är det viktigt medkunskaper också i andra språk.Även om andra språk i området -- främst ryska -- inte haren lika central betydelse är det angeläget att en tilltagandeinternationalisering av utbildningen också stärker deslaviska och andra östeuropeiska språkens ställning i detsvenska utbildningssystemet.Det är mycket svårt att bedöma utvecklingen iSovjetunionen och . Vårförhoppning är naturligtvis att i fredliga former skallkunna omvandlas till ett demokratiskt samhälle medmarknadsekonomi och ett fungerande flerpartisystem. Pålängre sikt kan vi i så fall förutse mycket täta kontakter.Under alla förhållanden talas ryska av över 200 miljonermänniskor i det land som är vår största granne. Det finnsdärför goda skäl för oss att försäkra oss om en välfungerande språkundervisning i ryska i skolan -- särskiltsom den starkt bidrar till förståelsen för kultur och socialaförhållanden i landet.De senaste åren har tillströmningen av studerande tillryska på gymnasienivå ökat kraftigt. Erfarenheten sägerockså att svängningarna är starkt beroende av de politiskakonjunkturerna i världen. Det är angeläget med en välfungerande information till eleverna i införvalet av språk i gymnasiet.Det viktigaste är givetvis att de som vill läsa ryska imöjligaste mån skall kunna göra det. Därför böransträngningar göras för att fler gymnasieskolor skallerbjuda ryskundervisning. I detta fall är det särskiltangeläget med en treårig studiegång. Undervisning i polskasom C-språk bör erbjudas på några håll i landet.Vi föreslår på annan plats i motionen möjligheter tilldubbla tillval i högstadium. Det voreintressant att någonstans pröva ryskundervisning på dennanivå. Ett första steg vore att starta ett arbete på att utvecklapedagogik för en sådan undervisning.Internationella inslag i undervisningen i övriga ämnenI flera skolämnen har internationella avsnitt alltid varitnaturliga delar av stoffet.