mot · GE02Jo88 · 1991-03-11 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:90 En god livsmiljö SkogsfrågorI beslöt regeringen om direktiv för översyn ochutvärdering av skogspolitiken. Direktiven, som är mycketomfattande, berör bl.a. de långsiktigaframtidsbedömningarna, skogspolitikens mål inför 2000-talet samt skogspolitikens medel. Den skogspolitiskautredning som getts i uppdrag att utreda skogspolitiken,skall vara klar med sitt arbete i slutet av juni 1992.Vi anser att utredningens viktigaste uppgift är attavreglera det svenska skogsbruket. En omfattandeavreglering skulle gagna såväl skogsbrukarnas somnaturvårdens intressen.Det är egendomligt att regeringen nu föregriperutredningen och lägger förslag som det varit naturligt atthänskjuta till den skogspolitiska utredningen. Denna harenligt direktiven att lägga förslag om skogsnäringensframtid varvid även olika miljöfrågor skall beaktas. Det ärolyckligt att regeringen nu lägger delförslag. Det kanförsvåra eller omöjliggöra för utredningen att lägga ettsamlat förslag om skogsbruket.Det naturliga vore att den skogspolitiska utredningen fårta ett samlat grepp om de skogliga frågorna, d.v.s. även defrågor som rör miljön. Vi har i tidigare motioner redogjortför vår syn på skogsbruket och dess miljöpåverkan. Vi harockså angett hur en framtida skogslagstiftning bör se ut. Detär markägarna -- inte politikerna -- som skall bestämma huroch när skogen skall brukas. Skogsvårdslagstiftningen skalldärför inte innehålla några skötselföreskrifter.Lagstiftningen skall, enligt vår mening, syfta till att skogenförvaltas väl och att betydelsefulla naturvärden skyddas.Därvid skall också behovet av återbeskogning säkras tillgagn för en långsiktig virkesproduktion.Vi är också kritiska till den styrning av skogsbruket somhittills har gjorts via olika statsbidrag. Dessa generellabidrag bör helt avskaffas. Vi kan endast acceptera bidragsom syftar till att förstärka naturvårdshänsynen.Mycket talar för att den skogliga myndigheten även iframtiden skall ha det samlade sektorsansvaret.De förslag som rör markavvattning, skyddsdikning ochädellövsskogslagen bör enligt vår mening överföras tillskogsutredningen.JordbruketVarken utredning eller proposition har enligt vårt tyckeredovisat tillräckligt starka skäl för den skärpning av kravenför dikning av som föreslås. Även vad det gällerförslag anser vi att skogsutredningens förslag skall inväntas.Den jordbrukspolitik som beslutade om i juni1990 innebär en marknadsanpassning av svenskt jordbruk.Konkurrensen på jordbruksområdet blir hård främst medEG. Endast effektiva och rationella företag, som fårkonkurrera på lika villkor med omvärlden kommer attöverleva. Forskning, försök och praktisk drift visar att dessaföretag inte är sämre från miljösynpunkt. Ett bärkraftigtsvenskt lantbruk är nödvändigt för vår försörjning, för vårkonkurrens med samt för att klara godlandskaps-, miljö- och naturvård.Sveriges lantbrukare betalar nu skatter och avgifter påett flertal produktionsmedel såsom t.ex. handelsgödsel ochbekämpningsmedel. Användning av dessa medel är -- iförhållande till omvärlden -- låg. Vår kontroll avväxtskyddsmedel är god och vi har nått ganska långt iminimering av riskerna. Utbildning och information ärnödvändigt för att jordbrukets miljöeffekter skall kunnaminska. ansökan om medlemskap i är snart ett faktum. kan vi varamedlemmar. En harmonisering med EG är nödvändigbeträffande tillåtna medel, registreringskrav, riskhalter ochavgifter. Redan nu bör arbetet inriktas på EG-anslutning.Som moderata samlingspartiet i olika sammanhangföreslagit bör influtna miljöavgifter och miljöskatter förastill en särskild miljöfond för att återgå till miljöförbättringarinom näringen. Det bör också övervägas om inte detframtida arbetet med minskning av kemikalieanvändningenskall omformas till specifika åtgärder för att minska riskernaför fauna, flora, luft, mark och vatten. Det viktigaste är att inrikta sig på att rädda dessa miljöer.Kalkning av mark och vattenFörsurningen av Sveriges sjöar och skogsmarker berorpå utsläpp av två ämnen: svavel och kväve. Både svavlet ochkvävet kommer från förbränning av främst kol och olja.Svavlets ursprung är främst de storaförbränningsanläggningarna vid energiproduktion och iindustrin, medan vägtrafiken svarar för en stor andel avkväveutsläppen.Sveriges skogsmarker tål i genomsnitt en belastning av3--svavel per hektar och år och 6--kväve perhektar och år. De flesta sjöar och vattendrag är betydligtkänsligare än så. Nedfallet över är i genomsnitt10--svavel och lika mycket kväve per hektar och år.Nedfallet är alltså tre till fem gånger större än vad naturentål.I är nedfallet mindre, men där är markens ochvattnens känslighet för försurning betydligt större än i södraSverige.Skadeverkningarna märks först genom attsjöekosystemen förändras. Mest påtagligt är när vissafiskarter försvinner, men långt innan dessa slås ut, slåsmånga arter av smådjur och mikroorganismer ut.Skogsmarkerna förändras långsammare. Men så längenedfallet är större än de kritiska belastningsvärdenautarmas marken på sin motståndskraft och på livsviktiganäringsämnen. När utlakningen gått tillräckligt långtkommer skogens ekologiska system att kollapsa.Enda sättet att rädda mark och vatten är att få nerutsläppen till den nivå naturen tål. I väntan på det måsteförsurningen bemötas med kalkning ochvitaliseringsgödsling.Statsbidraget till kalkning av ytvatten är enligtpropositionen . Rapporten omförsurningsläget i inland, '''', visar attbehovet av nykalkningar i motsvarar ungefär 200miljoner kr. , en verksamhet som ännu inte ärpåbörjad. För att stå emot det försurande nedfallet skullesåledes kalkning behöva utföras för istorleksordningen 350 miljoner kr.Kalkning och vitalisering av skogsmarker har ännu intepåbörjats i större skala. pågår ett treårigtforskningsprojekt om hur detta skall gå till. Projektet skallvara avslutat 1992.Enligt propositionen behöver drygt 600 000 hektarskogsmark kalkas och vitaliseringsgödslas. Arealen växerhela tiden så länge nedfallet av svavel och kväve överskriderden kritiska belastningen. Den årliga kostnaden förkalkning och vitalisering kan beräknas till mellan 300 och500 miljoner kr. Vi anser att det i propositionen föreslagnaanslaget till skogsmarkskalkning är för lågt. Vi anser attytterligare . skall tillföras till olikakalkningsprojekt. Vi bedömer att behovet av medel tillskogsmarkskalkning uppgår till ca . På siktförväntas dock dessa behov att öka. Vi har redogjort fördessa frågor i partimotion 1990/91:Jo105.Vi anser att det är rimligt att en viss del av de totalakostnaderna betalas av skogsägarna själva. Förslagsvis börbidrag utgå av kostnaderna varvid ocksåmedräknas markägarens egen arbetsinsats. Huvudman förskogsmarkskalkning skall vara skogsstyrelsen.Miljöfonder för kalkningDet är inte rimligt att använda budgetmedelför dessa åtgärder. Även om stora delar av de förorenandeämnena kommer med vindarna från andra länder är denmest logiska lösningen att svenska föroreningskällor betalarreparationen av de skador som utsläppen förorsaker.Moderata samlingspartiet anser att miljöavgifter skallavsättas till miljöfonder i stället för att gå direkt in istatskassan. Dessa fonder skall sedan bekostamiljöförbättrande åtgärder inom drabbade områden.Avgifter på svavel är en sådan avgift.Inkomna avgifter bör alltså samlas i en fond. En sådanförvaltningsform ger möjlighet til en långsiktigare ochjämnare användning av resurserna jämfört med statligabudgetmedel. Influtna medel bör användas framför allt föratt täcka kalkningar och återställningsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sektorsansvaret för de skogligafrågorna,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skogsutredningens uppgifter,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av intensifieradskogskalkning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om markägarnas kostnadsansvar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om huvudmannaskapet förskogsmarkskalkningen,6. att hos regeringen begär förslag ominrättande av miljöfond för kalkning ochvitaliseringsgödsling i enlighet med vad som i motionenanförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åkermarksdikning,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anpassning till EGs regler,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av specifika åtgärder föratt minska jordbrukets miljöpåverkan.