ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk349 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo306 hemställs1. att beslutar att skogsvårdsavgiften upphörfrån ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskrivningsregler förinvesteringar i skogsbilvägar,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om egenavgifter påkapitalavkastning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheter att behandlalantmäterikostnader som avdragsgilla kostnader.
mot · GE02Sk350 · 1991-01-25 00:00:00 — Avdragsrätt för makes pensionsförsäkring Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf268 hemställsatt beslutar att avdragsrätt införs för makespensionsförsäkring i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Sk351 · 1991-01-25 00:00:00 — Avskaffande av löneskatt för pensionärer, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf270 hemställs1. att beslutar avskaffa den särskildalöneskatten för pensionärer fr.o.m. ,2. att beslutar att det särskilda grundavdragetför pensionärer fr.o.m. inte skallavtrappas på grund av förmögenhet,
mot · GE02Sk352 · 1991-01-25 00:00:00 — Skattefrågor rörande små och medelstora företag, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N254 hemställs1. att hos regeringen begär förslag medinnebörden att arbetande kapital i små och medelstoraföretag undantas från förmögenhetsskatt i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar att den s.k. begränsningsregelnför uttag av förmögenhets- och inkomstskatt vid 1992 årstaxering skall fastställas till i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag medinnebörden att arbetande kapital i små och medelstoraföretag undantas från arvs- och gåvobeskattning i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om attregeln om reduktion för företagsförmögenhet skall gälla ävenför successiva överlåtelser vid gåvobeskattning,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående reserveringsmöjligheterför små företag,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående spärregler vid beskattningav fåmansföretag,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående reserveringsmöjligheterför egenföretagare,8. att beslutar att det preliminära B-skatteuttaget skall sänkas till av föregående års skatteuttag.
mot · GE02Sk353 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattningen av kapitalinkomster, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N255 hemställs1. att beslutar avskaffa omsättningsskatten påvissa värdepapper fr.o.m. ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattesatsen förkapitalinkomster,3. att beslutar avskaffa avdragsbegränsningenför ränteutgifter i enlighet med vad i motionen anförts,4. att hos regeringen begär förslag till fullavdragsrätt för realisationsförluster enligt vad i motionenanförts,5. att hos regeringen begär förslag till sänktbeskattning av kapitalvinster enligt vad i motionen anförts,6. att hos regeringen begär förslag omsuccessivt slopad dubbelbeskattning av aktieutdelningarenligt vad i motionen anförts,7. att hos regeringen begär förslag omsuccessivt slopad förmögenhetsskatt i enlighet med vad imotionen anförts.
mot · GE02Sk354 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo413 hemställsatt hos regeringen begär förslag omfiskaravdrag i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02Sk355 · 1991-01-25 00:00:00 — Ändrade regler för skattefrihet Skatteomläggningen innebar bland annat att basen föruttag av inkomstskatt breddades. I princip skall nu allaförmåner från en arbetsgivare beskattas. I ett väsentligtavseende avstod emellertid från att slopaskattefriheten. Detta gällde så kallad sedvanligpersonalrabatt vid inköp av varor och tjänster som ingår iarbetsgivarens ordinarie utbud. Som framgår av proposition1989/90:110 kan denna skattefrihet i en del fall komma attavse betydande belopp. Vi delar emellertid uppfattningenatt denna skattefrihet bör bibehållas för att inte praktiskaproblem skall uppkomma.Det är emellertid mot denna bakgrund märkligt att depersonalförmåner i form av rabatt på resor som gälleranställda i trafik- och resebyråföretag som exempelvis SASoch SJ skall beskattas fullt ut. Till i vart fall en stor del måstedessa förmåner betraktas som ''sedvanlig personalrabatt''.Även anställda på tidningsföretag beskattas för att dehar tillgång till sin egen tidning utan kostnad. Detta trots atttidningen i första hand inte är att anse som en förmån utansom ett ''arbetsredskap'', eftersom såväl journalister somandra anställda har behov av att följa upp tidningen i dessslutliga skick.Som vi har framhållit bör skattefriheten försedvanlig personalrabatt finnas kvar. Detta måste då gällapå alla områden, och inte enbart för anställda i varuhus,annan detaljhandel eller vissa andra företag. Regeringenbör återkomma till med förslag sominnebär att också sedvanliga reseförmåner, fri tidning etc.från respektive arbetsgivare skall betraktas som sedvanligpersonalrabatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär förslag om ändraderegler för skattefrihet för sedvanlig personalrabatt i enlighetmed vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk356 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattningen av utländska forskare I årets budgetproposition liksom i tidigare årsbudgetpropositioner uttalar sig regeringen för enforskningsvänlig politik och betonar att kvalificeradforskning är nödvändig för vårt lands utveckling.I praktiken är regeringens politik dessvärre inte särskiltforskningsvänlig. Vi börjar på många områden tappakontakt med den internationella forskningsfronten.Våra stora industriföretag flyttar numera inte endast utsina tillverkande enheter utan också under senare årkvalificerad utvecklingsverksamhet till länder medvänligare närings- och forskningsklimat. En sådanutveckling kommer att påverka våra universitetsforskningskvalitet. Kvalificerade forskare som har kontaktmed den internationella forskningsfronten behövs som högtkvalificerade lärare och handledare.Den nu beskrivna utvecklingen har många orsaker, inteminst vårt höga kostnadsläge, inflationsutvecklingen ochframförallt skattetrycket som trots sin höjd inte tycks räckatill för att säkerställa universitetens finansiella ställning.Här skall dock endast ett enda problem tas upp:Den nya skattelagstiftningen innebär att allaforskningsanslag, som avser lön till forskare, belastas medfulla arbetsgivaravgifter. Detta kan måhända motiveras, närdet gäller svenska forskare, som en gång kangottgöra sig de avgifter de i princip har ''betalat in'' för atttäcka framtida pensions- och sjukvårdskostnader. Men närsamma regel drabbar anslag till utländska gästforskare blirsituationen icke acceptabel. Med denna form avbeskattning kommer det i praktiken att vara mycket svårt --om inte omöjligt -- att finansiera utländska forskaresvistelse i . Den nya regeln -- utformad av våraskatteexperter -- innebär att vi tar ännu ett litet steg motisolering från den internationella forskarvärlden. De medelsom staten får in i arbetsgivaravgifter från stipendier tillutländska gästforskare gör mångdubbel skada i förhållandetill de intäkter till staten de ger upphov till.Detta är en kortsynt politik och nämnda regel böravskaffas möjligt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beskattning av utländskaforskare.
mot · GE02Sk357 · 1991-01-25 00:00:00 — Extra avdrag för diabetiker Diabetiker har ofta avsevärda merkostnader för attkunna föra ett normalt liv och följa de anvisningar som gesav läkare och sjukvårdspersonal. Matkostnaden är normalthögre än för helt friska människor. Behovet av fotvård föräldre personer kan vara högre än normalt.För dessa och andra extrakostnader har diabetikerkunnat yrka på ett extra avdrag i sin deklaration. Dessaavdrag har i regel beviljats av taxeringsmyndigheterna.Vid skatteomläggningen skall enligtuppgift dessa avdrag inte längre kunna åtnjutas.Även om den direkta skatten minskar i samband medomläggningen betyder fortfarande avdragsmöjlighetenmycket.Vissa tjänster som är av betydelse i sammanhanget hardessutom momsbelagts, t.ex. fotvård och alternativsjukvård.Enligt min mening är det viktigt att dessa extra avdragsom är direkt beroende av sjukdomen diabetes även ifortsättningen beviljas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om extra avdrag för diabetiker.
mot · GE02Sk358 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattningen av genom stöld förlorade medel Vissa skatteregler är sådana att de ger resultat som detär svårt att se det logiska och rimliga i. En sådan regel är attden rörelseidkare, som utsätts för inbrott, rån eller andraformer av stölder tvingas betala såväl skatt somarbetsgivaravgifter för det han eller hon förlorat.Jag har tidigare tagit upp det som jag fann orimligt meddessa regler i anledning av ett inbrott i en bensinstation iÅnge . Nya motsvarande fall har nuuppmärksammats och påmint oss lagstiftare omkonsekvenserna för enskilda personer om hur de heltoförskyllt kan drabbas av lagstiftningen.Under den gångna hösten blev exempelvis eninnehavare av en närbutik rånad på . Skattekonsekvenserna av rånet blev att hanmåste betala sammanlagt . i moms, arbetsgivaravgifter och inkomstskatt pådet stulna, varför hans förlust fördubblas.Samhället har bl.a. till uppgift att skydda medborgarnamot att utsättas för brott. Att samhället sedan detmisslyckats att skydda någon från brott därefter tar skatteroch avgifter på det förlorade är ''att lägga sten på bördan''för den som redan drabbats oförskyllt.Riksdagen bör enligt min mening hos regeringen begäraatt reglerna ses över och förslag till ändringar framläggs föratt undvika ovannämnda konsekvenser som detmåste beaktas att reglerna inte heller får utformas så att dekan missbrukas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär sådana ändringar avlagstiftningen att förluster på grund av rån, stölder ochinbrott ej beskattas.
mot · GE02Sk359 · 1991-01-25 00:00:00 — Det nya skattesystemet innebär för många småhusägareen kraftig höjning av fastighetsskatten. Skatten skall frånoch med /92 utgöra och /941,av taxeringsvärdet och blir följaktligen heltoberoende av inkomst och betalningsförmåga. Desmåhusägare som har låga inkomster drabbas särskilt hårtav förändringen, eftersom de endast till en liten del fårtillgodogöra sig skattereformens positiva delar.Effekterna av fastighetsskatten förstärks dessutom avden kraftiga uppskrivningen av taxeringsvärdena somgjordes 1990. Denna får stora konsekvenser inte bara förberäkningen av skatten, utan även för avgäldens storlek i defall där småhusägaren hyr sin mark med tomträtt.I är det mycket vanligt med tomträtter ochmånga småhusägare i drabbas därför på sätt ochvis dubbelt. Dels har de fått en för landet ovanligt höghöjning av skatten både på markvärdet ochbyggnadsvärdet, dels får de vid omreglering avtomträttsavgälderna en kraftigt höjd avgäld. För mångasmåhusägare kommer den totala kostnaden att bli mycketsvår, för att inte säga omöjlig att bära.Moderaterna har den principiella uppfattningen attboendet ej skall beskattas. Vi anser att denna form av skattsuccessivt måste avskaffas i så snabb takt som möjligt medhänsyn till finansieringsläget. Det är dessutom helt orimligtatt man skall tvingas betala skatt på mark man inte äger. Detvore mer logiskt om det var markägaren som varskattskyldig. Det är ju han som vinner på att markens värdestiger. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skatten på tomträttsupplåtenmark skall betalas av markägaren och ej avtomträttsinnehavaren,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att beskattning av boende på siktskall avskaffas.
mot · GE02Sk360 · 1991-01-25 00:00:00 — Med anledning av de beslutade förändringarna påskatteområdet kommer brukarens bostad påjordbruksfastighet från innevarande kalenderår attbetraktas som ''vanlig'' bostad. Detta innebär bl.a. attavdragsrätten för reparation och underhåll på bostadenslopas.Detta innebär att lantbruket i vissa lägen drabbas avkraftigt ökade kostnader. Reparationer och underhållmåste betalas med skattade pengar.Då många jordbruk har stora och gamla bostäder sombör renoveras med pietet, blir kostnaden orimligt hög förägaren. Flertalet bostäder byggdes efterlaga skiftet och är inte sällan av antikvariskt intresse. Dettainnebär i sin tur att renoveringar blir extrakostnadskrävande.Den svenska landskapsbilden är i hög grad förknippadmed de hus som är byggda där. Vi tror att alla i likhet medoss är intresserade av att landskapsbilden inte förändrasgenom att husen tvingas till förfall på grund av det nyaskattesystemet. Det är fullt tillräckligt med den förändringsom kommer att ske på grund av beskogning av åkermark.Det finns en stor risk att det nya skattesystemet kommeratt försätta lantbrukare i stora ekonomiska problem omman måste renovera sin bostad. Om man inte klarar dettafinns risken att man tvingas låta den förfalla.Många gårdar har bostäder som är mycket stora och detgår inte att bli kvitt den överyta som finns. Bostaden finnsredan på gården och har så att säga följt med i köpet. Detär därför nödvändigt att vidta sådana åtgärder att detmöjliggörs för lantbrukare att bebo och underhålla denbostad som finns på gården.Vi lämnar här förslag på tänkbara åtgärder för att mildrakonsekvenserna av skattereformen:att medgeskatteavdrag för det som kan benämnas som överytor påbostaden,att medge skatteavdrag för extra kostnader vidrenoveringar av stora och gamla bostäder,att medgeskatteavdrag/bidrag för kostnader vid renoveringar pågrund av antikvariska intressen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordbrukets bostäder.
mot · GE02Sk363 · 1991-01-25 00:00:00 — Beskattningen av realisationsvinst, som uppstår vid enförsäljning av aktier som aktieägaren själv har tagit initiativtill, är logisk. Man kan ha olika mening om beskattningensstorlek, men knappast om att det är försäljningen som gergrunden till skattskyldigheten.En helt annan situation inträffar när ett företag förvärvarett annat. Här uppkommer, med nuvarande regler, enskattskyldighet som aktieägaren har små möjligheter attpåverka. Aktieägaren kan säga nej till erbjudna villkor menhar ändå, om det uppköpande företaget uppnår över 90-procentig anslutning till erbjudandet, förlorat sin möjlighetatt själv bestämma när realisationsvinstbeskattningen skallinträffa. I dessa fall borde aktieägaren kunna få enmöjlighet att uppskjuta realisationsvinstbeskattningen framtida försäljning av det uppköpande företagetsaktier, genom justering av ingångsvärdet på de nyaaktierna. I de fall uppköpet sker kontant, borde aktieägarenha rätt att fördela realisationsvinsten över ett antal år.Dessa förslag till förändringar i reavinstbeskattningen ärinte minst viktiga för de stora grupper nya aktieägare somdeltagit i den spridning i aktieägandet som skett genomerbjudande till anställda att deltaga i aktieemissioner elleratt inköpa konvertibler i det egna företaget. Ofta har dessainköp finansierats med lån. Det kan då uppstå svåraskatteeffekter vid ett uppköp. Om kursnivån dessutom gåttner då realisationsvinstskatten skallerläggas, kan den enskilde utsättas för betydandelikviditetspåfrestningar och förluster. Detta måste uppfattassom orättvist i ett läge där den enskilde haft små möjligheteratt påverka situationen.Det finns alltså starka skäl för en översyn av reglerna förrealisationsvinstbeskattningen vid aktietransaktioner, somberörts ovan. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avrealisationsvinstbeskattningen för aktier vid uppköp avföretag.
mot · GE02Sk364 · 1991-01-25 00:00:00 — Förmögenhetsbeskattning av fosterföräldrar och fosterbarn Enligt nuvarande regler i förmögenhetsbeskattningensambeskattas såväl makar som barn . Det finnsall anledning att överväga slopande av sambeskattning avförmögenheter. Nuvarande bestämmelse diskrimineraräktenskapet och motverkar jämställdhet.I denna motion tas upp ett specifikt problem nämligensambeskattning av fosterföräldrar och fosterbarn. Vi togupp denna fråga i en motion under förra men vårmotion avslogs. Därför återkommer vi med motionen.Enligt kommunalskattelagen 65 § skall frågan omskattskyldig haft barn eller inte bedömas efterförhållandena den l november året näst före taxeringsåret.Med barn avses även fosterbarn. Detta leder förfosterbarnens del till sambeskattning av förmögenhet enligtl2 § l mom lagen om statlig förmögenhetsskatt.Vårdnadshavarna får fosterlegat och barnbidrag medanbarnets tillgångar är ställda under överförmyndarens tillsyn.Den beskattningsbara förmögenheten beräknas enligtlagtexten gemensamt för föräldrar och barn. Frågan omskatteplikt bedöms med hänsyn till den gemensammabeskattningsbara förmögenheten och skatten beräknas medhänsyn till denna förmögenhet och fördelas på var och enefter hans skattepliktiga förmögenhet.Enligt vår uppfattning är det ologiskt och stötande att ettfosterbarn sambeskattas med fosterföräldrarna särskilt somdet tycks räcka med att fosterbarnet bor i fosterhemmet den1 november för att sambeskattning skall ske.Vi anser därför att gällande lagstiftning skall ändras såatt fosterbarn ej sambeskattas med fosterföräldrarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ändra gällande lagstiftning omförmögenhetsbeskattning av fosterföräldrar och fosterbarni enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02Sk365 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Jo307 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett högre skogsavdrag.
mot · GE02Sk366 · 1991-01-25 00:00:00 — Avdrag vid inkomstbeskattningen för föräldraavgift till enskilda skolor Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ub283 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avdrag för föräldraavgiften.
mot · GE02Sk367 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo224 hemställs1. att hos regeringen begär en omprövning avskatteomläggningen och i första hand ett slopande avfjärrvärmemomsen och uttagsskatten,2. att hos regeringen begär attfastighetsskatteutredningen också omfattar en uppdelningav fastighetsskatten på staten och kommunen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande av fastighetsskatt påallmännyttiga bostadsfastigheter,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förvärvsskatt på handel medhyresfastigheter.
mot · GE02Sk368 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr286 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattereglerna för kulturskapare.
mot · GE02Sk369 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A809 hemställsatt hos regeringen begär förslag om avdrag tillbarntillsynskostnader.
mot · GE02Sk370 · 1991-01-25 00:00:00 — Avdragsrätt för privata pensionsförsäkringar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf300 hemställsatt hos regeringen begär förslag till lagändringi enlighet med vad i motionen anförts avseende gemensamavdragsrätt inom familjen för privata pensionsförsäkringar.
mot · GE02Sk371 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A451 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en sänkning av skattetrycketär nödvändig för en positiv näringslivsutveckling,2. att beslutar att den s.k. ''turistmomsen'' skallavskaffas,3. att beslutar att den faktiska utgiften för resori tjänsten skall vara avdragsgill,4. att beslutar att kvittningsrätten mellan olikaförvärvskällor skall återinföras,5. att beslutar att bensinskatten skall sänkas.
mot · GE02Sk373 · 1991-01-25 00:00:00 — Det nya skattesystemet skulle förenkla. Så lödbudskapet vid introduktionen. Alltför många har hunnituppleva motsatsen.För 1,5 miljoner förvärvsarbetande med subventioneradlunch har förhållandena förändrats och irriterat.Den förändring, som därmed initierats på många av våraarbetsplatser, har dessvärre därutöver negativa faktiskakonsekvenser för människors kostvanor. Matprisdebattenhar därmed gjort entré också i personalmatsalar ochlunchrum från att förut i huvudsak ha fokuserats pålivsmedelsbutikerna.Systemet har inbyggda orättvisor och bristandekontrollmöjligheter, vilket påpekats i tidigare motioner iärendet.Risken är dock stor, att de slopade subventionernaskapar en sämre mathållning. Bra matvanor är inte bara enviktig form för effektiv friskvård. Däri finns också ettarbetsgivarintresse genom att det finns ett samband mellannäringsintag och prestationsförmåga. Det finnsundersökningar, som påvisat klara produktionsbortfall vidförsämrade lunchvanor.Det föreligger nu ett unikt tillfälle att direkt mäta dessaeffekter och dra slutsatser av dem. Slutsatserna är givetvisviktiga för den enskilde men i hög grad också för samhället,vars välstånd är beroende av en hög och ökad produktion.Vi borde inte ha råd att beskatta goda kostvanor. Därförbör en offentlig utredning kartlägga delsskatteomläggningens inverkan på förvärvsarbetandeskostvanor, dels sambandet mellan kostvanor ochproduktionseffekter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en offentligutredning, som dels analyserar sambandetskatteomläggning/kostvanor, dels sambandet kostvanor/produktionseffekter.
mot · GE02Sk374 · 1991-01-25 00:00:00 — Det av RRV framräknade förmånsvärdet förbilförmåner (privat körning) ligger över verkliga kostnaderenligt Motormännens kalkyl med mellan 36 och 42 procent.Detta innebär att medborgare som berörs av nu angivnaregler beskattas högre än vad har avsett.Detta missförhållande har uppkommit genom att denprocentsats som används för att framräkna förmånsvärdetför privat körning enligt schablon satts för högt. Den börsnarast sänkas, så att skatteuttaget överensstämmer medriksdagsbeslutets intentioner. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om värdet av bilförmåner.