ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So290 · 1991-01-25 00:00:00 — I sin doktorsavhandling konstateradealkoholläkaren , , att 400ungdommar dör akut i alkoholförgiftning. I !Antalet mycket för tidigt döda på grund avalkoholmissbruk uppskattas till 6 000 . I dessa siffror inräknas då leverskador,cancer, skador i trafiken och hjärnskador.I den vetenskapliga litteraturen finner man oftauppgifter om att alkoholen betraktas som ett skadligtkemiskt ämne med säkerställd genotoxisk verkan.I har man nu märkt ölburkar med varning förhälsoeffekten vid alkoholförtäring, liknande de varningar viser på cigarettpaketen i vårt land.I finns en begränsad information om skadligaverkningar av alkohol. I systembolagets prislista kan mannotera varning för förtäring av rött vin, som kan geallergireaktioner.I linje med alla andra krav på konsumentinformationrörande farliga varor borde kunna följa exempletfrån och besluta att alla alkoholhaltiga drycker vidförsäljning skall vara märkta så att det anges att innehålletkan vara farligt för hälsan. Med anledning av det anförda hemställsatt hos regeringen begär att den föreläggerriksdagen ett förslag om varningsmärkning avalkoholhaltiga drycker.
mot · GE02So291 · 1991-01-25 00:00:00 — En stor och värdefull handikappolitisk satsning gjordesnär det nya bilstödet infördes . Bidragsnivånförstärktes väsentligt och fler grupper av handikappadekom att omfattas av systemet.Riksförsäkringsverket har gjort en uppföljningav reformen och man anger i anslutning härtill, att resurserkommer att avsättas för en mer djupgående utvärdering avregelsystemet.Härefter har med anledning avmotionsyrkanden uttalat att regeringen i lämpligtsammanhang bör överväga möjligheterna till en utvidgningav personkretsen.Enligt vår uppfattning bör man vid den fortsattautvärderingen särskilt belysa om det är möjligt att utformaanpassningsbidraget som ett eget stöd med särskildakriterier. Det har från många håll påpekats att man kan varai stort behov av anpassning av en bil utan att uppfylla kravetpå väsentliga förflyttningssvårigheter. Här kunde mankanske också väga in arbetsmarknadsskäl m.m.En fråga som också borde övervägas särskilt är hurandra ekonomiska stöd skall få påverka rätten till ochstorleken av bilstödet. dras t.ex. ett kommunalt bidragav från bilstödsbeloppet.Vid tillämpningen av nuvarande regler har vi ocksåfunnit vissa brister när det gäller möjligheten tillhelhetsbedömning av ett stödbehov. Ett exempel är enfamilj med två rullstolsburna ungdomar. Denna familj kanendast erhålla ett halvt grundbelopp, vilket inte räcker bil av sådan storlek och kvalitet som krävs för rätt tillanpassningsbidrag. Ett annat exempel är två makar, vilkabåda är på gränsen till att kunna få stöd. En helhetssyn påderas behov skulle vara värdefull. I samband med detta börman också se till vissa begränsande bedömningar. Vadhänder t.ex. i en familj där flera personer har rätttill stöd? måste samtliga beviljas detta stöd. Inomvårdbidragets ram görs ju en sammanvägning av behoven.Liknande regler skulle kunna införas i bilstödssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frågor som bör belysas i denfortsatta utvärderingen av reglerna för bilstöd tillhandikappade.
mot · GE02So292 · 1991-01-25 00:00:00 — Traditionell vintillverkningVin har tillverkats i hem för egetinmundigande och avnjutning. Traditioner ochsmakriktningar har skiftat mellan olika kulturer ochregioner. I många länder har smaksättning med maskros(Taraxacum Vulgare) varit särskilt uppskattat.Svensk alkoholpolitikSvensk alkoholpolitik syftar till att förebygga och minskade mycket allvarliga skador som överdriven vin- ochspritförtäring åstadkommer både socialt och mänskligt. Videlar den målsättningen och har också lagt ett antalmotioner som visar vårt engagemang i frågan.Vi anser dock inte att tillverkningen av maskrosvin harnågot med alkoholproblemen att göra. Därtill är processenalldeles för långsam och kostbar.Lagen om Tillverkning av DryckerLagen om Tillverkning av Drycker (LTD) utfärdadesden och återfinns som SFS 1977:292. Här görsklar distinktion mellan sprit, vin och maltdryck. Vidareföreskrives bl.a.:Sprit får ej tillverkas utan tillstånd.Vin, starköl eller öl får ej tillverkas utan tillstånd om det ejgäller tillverkning i hemmet för eget behov.Vi anser att de av beslutade reglerna på ettnoggrant sätt skiljer på sådan spritframställning som kanorsaka alkoholskador och sådan vintillverkning som utgören positiv tradition i hemmen. Mot lagen som sådan riktarvi alltså ingen kritik.Maskrosvinets karaktärI sin tolkning av LTD uttalar skatteutskottet bland annatföljande (SkU 1977/78:27):Maskrosor omfattas inte av de råvaror som får användasvid tillverkning av vin. En dryck gjord på maskrosor ansesdärför inte som vin.Dåvarande skatteutskottets lagtolkning vittnar om enokunnighet som i grad endast torde kunna mäta sig meddess klåfingrighet. Man kan nämligen utmärkt väl baseramaskrosvin huvudsakligen på saft från frukter. Ettförträffligt recept använder exempelvis 15 apelsiner och 10citroner till maskrosblommor. Blommorna får härkaraktären av smaksättare. En sherry-liknande smak blirresultatet av detta recept.Det är efter skatteutskottets vantolkning som 1977/78års stämplade tillverkningen av maskrosvin somillegal trots att egentligen legaliteten bestämmes avnärvaron av fruktsafter snarare än av frånvaron avmaskrosblommor.En vidare följd av vantolkningen har blivit att en stämpelav illegalitet kommit att vidlåda en tradition som är av värdeför social samvaro i familjer och mellan vänner. Detta ärytterst beklagligt och vi anser att kunskap om riktig tolkningav lagen om tillverkning av drycker borde stå tillallmänhetens förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt maskrosor som ingrediens vid vintillverkning bör varalagligen tillåten,2. att hos regeringen begär att information omvad som är laglig tillverkning av maskrosvin skall ställas tillallmänhetens förfogande.
mot · GE02So295 · 1991-01-25 00:00:00 — Licensbeläggning av aktivt kol I anslutning till debatten om hembränning av alkoholdiskuteras, dels hur omfattande den är, dels hur man skallkunna begränsa den.Enligt gällande lag är hembränning av alkoholförbjuden. Frekvensen av hembränning står underårtiondenas lopp oftast i relation till hur statsmakternakontrollerat efterlevnaden av gällande lagstiftning. Ärkontrollen frekvent och den sociala strukturen sådan moraliskt tar avstånd från verksamheten, efterlevslagarna.Det krävs oftast lång spaningsverksamhet och storapersonalinsatser från polisensn sida för att ertappa den somidkar hembränning. Därför är det lättare att begränsaförutsättningarna för verksamhetens existens.En sådan begränsning gäller aktivt kol. Det säljes i enomfattning som inte står i proportion till dess nödvändigheti andra sammanhang. I realiteten behövs det enbart aktivtkol i så få fall, att man kan licensbelägga försäljningen tilldem som faktiskt behöver det för industriellprocesstillverkning. På grund av denna ringa omfattningborde det ej heller vara en omfattande uppgift förtillståndsgivande myndighet att pröva detta.Införes en licensbeläggning av inköp av aktivt koluppstår reellt sett en samhällsekonomisk vinst, eftersomsamhället belastas av stora kostnader för sjukvårdandeinsatser till följd av såväl det legala som det illegala bruketav alkohol. Med hänvisning till vad som anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om licensbeläggning av aktivt kol.
mot · GE02So297 · 1991-01-25 00:00:00 — Vid /88 antogs ändrade regler för bilstödtill handikappade. Detta innebar en klar förbättring förhandikappade under . Däremot utgår inte längre någotsom helst stöd till handikappade som uppnåttpensionsålder. Man utgår väl i dessa fall från att denhandikappade skall utnyttja färdtjänsten.De polioskadade tillhör en handikappgrupp som är ieller börjar närma sig pensionsåldern. De flesta av dem harvarit fullt yrkesverksamma och kanske också i begränsadutsträckning fortsätter sitt yrkesarbete. De har kunnat levaett i stort sett normalt liv tack vare bilen.Tidigare fick de ekonomisk ersättning för de åtgärdersom behövde vidtas för att handikappanpassa bilen vidersättningsanskaffningar efter ett visst antal körda /eller efter en viss innehavstid. Befrielse för bilaccislämnades också vid anskaffning ellerersättningsanskaffningar. Dessa åtgärder motiverades medatt den handikappade ej skulle erhålla merkostnader iförhållande till icke handikappade.Borttagandet av det nu nämnda stödet uppfattas som enväsentlig försämring för denna -- ofta i redan unga år --rörelsehindrade grupp. Kostnaderna torde vara ytterstbegränsade för ett återinfört stöd till dem som redan erhållitaccisbefrielse och ersättning för ändringar av fordonet.Biståndsgruppen kommer att successivt minska. Detmoderata förslaget om ''hjälpmedelsgaranti'' kommer ocksåatt -- om det genomförs -- minska behovet av den här typenav insatser. Med hänvisning till vad som anförts hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om accisbefrielse och ersättning föranpassning av bil för vissa handikappgrupper.
mot · GE02So298 · 1991-01-25 00:00:00 — ''Att vara döv innebär att inte kunna höra.'' Så inledshandlingsprogrammet för SDR, dvs. Det måste nog vara så konkret utsagt för attvi som hör -- alltså inte är döva -- genast skall förstå vadsaken gäller. Det är så mycket, som är självklart för osshörande, som inte döva utan vidare kan delta i elleruppleva. Ta TV-utbudet som exempel! De två TV-kanalerna sänder tillsammans över hundra timmar i veckan.För döva erbjuder samma företag 20 minuters program. Detär nämligen den programtid där teckenspråket finns med.Att avfärda detta faktum med att det ändå sänds mångatextade program och att de döva ju ser och kan läsa är ettbevis på okunskap om dövas situation. Det finns 8 000--10 000 barndomsdöva i vårt land. Av dessa äromkring tvåspråkiga, dvs. de kan både teckenspråkoch svenska. Det borde faktiskt säga sig självt -- om mantänker efter! -- att det inte är så enkelt att lära sig svenskaom man inte hör! För många hörande kan detta vara nog såsvårt!Den som är döv kan inte vara med i t.ex. hem och skola-föreningar, nämnder och styrelser, gå till läkare, till apotekosv. -- utan tolk. Finns inte tolkservice utestängs döva frånatt delta i övrigt i all samhällsservice. Ett område som vi påsenaste tiden blivit uppmärksammade på där dövtolkarefterfrågas är inom den kyrkliga verksamheten. Där behövsdövtolkar med särskild insikt och kunskap om det religiösaspråket och budskapet. Ett annat område med krav påspeciella kunskaper om fakta och sätt att uttrycka sig ärinom domstolsväsendet. Vi som är hörande är ocksåberoende av tolk för att kunna förstå teckenspråket.Det är oerhört viktigt att tolkar utbildas och atttillräckligt antal tjänster inrättas för dövtolkar.Dövtolkutbildning finns i , och iKungälv. Behovet av utbildade dövtolkar ökar bl.a. i ochmed att de döva inser att de har rätt till dövtolk, inte baratill de allra mest grundläggande behoven, utan även för attt.ex. skaffa sig högskoleutbildning.ArbetsmarknadDövtolkar anställs bl.a. vid landstingens tolkcentraler --där det finns stor efterfrågan på deras insatser. Problemetär dels att det inte inrättas tillräckligt många tolktjänster,dels att det inte finns utbildade dövtolkar att tillgå.Ett fåtal dövtolkar har egna avtal med högskolor,myndigheter och företag om timarvoderade uppdrag. Detvanliga är emellertid att dövtolkar förmedlas vialandstingens tolkcentraler. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad utbildning avdövtolkar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att inrätta fler tjänstersom dövtolkar.
mot · GE02So299 · 1991-01-25 00:00:00 — Information om ekonomi till ungdomar Många unga hushåll har hamnat i den s.k. skuldfällan.Situationen är oroande för att fler unga med allt störreskulder hamnar i kronofogdens register. Den kraftigasteökningen finns bland ungdomar i åldern 18--25 år.Konsumtion av dyra kapitalvaror lockar och för att klaratidigare lån tas nya. En bil, en utlandsresa på avbetalningkan vara tillräckligt för att ett par ungdomar skall råka iekonomiska svårigheter om pojken skall göra värnplikt.Mellan 500 och 1 000 värnpliktiga frikallas på grund av enbottenkörd privatekonomi framkallad av stora skulder.Det är i ungdomsåren grunden skall läggas till en godekonomi. Det gäller att lära sig de fallgropar som kanorsaka bekymmer , lära att tänka efter om man harråd betala tillbaka pengar innan lån tas. Det gäller att lärasig spara, avstå och prioritera. Många ungdomar harförhållandevis mycket pengar att röra sig med men trotsdetta har de svårigheter att klara sin ekonomi.Kronofogdemyndigheter, konsumentsekreterare,banker och kooperationen informerar på olika sätt. Skolanger eleverna undervisning i hushållsekonomi.Det kan konstateras att behovet av förebyggandeinformation är stort och att de insatser som gjorts från olikahåll har varit otillräckliga.För såväl samhälle som den enskilde är det viktigt attsunda ekonomiska vanor grundläggs tidigt och för att uppnådetta krävs att en rad olika åtgärder vidtas.En framkomlig väg, bland många andra, bör vara attengagera ungdomsorganisationerna. Dessutom måstesamordning och samarbete mellan skola och myndighetervara en del i ett åtgärdsprogram att förbättra ungdomarslevnadsvillkor. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett åtgärdsprogram för attförbättra ungdomars levnadsvillkor.
mot · GE02So300 · 1991-01-25 00:00:00 — Almåsa rekreationshem som drivs av () är inte bara ett semesterhem utanfungerar även som intern kursgård.Från riksförbundets sida är det viktigt att ha möjlighetenatt både utbilda medlemmar och ge dem möjlighet tillrekreation. Inte minst på grund av att synskadade ofta ivuxen ålder upphör med olika fritidsaktiviteter och riskenför att de passiviseras blir då mycket stor.Detta kan motverkas och då är Almåsa en ovärderligtillgång. Både den inre och yttre miljön är totalt anpassadtill den synskadades behov. Det finns förstärktapersonalresurser för en allsidig service som sammantagetmed andra anpassningsåtgärder skapar den stimulerandemiljö som Almåsa utgör. Men detta kostar pengar och ärbetungande för SRFs redan tyngda ekonomi.Överhuvudtaget är statens bidrag till handikappadesrekreationsanläggningar mycket snålt tilltaget. äruppskrivningen totalt vilket inte tordetäcka den väntade inflationen. bordegöra en översyn hur samhället ytterligare kan stödjahandikappades fritidsverksamhet eftersom det är storabrister i insatserna på detta område.Vi föreslår nu att anslagen på socialdepartementetskonto skrivs upp för att bl a täcka ökat bidrag till Almåsa. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Kostnader för viss verksamhet förhandikappade för /92 anslår 2 000 000 kr.utöver vad regeringen har föreslagit enligt vad i motionenanförts om ökat bidrag till SRFs rekreationshem Almåsa.
mot · GE02So301 · 1991-01-25 00:00:00 — () startade enbokklubbsverksamhet för punktskriftsläsare. Meningenmed denna bokklubb är att ge ut ett urval av böcker somfinns hos de vanliga bokklubbarna. Böckerna kommer inteatt väljas ut därför att de har ett kulturellt skönhetsvärdeutan det är tänkbart att romaner blandas medJan böcker.Under år 1990 gav SRF ut fyra erbjudanden om tre titlarvardera. Medlemmarnas kostnad har varit den samma somi andra bokklubbar. Gensvaret från punktskriftsläsarna ilandet har varit stort.Förutom att utgivningen stimulerar till merpunktskriftsläsning bidrar den även till att öka antalet titlar ipunktskriftsbiblioteken och ger därför större valmöjlighetertill läsarna.Bokutgivning är kostsamt och SRF behöver stöd för attklara den planerade utgivningen av åtta erbjudanden medtre titlar . Kostnaden är beräknad till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Kostnader för viss verksamhet förhandikappade för /92 anslår 1 600 000 kr.utöver vad regeringen har föreslagit enligt vad i motionenanförts om stöd till SRFs punktskriftsbokklubb.
mot · GE02So302 · 1991-01-25 00:00:00 — Övergång från frivillig vård till tvångsvård 1990/91:58 ''Psykiatrisk tvångsvård m.m.'' harföreslagits att den som tagits in på sjukhus för psykiatriskvård under frivilliga former kan efter läkarbeslut ochfastställelse i länsrätt hållas kvar mot sin vilja om hansstörning innebär fara för honom själv eller annan.I propositionen sägs ingenting om de anhörigassituation, det lidande och de svårigheter som de kandrabbas av och inte heller att något ställningstagande frånanhöriga kan göras. Behandlingen avgörs ofta av vilkenvårdideologi den enskilde läkaren har. Ser läkaren attvårdbehovet inte är akut och att patienten kan klara sig självutan institutionsvård och sköta medicineringen själv kan enredan utdragen sjukdomsprocess förlängas för patienten,till men för såväl honom själv som de anhöriga.En förändring i lagförslaget bör komma till stånd så attmera hänsyn tas till de anhörigas erfarenhet av patientenssjukdom. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de anhörigas situation närnärstående vårdas för psykiatrisk sjukdom.
mot · GE02So303 · 1991-01-25 00:00:00 — En hörnsten i alkoholpolitik ärmonopolsystemet. Avsikten med detta är att alkohol säljsutan vinstintresse och på ett sådant sätt att skador imöjligaste mån undviks. Konkurrens och vinstintressemåste undvikas inom alkoholhandeln eftersom alkoholenmedför speciella risker.De signaler om krav på att luckra upp monopolsystemetsom framkommit i anslutning till diskussionerna om EG-förhandlingar är därför mycket oroande. Stor enighetförefaller visserligen råda om att Systembolagetsdetaljhandelsmonopol inte är hotat, men tankarna på attSverige skulle kunna acceptera att upphäva Vin & Spritsimport, grossist- och tillverkningsmonopol rimmar illa moten socialt ansvarsfull alkoholpolitik. Det skulle innebära attett aktivt privat vinstintresse skulle släppas in ialkoholhanteringen. Sådana intressen skulle med allsannolikhet komma att motverka ansträngningarna attminska alkoholkonsumtionen.Det är därför viktigt att företrädare i EG-förhandlingarna med kraft hävdar rätt att hahälsopolitiskt motiverade monopol på alkoholområdet. Föratt få trovärdighet för denna syn är det också viktigt attmonopolföretagen uppträder så att den hälsopolitiskamotiveringen för deras existens framgår tydligt så attmisstanken inte uppstår att monopolen främst bibehålls avkommersiella och taktiska skäl. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de svenska företrädarna i EG-förhandlingarna skall slå vakt om rätt att bibehållagällande monopolordning inom alkoholhandeln.
mot · GE02So304 · 1991-01-25 00:00:00 — Den handikappverksamhet som tillhandahålles genomsamhällets försorg, kan bara till vissa delar täcka dehandikappades behov. Det betyder atthandikapporganisationernas verksamhet i mångaavseenden är oersättlig för medlemmarna. Inte minst viktigär den gemenskap och kamratstödjande verksamhet somkan komma till stånd inom organisationernas ram.Ett stort behov fyller de kurs- och fritidsgårdar, som endel handikapporganisationer har, där medlemmarna kanträffas och utbyta erfarenhet och där anhöriga med tungavårduppgifter kan erbjudas avlastning.En del handikapporganisationer äger sådana häranläggningar och får till verksamheten där statligt ochUngdomar, RBU, bedriver ett synnerligen värdefullt arbeteför sina medlemmar. Förbundets offensiva verksamhet harpå ett föredömligt sätt lyft fram intresset för barn ochungdomar med, i många fall, mycket svårarörelsehandikapp och också för deras föräldrar vilka utförett outtröttligt och närmast ovärderligt vårdarbete.För att RBU skall kunna erbjuda sina medlemsfamiljermöjlighet till fritid och rekreation i vacker och avkopplandemiljö, har fritidsanläggningen i närheten av Trosainköpts.I samråd med , och vidGöteborgs universitet har RBU startat''''. Projektet syftar till att genomforskning, prövning, träning och rådgivning utvecklafritidsaktiviteter för barn och ungdomar med rörelsehinder.Mättinge är tänkt att bli en mönsteranläggning främst förkommunerna, där särskilt efterfrågade fritidsaktiviteter ochnaturupplevelser skall kunna utvecklas.Anläggningen kommer också att fylla en viktig funktionnär det gäller att ge föräldrarna möjlighet till rekreation ochavlastning och, inte minst, möjlighet till att bara kunna haroligt tillsammans med sina barn.En omfattande etappvis utbyggnad/renovering avanläggningen är planerad för att möjliggöra ett effektivtutnyttjande under alla årstider.Det är lätt att inse att behovet av fritidsaktiviteter försvårt rörelsehindrade ungdomar knappast kan tillgodoses i''vanliga'' miljöer. Inte minst därför finns det enligt våruppfattning synnerligen goda skäl till att ett statligt anslagbeviljas . Med stöd av ovanstående hemställsatt beslutar att till anslå . för /92.
mot · GE02So305 · 1991-01-25 00:00:00 — Lånegaranti för privata sjukhem och gruppboenden Antalet äldre ökar kraftigt fram . Av våraäldre vårdas nästan en tredjedel inom någon form avinstitution, varav en tredjedel på sjukhus.Behoven är stora, när det gäller att tillskapa nyavårdplatser inom kanske främst sjukhem ochgruppboenden. Det är angeläget att genomkonkurrens från nya vårdgivare få fram nya alternativ ochnya lösningar. De äldres behov varierar mycket ochstandardlösningar passar sällan alla.Det är därför angeläget att skapa förutsättningar företablering av enskilda initiativ när det gäller sjukhem,gruppboenden etc. Svårigheten är här att sådanainstitutioner kräver mycket stora kapitalinsatser ibyggnader och utrustning. Situationen kan inte jämförasmed barnomsorgens, där små kapitalinsatser är tillräckliga.Därför har det i huvudsak varit storföretag som HSB,och andra byggjättar som visat intresse för attskapa alternativ äldrevård. De många små entreprenörermed bred erfarenhet av äldrevård som sökt etablera sig harbromsats av bankerna, då de haft alltför litet eget kapital.Under ett övergångsskede, till dess att kreditgivarna fåtterfarenhet av insatser på äldrevårdsområdet, är detangeläget att skapa erforderliga möjligheter för enskildaetableringar inom äldrevårdsområdet. En väg är att erbjudastatliga lånegarantier för seriösa och kunnigaentreprenörer. Ett sådant system bör utredas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning omstatliga lånegarantier för nyetablering av alternativasjukhem, gruppboenden etc.
mot · GE02So306 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Ju832 hemställsatt beslutar att under anslaget (H 3) Bidrag tillorganisationer för /92 anvisa ytterligare 3000000kr. utöver vad regeringen föreslagit, avsedda förkvinnojourernas riksorganisation.
mot · GE02So309 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till personer som är spelberoende Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr327 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts rörande information, vård och stödtill spelberoende.
mot · GE02So312 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A766 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den framtida inriktningen avbarnomsorgspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisationen av sjukvården,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn avutskänkningslagstiftningen.