mot · GE02N32 · 1991-03-06 00:00:00 — dominerande ställning har ocksåhindrat utvecklingen av t ex mottrycksanläggningar iindustrin.I en trepartimotion har tidigare vid dettariksmöte presenterat förslag om utförsäljning av statligaföretag. Vi föreslår i den att aktierna i bör säljasut till allmänheten.Den förändring som regeringen nu föreslår kan ses somett första steg mot det mål som vi har för . Dettaförta steg bör följas av nedanstående förslag.Vattenfall Energiverksgrupp har omstrukturerats tillfem regionala bolag och ett holdingbolag. Vi anser att allVattenfalls verksamhet skall omstruktureras till dessabolag. Därefter skall samtliga dessa bolag utommoderbolaget (holdingbolaget) börsintroduceras.Stamlinjenätet och myndighetsuppgifterna bör hållasutanför dessa bolag och handhas av moderbolaget.De kärnkraftverk som tillhör bör underavvecklingsperioden höra till moderbolaget.Regeringen föreslår att tillgångar och skulder, medundantag av kontorsfastigheter, skall föras över tillbokförda värden. Detta ger, enligt vår uppfattning, enalltför låg värdering som riskerar att ge det nya bolaget enkonkurrensfördel mot konkurrenter. En justering av debokförda värdena bör därför göras före överföringen. Dettabör ges regeringen till känna.I propositionen föreslås att riksgäldslånen behålls och att statslånen behålls tills vidare. Vi anser attdetta också på ett olyckligt sätt gynnar det nya bolaget.Vattenfall skall, liksom andra bolag, ordna sitt riskkapitalenligt marknadens principer. Eftersom anser attbolagen skall börsintroduceras blir detta än viktigare attändra före en försäljning.Vattenfall har fallrättigheter för flera av deälvsträckor som skall skyddas från utbyggnad. Statens kan,med dagens situation, genom , kontrollera dessanaturskyddade fallrättigheter. Vid en bolagisering försvåraskontrollen. Det finns risk för att naturskyddet därmedförsämras. I samband med bolagiseringen bör det därförövervägas om fallrättigheterna bör överföras till annanstatlig myndighet.DomänverketRegeringen föreslår att verksamheten överförs till ett avstaten ägt aktiebolag /92. Dessutom skalltillgångarna skrivas upp och en ökad inleverans tillstatskassan ske.Vi stöder förslaget att ombilda domänverket till ettaktiebolag. Skogs- och jordbruksmark bördessutom avyttras till aktiva skogs- och jordbrukare. Dettager en effektivare skötsel, en bättre naturvård och bidrar tillatt skapa livskraftiga företag som håller landsbygdenlevande. Arrendatorer ska ges förköpsrätt till denarrenderade fastigheten.Den turistverksamhet som bedrivs inomDomänföretagen kan med fördel läggas över till den privatasektorn.Vid en ombildning av domänverket och en försäljning påsikt är det viktigt att stor hänsyn tas till behovet av att sättaav mark för naturvårdsändamål. I samband medbolagiseringen av domänverket och före en försäljning avstörre arealer bör en inventering ske av vilka marker sombör skyddas. Det finns en stor brist på urskogsreservati södra och . mark bördessutom användas som ersättningsmark vid köp av enskildmark som ska skyddas i naturreservat. I en motion medanledning av miljöpropositionen presenterar vi närmareförslag i denna fråga.I propositionen föreslås att domänverket ges ökadebefogenheter att försälja statlig mark till ett värde av 950milj. Inriktningen skall enligt regeringen vara att''försäljningen skall kunna avse mindre skogsfastigheter ochjordbruksmark.'' Vi hälsar detta med tillfredställelse ochutgår från att regeringen också avser att det är aktivabrukare som ska ges möjlighet att köpa marken.Försäljningen bör ske enligt gällande jordförvärvslag ochbidra till en förbättrad arrondering och en positivlandsbygdsutveckling.Vi utgår från att regeringen inte avser att erbjudamarken som ett enda försäljningsobjekt till en enda köpare.På skogsindustrins område råder dominans av ett fåtalägare. Det är viktigt att utförsäljningen sker till enskilda såatt inte staten medverkar till att förstärka denna dominans.Vi föreslår att bemyndigandet till regeringen begränsastill att gälla försäljning till aktiva brukare. Försäljning tilljuridisk person skall ej tillåtas. Detta bör ges regeringen tillkänna.VII. Ökad konkurrens och effektivare marknaderFungerande marknaderEtt av de mest fundamentala strukturfelen i den svenskaekonomin är att miljö och knappa naturresurser i stort settbetraktas som fria nyttigheter. Priserna på varor ochtjänster speglar därför inte den verkliga kostnaden. Dettaleder till överutnyttjande, resursslöseri och miljöförstöring.Enligt kan miljöavgifter och andra ekonomiskastyrmedel ta bort delar av dessa felaktigheter.Regeringen har en förkärlek för att i första hand föreslåförändringar för näringar som arbetar med förnybararesurser (t ex jordbruk, skogsbruk och fiske) då man villvisa att det går att skapa effektivare marknader och görainternationella åtaganden. Det kan finnas flera motivbakom detta. För det första finns det inom dessa marknadersedan länge och i de flesta länder ett intresse från staten attstödja näringarna av bl a försörjningsskäl. Därmed finns detnödvändiga regleringar för att skydda näringarna. Det ärdessa regleringar som man vill ta bort.För det andra utgör de grupper som sysslar med deförnybara resurserna ett fåtal jämfört med t ex storaverkstadsindustrier. Därmed kan regeringen iinternationella förhandlingar lockas att göra eftergifter pådessa områden för att nå framgång på andraindustriområden. De förnybara näringarna tillhör, enligtregeringen, inte de näringar där har komparativafördelar. Dessa finns istället inom t ex verkstadsindustrin.Enligt uppfattning begår regeringen ettstrategiskt misstag om man gör bedömningen att denäringar som sysslar med förnybara resurser inte harkomparativa fördelar i . Dessa näringar har tvärtom,enligt våra bedömningar, en mycket god framtid i ,om de ges möjlighet att utvecklas. Skogen är ett exempel påen förnybar resurs som har mycket stor betydelse för svenskekonomi. I finns mark och vatten, som ej förstörtsav miljöföroreningar. Dessa är viktiga resurser för attproducera bl a livsmedel samt industri- och energiråvaror.Vi ser redan hur många länder har problem med sina mark-och vattenresurser. Regeringens politik riskerar att leda tillatt våra naturliga resurser i landet inte utnyttjas, trots att deutgör en strategisk resurs för framtiden.Vi anser att ska slå vakt om de strategiskafördelar vi har inom alla områden. Landet bör inte iinternationella förhandlingar ''ge upp'' vissa områden för atthoppas på fördelar inom andra områden. I de pågåendeEES-förhandlingarna finns en stor risk för att resultatet blirbetydande nedskärningar inom de sektorer som arbetarmed de förnybara resurserna medan storindustrin, t exverkstadsindustrin, gynnas.Det är anmärkningsvärt att regeringen för att skapafungerande marknader, bara föreslår åtgärder som ärinriktade mot näringar som arbetar med förnybara resurser.Centern anser att det finns många fler åtgärder att vidta ommålet är att uppnå fungerande marknader:miljöavgifterinförsfusionskontroll införsupphävande avbörsmonopolupphävande avarbetsförmedlingsmonopolökad konkurrens inom bygg-och bostadssektornstimulans till personligt sparandevilket underlättar nyföretagandestörre konkurrens inominrikesflygetMiljöavgifterGenom att använda miljöavgifter som styrmedel uppnåssamhällsekonomiskt effektiva minskningar av miljöutsläpp.Detta skapar förutsättningar för marknader där de rättaprissignalerna ges. föreslår att miljöavgifter införspå klorutsläpp, avfall och på en rad kemikalier.FusionskontrollFungerande marknader kräver att alla företag, såväl småsom stora, ges lika förutsättningar att verka på marknaden.Fusionsgaloppen inom den svenska industrin har gåttmycket långt. Detta ger ett färre antal företag som verkarmed mindre konkurrens. Den minskade konkurrensen gersamhällsekonomiska förluster och gör att ekonominfungerar sämre. Det senaste exemplet på fusioner är SCAsköp av delar av MoDo. Denna affär gör att det i princip barafinns två stora företag kvar på denna marknad, Stora ochSCA.Denna utveckling inom näringslivet måste stoppas.Centern har i ett flertal sammanhang fört fram krav om attfusionskontroll införs i Sverige.Slopat börsmonopolAktiemarknaden bör få verka under konkurrens. Detger förutsättningar för förnyelse och internationellkonkurrenskraft. Ett slopande av monopolet skulle ocksåmöjliggöra regionala och lokala börser. Det kan vara ettviktigt inslag i en regions utveckling att aktier i företag inomregionen kan handlas på en regional börs. Regionala börserunderlättar handel med aktier i små- och medelstoraföretag.Slopa arbetsförmedlingsmonopoletVi anser att konkurrens skall tillåtas inomarbetsförmedlingens område. Detta ger ökad effektivitetoch service. De fristående förmedlingarna bör tillåtasframförallt på specialområden med särkilda behov, t ex påkultur- och kontorsområdena. nr 34och 96 bör sägas upp från svensk sida för att möjliggöradenna förändring.Ökad konkurrens inom bygg- och bostadssektornKonkurrensen inom byggsektorn måste stärkas ochmångfalden av företag inom bygg- ochbyggmaterialbranschen öka.Inom byggindustrin och byggmaterialindustrin har enbetydande koncentration skett under en följd av år. Enfördjupad samverkan sker mellan olika intressenter ibyggprocessen, och koncentrationen tenderar att öka.Ökad konkurrens och större mångfald av företag inombyggoch byggmaterialbranschen medverkar till att dämpakostnadsökningarna.Mot denna bakgrund har vi i en partimotion tillinnevarande dels föreslagit attkonkurrenslagstiftningen ses över och skärps för att främjakonkurrensen inom byggsektorn, dels attskattelagstiftningen utformas så att skattefördelar vidsammanslagningar av företag begränsas.Personligt sparande och ägandeCentern föreslår att personliga investeringskontoninförs. Medel från dessa konton bör kunna användas förinvesteringar i samband med t ex start av eget företag utanskattekonsekvenser för spararen.Ett personligt ägande är en viktig drivkraft för attåstadkomma förnyelse och investeringar i näringslivet. Ettpersonligt ägande främjar ägarspridningen och ger därmedökad konkurrens.Såväl ökat personligt sparande som ägande gerförutsättningar för bättre fungerande marknader eftersomkonkurrensen ökar då fler småföretag finns på marknaden.Inrikesflyget bör avreglerasVad gäller frågan om inrikesflygets avreglering ansercentern att de sträckor som inte är föremål för frikonkurrens bör avregleras . Det gäller framför alltde sträckor där SAS och/eller Linjeflyg har ensamrättgenom koncession. I samband med avregleringen är detviktigt att lösa problemen med de flyglinjer som är viktigaur regionalpolitiska synpunkter men ej kommersielltintressanta.Finansiella marknaderDet är angeläget att konkurrensen ökar även när detgäller finansiella marknader. Det kan ske bl.a. genom enökad konkurrens utifrån, via internationell samordning avregler för etablering och handel. Vidare är det angeläget attdet nationella monopol som existerar beträffandemarknadsplatser för options- och terminshandel försvinner.Ett avskaffande av omsättningsskatten på värdepapper ökarförutsättningarna för konkurrens inom detta område.LivsmedelssektornRegeringen aviserar förslag för att öka konkurrensen pålivsmedelsområdet. De handlar om åtgärder för attförhindra exportfinansiering, ändringar i PBL och lag omprisinformation. Man avser också att lägga förslag om ettförändrat gränsskydd.Förslaget att förhindra gemensam finansiering avförluster vid export av livsmedel strider mot detjordbrukspolitiska beslutet sommaren 1990.Jordbruksutskottet (1989/90:JoU25) anförde:Enligt utskottets mening bör den grundläggandeprincipen om ömsesidighet som utskottet understrukit i ettinledande avsnitt om gränsskyddets nivå m.m. gälla även idenna fråga (exportfinansiering). Utskottet är dock i dettasammanhang inte berett att föreslå någon avvikelse från denförhandlingslinje som intagit i frågan omexportstöd. En förutsättning för detta ställningstagande äratt de fortsatta GATT-förhandlingarna blir framgångsrikavad gäller avskaffande av handelssnedvridande stöd. Detmåste också finnas möjligheter att hanteraårsmånsvariationer, säsongvariationer och tillfälligaexportkvantiteter i övrigt och genom t.ex. branschvisasäljbolag avsätta sådana tillfälliga exportkvantiteter påvärldsmarknaden.Centern anser att exportverksamhet måste få bedrivasinom branschvisa säljbolag utan hinder av kommandekonkurrenslagstiftning. Avvecklingen av exportstöd bör gåi samma takt i som i omvärlden. Utgången avGATT-förhandlingarna vad avser denna fråga är mycketosäker. EGs hårdnackade motstånd mot avveckling avstöden kan leda till att lösningen blir en reduktion men ejborttagande av exportstöden.När det gäller frågan om nivån på gränsskyddet avserregeringen att gå ifrån fattade beslut. beslutsommaren (1990/91:JoU25) innebär att det svenskagränsskyddet i form av rörliga införselavgifter skall behållasi avvaktan på resultat av GATT-förhandlingarna. Utskottetanför vidare:Det skall inte ske någon ensidig neddragning avgränsskyddet, utan resultatet av GATT-förhandlingarnablir avgörande för anpassning av detta.Vad gäller gränsskyddets utformning m m, skriverutskottet:Frågan om förändringar av gränsskyddet, såväl teknisktsom nivåmässigt, bör avgöras i en takt som en kommandeöverenskommelse i anger. En nordisk utgångspunktär härvid att sänkningar skall göras i reala termer, varvidtidigare sänkningar får tillgodoräknas. Utskottetvill understryka att någon ensidig neddragning ellerförändring av gränsskyddet för del inte bör kommai fråga.Regeringen anför nu att man ''förbereder därför ensänkning av gränsskyddet och kommer i ljusetav GATT-förhandlingarna att presentera förslag till detta. ''Det är från utgångspunkt helt klart attgränsskyddets utformning i skall vara fullständigtkopplat till GATT-förhandlingarnas resultat. Innan ettresultat uppnås där kan inte förändra sittgränsskydd. Man måste kunna utgå ifrån att enöverenskommelse mellan fem partier i är hållbarunder den period omställningen av jordbruket gäller. Omden socialdemokratiska regeringen mindre än efteringången överenskommelse lägger förslag som strider motden, kan inte längre ta något ansvar för ellermedverka till genomförandet av den beslutadeomställningen. Vad som anförts om gränsskyddet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Centern stöder uppfattningen att PBL bör förändras såatt etablering av nya livsmedelsaffärer förenklas. Dagenstillämpning av lagen har försvårat etblering på området.Lagen ska, enligt , gynna etablering av smålivsmedelsaffärer i lägen nära människors bostäder. Detfinns en betydande överetablering inom handelsledet.Problemet är att konkurrensen trots detta är låg, vilkettroligen beror på att de flesta affärer tillhör någothandelsblock.Myndighet på konkurrensområdetEnligt vår uppfattning kan en effektivaremyndighetsstruktur inom detta område uppnås omnäringsfrihetsombudsmannen och statens pris- ochkonkurrensverk slås samman. De har arbetsuppgiftersom tangerar varandra. Det bör övervägas om ocksåkommerskollegium bör ingå i den nya myndigheten. En nymyndighet bör kunna bli effektivare somkostnaderna sänks.Stödet till sockerbruken på och GotlandRegeringen föreslår att stödet till sockerbruken påÖland och avvecklas vilket leder till att deavvecklas enligt Sockerbolagets planer.Vi anser att sockerbruken på både och Gotlandskall vara kvar. Bruken har mycket stor betydelse försysselsättning och jordbruk på de båda öarna. De spelardärmed en avgörande roll för den regionalpolitiskautvecklingen. Regeringens förslag till avveckling avöbruken visar på den bristande regionalpolitiska ambitionsocialdemokraterna har. Bruken bör börja arbetaockså med alternativ användning av sockerbetan somindustri- och energiråvara. Detta är en viktigframtidssatsning.Odlingen av sockerbetor har stor betydelse förjordbrukets möjligheter att verka på öarna. Sockerbetan ären naturlig och väsentlig del i växtföljden. Odlingen gör attodlingslandskapet hålls öppet. Sockerbetans långavegetationsperiod gör också att kväveläckaget är minimaltfrån dessa åkrar. De negativa effekterna för miljön av enavveckling av sockerbruken har bl a påpekats avnaturvårdsverket. Men miljöhänsyn väger som vanligt lättdå socialdemokraterna driver regeringspolitik.Centern föreslår att stödet skall fortsätta att utgå ävenefter de två respektive fem åren som regeringen nu föreslår.Sockerbolaget har en monopolställning påsockermarknaden. Den avreglering som genomförs börluckra upp denna monopolsättning. Detta är inte minstviktigt för att främja en konkurrens på området.Konkurrensen kan leda till att nya bolag hittar nyamöjligheter att driva sockerbruk på områden därsockerbolaget funnit det omöjligt tidigare. Det leder ocksåtill lägre konsumentpriser på socker.TräfiberlagenRegeringen aviserar att träfiberlagen skall upphävas.Detta har krävt i ett flertal år. Ett upphävande avlagen har en mycket positiv inverkan på möjligheterna attanvända mer biobränslen i kraftvärmeverk. Lagenförhindrar en sådan användning.JordförvärvslagenJordförvärvslagen har ett flertal positiva effekter förskogs- och jordbruket samt för en levande landsbygd.Lagen leder till att en lämplig företagsstruktur kan uppnås,att splittrade fastigheter kan föras samman. Lagen har enmycket stor regionalpolitisk betydelse.Lagen förhindrar att personer med spekulativa intressenköper upp delar av den svenska landsbygden. Lagen måsteskärpas vad gäller kravet på sambandet mellan ägande,brukande av fastigheten och boende i bygden.VIII. Förnyelse genom ökad tillväxtPolitik för investeringar i SverigeEn ökad internationalisering är positiv för det svenskanäringslivet. Det kommer att ge möjligheter till utbyggnadav verksamheter och att stärka ställningarna på deninternationella marknaden. Det ger också ökademöjligheter till utländska investeringar i Sverige.Det är dock viktigt att också de negativa konsekvensernaav den ökade internationaliseringen noga analyseras.Internationaliseringen leder till ändrade villkor förindustrin, kanske främst för de underleverantörer somlevererar till exportindustrin. Utvecklingen kan också ledatill ökat beroende av internationella intressen ochmaktgrupperingar.Den snabba internationaliseringen inom näringslivetmed ökade investeringar utomlands i de svenskägdaföretagen måste balanseras med åtgärder för att stimulerainvesteringar inom , både av svenska och utländskaföretag. Insatserna bör främst stödja nyföretagandet ochvidareutveckling av småföretagssektorn.Regeringen aviserar nu dels förenklingar för utländskarättssubjekt att driva rörelse i , dels anpassning avden svenska företagsförvärvslagstiftningen till EG:s regler.Centern anser att dessa förändringar är välmotiverade ochatt de bör genomföras. måste dock i de pågåendeEES-förhandlingarna slå vakt om principen omlikabehandling. Svenska företag ska kunna konkurrera pålika villkor med företag i andra länder. Det är inte barautländska företag och näringar som ska gynnas.För att kunna möta den internationella konkurrensenmåste näringslivets utveckling av produktion med högtkunskapsinnehåll stimuleras. Därför är det viktigt attSverige aktivt engageras i de olika europeiska forsknings-och utvecklingsprojekten.Vid de pågående EES-förhandlingarna diskuteras bl autländska förvärv av fast egendom, t ex fastigheter ochsärskilt mark. Det är särskilt viktigt att de nordiskaländerna har en samordnad förhandlingsstrategi på dettaområde. I annat fall kommer det land som har den minstrestriktiva lagstiftningen att få det största efterfrågetrycket.Detta kan t ex innebära utarmning av landsbygden genomökat fritidsboende istället för permanentboende.Småföretagen måste främjasSmåföretagen är näringslivets ryggrad. De allra flestaföretagen är småföretag som ofta fungerar somunderleverantörer till storföretagen. Små- ochnyföretagandet är näringslivets framtid. Det är dessaföretag som skall växa och trygga sysselsättningen. Påområden som innovationer, produktutveckling och nyteknik spelar de mindre företagen en betydande roll.Strukturella regeländringar måste till för att skapa rättföretagsklimat . Det gäller bland annatriskkapitalförsörjning och förändringar av företagensbeskattningssituation.Det är särskilt viktigt att genom gynnsamma villkor förde mindre företagen och nyföretagandet balanseraberoendet av de stora företagen och internationaliseringeninom industrin. Genom ett stort antal småföretag kansårbarheten i näringslivet minska. Det förutsätteremellertid att småföretagens arbetsvillkor väsentligtförbättras. De mindre företagen måste främjas i förhållandetill de stora. Detta bör ges regeringen till känna.En ogynnsam företagsbeskattning, i kombination med iövrigt få möjligheter att skaffa externt riskkapital, harbidragit till att de små och medelstora företagen varithänvisade till kreditmarknaden för sina kapitalbehov. Desmå och medelstora företagens soliditet har därförföljdriktigt kommit att bli låg. Med högt ränteläge belastasdärför dessa företag av höga kapitalkostnader. Dennasituation måste förändras.EG-kommissionen har beslutat att alla lagförslag somkommissionen lämnar skall åtföljas av en värdering avkonsekvenserna för småföretagen. På motsvarande sätt böralla lagförslag och förordningar i vårt land prövas utifrånden påverkan de kan ha på småföretagen. Reformer, lagaroch förordningar måste ges en inriktning som bättrestämmer överens med målsättningen att främja de enskildaoch mindre företagen. Det kan handla om skatteregler,avgifter, arbetsrättslagstiftning m.m. Detta bör gesregeringen till känna.Det är ofta inom småföretagen som nya affärsidéerutvecklas. Småföretagen har en avgörande betydelse förmöjligheterna att skapa ett decentraliserat näringsliv ochsamhälle. Nyföretagandet måste därför stimuleras. Detbehövs dock betydligt mer kraftfulla åtgärder än vad somregeringen vidtagit.De mindre företagen spelar en betydelsefull roll för atten sund konkurrens skall upprätthållas. Genom mångamindre företag motverkas karteller och inflytandet inäringslivet sprids.För att utveckla livskraftig småföretagsamhet måste demindre företagen främjas i förhållande till de storaföretagen. Det kan ske inom ramen för bl.a. skatte- ochavgiftspolitiken, särskilda branschprogram, kreditgivning,forskning och utbildning.I en partimotion till årets har vi lagt förslag föratt stärka de små och medelstora företagens situation. Viföreslår bl a nyetableringslån, slopad beskattning påarbetande kapital, förbättrade möjligheter att skaffariskkapital m.m.IX. Effektivare myndighetsstrukturMyndighetsstrukturen på det näringspolitiska omådetRegeringen föreslår att en ny myndighet pånäringspolitikens område inrättas. anser att det ärvälmotiverat att förändra myndighetsstrukturen menföreslår en annan lösning.Vi anser att SIND och bör slås samman ochlokaliseras till . I finns möjlighet att nåsamordningsvinster genom att utnyttja det stora kunnandepå energiområdet som finns vid Studsvik. Vissa delar avSIND bör föras ut till länen och utvecklingfonderna. Dennya näringspolitiska myndighetens uppgifter bör vara:teknisk forskning och utveckling med inriktning pånäringslivs- och energifrågortillförsel och användning avenergienergidistributionsfrågor och koncessioner förledningsdragningar, elsäkerhetsfrågor och energiberedskapTill länsstyrelserna och utvecklingsfonderna bör ihuvudsak följande arbetsuppgifter föras:småföretagarfrågorregional utvecklingnäringspolitiska utredningar och utvärderingarDen nya myndigheten skall, enligt propositionen, hasom utgångspunkt decentralisering av genomförandet avolika åtgärder. Enligt uppfattning uppnås dennamålsättning bättre om verksamheten läggs på en nivå som ärnärmare de många människorna. Vi anser därför att dessauppgifter bör läggas på länstyrelserna och påutvecklingsfonderna. Regeringen bör återkomma medförslag i denna fråga.Genom vårt förslag till lokalisering av den nyamyndigheten till fullföljs det nu gällanderegionalpolitiska beslutet (1989/90:AU13 ochprop 1986/87:99). I det beslutet sägs att vid nyinrättande avmyndighet skall lokaliseringsfrågan prövas.