mot · GE02Sf320 · 1991-01-25 00:00:00 — Dagens hårt belastade arbetsskadeförsäkring gårtillbaka till ett synsätt som härstammar . Man ansåg -- med fog -- att förvärvsarbete medfördestörre risk för personskada än annan verksamhet och att detdärför skulle ersättas med högre belopp. är bildendelvis en annan. Dödsfall orsakade av det modernasamhällets skaderisker såsom rökning, alkohol ochtrafikolyckor blir allt vanligare.Socialförsäkringen i kombination medavtalsförsäkringar och andra privata försäkringar har i stortsett utplånat skillnaderna i ersättning med hänsyn tillskadeorsak.De många regelsystemen för med sig olika negativaeffekter. Arbetsskadeförsäkringen hindrar rehabilitering,den ger upphov till en orättvis behandling och en onödigtstor administration vilket i sin tur leder till långahandläggningstider. I genomsnitt tar det 14--17 månader attutreda om en arbetsskada föreligger. Många människorsjukskrivs i väntan på beslut om godkännande av derasskada. Sjukskrivningen förlänger tiden av passivitet ochinsatser med rehabiliteringsåtgärder har inte prövatsi tillräcklig omfattning.Tendensen har varit tydlig . 1985 konstateradearbetskadeutredningen att balanssituationen var så till dengrad allvarlig att det krävdes kraftfulla åtgärder för attuppnå förbättringar. revisorer har i sin under1989--1990 genomförda granskning riktat en svidande kritikmot arbetsskadeförsäkringens uppbyggnad ochtillämpning.Vi menar att nuvarande arbetsskadeförsäkring ger felsignal till arbetstagarna. Många har insett att det kan lönasig att försöka bli ''klassad'' som arbetsskadad eftersomersättningen är högre än från den vanliga sjukförsäkringen.Arbetsskadeanmälningarna måste också bättre fungera somett signalsystem att förbättra arbetsmiljön. Så är inte falletidag. Det nuvarande ISA-systemet uppvisar klara brister, bla lider systemet av en kraftig eftersläpning vilket gör attstatistiken inte är så aktuell som bör fordras.Våra förslag till lösningarProblemen med arbetsmiljön är, trots klaraförbättringar, stora. Människor slits ut fysiskt och psykisktoch slås ut som arbetsskadade. Belastningsskador, nyakemiska substanser, stress och monotona arbeten orsakarstora problem.En god miljö består inte enbart av rätt verktyg ochgodkända skyddsutrustningar. Det är i hög grad en fråga omatt skapa arbetsmiljöer där människor känner sig delaktigai besluten som påverkar arbetet, att motverka stress ochensamarbete och att förtydliga arbetsgivarnas ansvar.Antalet anmälningar av arbetsskador har ökatdramatiskt under en följd av år. 1989 markerar ett positivttrendbrott. minskar nuantalet anmälda ärenden. Däremot syns ingen avmattning iantalet godkända arbetsskadeärenden.Det är svårt att finna enkla förklaringar till varför justarbetsskadeförsäkringen kunnat ta så storaresurser i anspråk. Att fler människor skadas i arbetet ärinte helt klarlagt. Det man med säkerhet vet är att kravenpå en bra arbetsmiljö har höjts och att benägenheten attanmäla arbetsskador ökat. Arbetsskadeförsäkringensutformning och tillämpning bidrar till att allt flersjukdomstillstånd bedöms som arbetsrelaterade. En ändradrättspraxis från försäkringsöverdomstolen har starktbidragit till det ökade antalet godkända arbetsskador.Andelen beviljade arbetsskadeärenden har stigitsuccessivt. Anledningen till detta beror delvis på en ökadallmän insikt om möjligheten att få sin skada bedömd somarbetsskada och delvis på en ändrad rättspraxis och ökatmedicinskt kunnande. Individens möjlighet att uttrycka sigoch förmågan att driva sin egen sak blir allt viktigare.Människor som inte har dessa förutsättningar har därförblivit beroende av assistans från främst fackligt håll.Den enskildes ansvar för sin hälsa och för sitt arbete ärgrundläggande. Förebyggande insatser och val av en sundlivsstil betyder mycket för det egna välbefinnandet. Deåtgärder som genomförs måste ha sin grund i den enskildesegen medverkan i rehabiliteringsarbetet.Ändra lagstiftning och praxisEn allt generösare bedömning av kravet på sambandmellan skadlig inverkan och uppkommen skada kanpåvisas. Godtycket i tolkningen gör att ändringsfrekvenseni försäkringsrätter och försäkringsöverdomstolen är hög.Statistiskt har den som överprövar 50 procents chans attlyckas i nästa instans.Frågan om vad som skall räknas som arbetsskada måstefå en snar lösning. råder inga enhetligabedömningsgrunder för detta. En glidning har skett irättspraxis vilket lett till en allt mer svårbedömbar situation.Nya områden för arbetsskador tillkommer ständigt. Förnärvarande är det gruppen psykiska och psykosomatiskasjukdomar som särskilt diskuteras. Genom att allt flerskador erkänns som arbetsskador upphäver försäkringensin egen motivering. Försäkringsdomstolarna har numeraofta en så pass liberal tolkning att sambandet mellangodkänd arbetsskada och förhållandena på arbetsplatsernatunnats ut.En mer entydig konstruktion underlättar bedömningenavsevärt. Detta är vidare en förutsättning för att intebehöva slopa prövningssystemet helt, antingen genom attgodkänna alla arbetsskadeanmälningar eller genom attavskaffa försäkringen. Det gäller således att finna en gränsmellan ersättningsberättigade och inteersättningsberättigade sjukdomsbesvär som är entydig ochinte alltför snabbt föränderlig. Vissa gemensammabedömningsregler bör utarbetas i samarbete mellansakkunniga på området.Vad här anförts om behovet av en ändrad lagstiftningoch praxis vad gäller bedömningen av arbetsskada bör gesregeringen till känna.Arbetsskadeförsäkringslagen, som är en ramlag, harfunnits och det är nu motiverat med en översyn somsyftar till att komma till rätta med svagheterna i systemet.Detta bör ges regeringen till känna.Samordna arbetsskade- och sjukförsäkringenSocialförsäkringssystemen bör ses över för att ändranuvarande förhållanden. Det är inte acceptabelt att det imånga fall är ekonomiskt mer lönsamt att vara frånvarandefrån arbetet än att arbeta. Det måste löna sig att arbeta.Man skall inte erhålla ekonomiska fördelar av en kortaresjukfrånvaro. Längre och återkommande sjukperiodermåste dock garantera en skälig levnadsnivå.Kompensationsnivån vid långa sjukfall skall därför varahögre än vid korta sjukfall.Vi kan också konstatera att nuvarande system med tvånivåer för samhällets sjukpenning har överlevt sig självgenom att man via avtal tidigare erhållit en hundraprocentigsjukersättning.En samordnad arbetsskade- och sjukförsäkring byggerpå en helhetssyn av den enskilda människan. Man kan ihögre grad ta sikte på behovet och i mindre utsträckningvara beroende av orsaken till behovet. Genom ensamordning kan vidare administrationen förenklas ochväntetiderna kortas. För samhällsekonomin innebärsamordningen ingen ökad kostnad eftersom kostnadernafinns där . I sin nuvarande form har försäkringenvisat sig vara ett mycket dyrbart instrument för atttillgodose det i många fall marginella behovet av extraförsäkringar. Man uppnår vidare att hela ersättningenkommer från en enda källa, vilket minimerar risken för atterhålla ersättning från två håll samtidigt.Vad här anförts om en samordning av arbetsskade- ochsjukförsäkringen bör ges regeringen till känna.Arbete istället för utslagningUtslagningen på arbetsmarknaden sker i ökande tempo.Antalet förtidspensionerade och långtidssjukskrivna harunder 80-talet ökat från 350 000 till 500 000. har också de sociala klyftorna ökat.Förtidspensionering orsakar vanligen ett oerhört stortlidande för den enskilde, som ökningen av antaletförtidspensionerade är samhällsekonomiskt oförsvarbart.Denna utveckling måste stoppas. Det krävs många godainitiativ och en bättre samverkan mellan olika aktörer föratt hindra utslagningen. Det krävs vidare ytterligareresurser för att starta olika försöksprojekt. I detta arbetekan arbetslivsfondens medel ge goda effekter.Om en person efter genomgången rehabilitering har enbestående arbetsnedsättning till mer än hälften, bör iställetför förtidspension ges möjlighet att söka arbete medlönebidragsutfyllnad för den del som motsvarararbetsnedsättningen. Sjunker arbetsförmågan kanlönebidragsnivån successivt höjas. Först närarbetsförmågan i det närmaste helt upphört bör det varaaktuellt med förtidspensionering. Genom detta förfarandekan individen behålla kontakten med arbetslivet.Det har skapat stor oro att regeringen nu ibudgetförslaget aviserar förändrade möjligheter tilllönebidragsanställningar. anser att dettaförslag, om det genomförs, kommer att medverka till ökadutslagning av arbetshandikappade. Vi utvecklar våraståndpunkter i en kommittémotion till årets riksmöte.Arbetslivets organisation måste göras mer flexibel ocherbjuda arbete för människor med både tillfälliga besväroch med mer bestående arbetshandikapp.Datatekniken innebär stora möjligheter förhandikappade att i allt större utsträckning delta iarbetslivet. Det är därför viktigt att den ständigt pågåendeutvecklingen inom datateknikens område kommerhandikappade till nytta.Vi vill upprepa vårt krav på fria handikapphjälpmedel.Genom att staten betalar hjälpmedlen kommer man tillrätta med den ojämlikhet som visat sig råda mellan olikalandsting och inom ett och samma landsting. Vad häranförts om fria hjälpmedel bör ges regeringen till känna.Arbetslivsfonden -- så bör den fungeraArbetslivsfondens medel bör i hög grad kunna användasför att möta 90-talets krav på förnyelse i arbetslivet.Medlen skall användas för att rehabilitera människoroch för att förbättra arbetsmiljöer och sättet att organiseraarbete. Arbetslivsfonden skall uträtta det som inte redanföreskrivs i lagar och förordningar.Arbetslivsfonden bör skapa förebilder som visar hurarbetsplatser kan utvecklas och bli mer säkra och socialt välfungerande miljöer. Den bör stimulera fler företag tillfrivilliga insatser på området. Arbetslivsfonden måste bli etthandlingens verktyg för att bl a kunna forma länkar irehabiliteringskedjan.Fonden bör kunna finansiera yrkesinriktadrehabilitering och omskolning för dem som annars riskeraratt bli förtidspensionerade.Öka rehabiliteringsinsatsernaEnligt undersökningar gjorda vid två försäkringskassor ilandet hindrar arbetsskadeförsäkringen rehabilitering. Dengenomsnittliga sjukskrivningstiden är längrei ärenden som anmälts som arbetsskada. Dessa månaderkan vara helt avgörande för om rehabilitering kan varamöjlig över huvud taget. Den sjukskrivne tror nämligen atthan kan gå miste om fördelaktig arbetskadeersättning omhan avbryter sin sjukskrivning och påbörjar rehabiliteringeller återgår i arbete.Att sjukskrivning kan ske med hel-, trefjärdedels, halv-eller enfjärdedels sjukpenning innebär att den sjukskrivneinte behöver förlora kontakten med arbetslivet.Informationen rörande denna möjlighet måste öka, bådetill läkarkåren och arbetstagarna. varpådrivande i frågan om att uppnå dessa alternativasjukskrivningsperioder. återstår att förändra detta så attäven sjuklönen kan utgår med samma intervaller. Detta börges regeringen tillkänna.För att nå en fullgod rehabilitering krävs en helhetssynpå människan i samhället och ett väl fungerande samarbetemellan läkare, sjukgymnaster, arbetsterapeuter m fl. Den sk Åremodellen erbjuder detta. Här arbetar mantillsammans med den sjukskrivne patienten, kartlägger,analyserar och ställer diagnos och prognos. En individuellrehabiliteringsplan arbetas fram som förankras hos bl aföretagshälsovård, försäkringskassa och arbetsgivare.Utvärderingar visar att modellen fungerar utmärkt. 70procent av dem som deltagit är efter ett och ett halvt årtillbaka i arbetet igen.Samordna rehabiliteringsansvaretFörsäkringskassornas rehabiliteringsansvar inträder idagförst efter uppbärande av sjukpenningersättning i tremånader. Ansvaret för olika former av rehabilitering äruppsplittrat på landsting, kommuner ocharbetsmarknadsmyndigheter. Den oklaraansvarsfördelningen bidrar till en långsam utredningstid ochbristande motivation hos den sjuke.En effektiv och snabb rehabilitering kan åstadkommasbl a genom att arbetsgivaren svarar för de av en sjukskrivning. Därefter börförsäkringskassan redan inom en månad från det attsjukanmälan lämnats till arbetsgivaren kontakta denförsäkrade för att diskutera dennes situation. Det finnsredan på detta stadium möjligheter att planera andrarehabiliteringsinsatser som kan påbörjas så snart enmedicinsk rehabilitering avslutats. Kontakter bör tas medföretagshälsovård och företag om åtgärder på arbetsplatseni ett tidigt skede.Ansvarsfördelningen mellan arbetsgivare,skyddsorganisation och olika myndigheter bör görasklarare. Ett samordnat agerande underlättar en verksamrehabilitering.Vad här anförts om en effektiv rehabilitering bör gesregeringen till känna.Inför arbetsgivarperiodArbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön måste ständigtbetonas.Arbetsgivarens ekonomi belastas inte av en dåligarbetsmiljö. Genom att införa en arbetsgivarperiod fårarbetsgivaren bära kostnaderna för de anställdassjukersättning . Det innebäratt arbetsgivaravgifterna sänks i motsvarande grad. Genomdetta system stimuleras arbetsgivarna att ta ett ökat ansvarför arbetsmiljöfrågorna. Ersättningssystemet blir enklareoch motverkar olika former av missbruk.Arbetsgivarnas ansvar för sjukförsäkringen kan bli betungande för de mindre företagen. Dessabör därför kunna teckna en särskild sjukförsäkring.Vidare bör, som sker i vissa andra länder, undantaggöras för kroniskt sjuka. avser att återkommatill frågan om arbetsgivarperiod i samband med den i aprilaviserade propositionen om sjuklön.Differentiera arbetsgivaravgifternaEn bra företagsmiljö skall kunna premieras, medan endålig arbetsmiljö bör bli mer kostsam för företagen.Införandet av en arbetsgivarperiod innebär attarbetsgivaravgiften kan sänkas. Kostnaden bör drabba demsom kan påverka utfallet -- arbetsgivarna.I samband med de aviserade förändringarna isjukförsäkringssystemet avser vi att åter aktualisera frågan.Klassificera arbetsuppgifterna och sätt gränsvärdenFör att minska framför allt antalet belastningsskadorkrävs konkreta riktlinjer om arbetets organisation.Tidsgränser för hur länge människor skall få arbeta medmonotona, repetitiva arbetsuppgifter bör fastställas.Vid fastställande av tidsgränser måste man se till attarbetstagaren på övrig arbetstid gör helt andra rörelser,annars blir gränsen verkningslös. Man måste också ha iminnet att varje människa är unik. Den gräns som fastställskan egentligen bara uppfattas som ett riktmärke.I klassificerar man arbetsuppgifter isvårighetsgrader på en femgradig skala, där skalsteg 1motsvarar vad man kan definiera som rent rutinarbete ochskalsteg 5 motsvarar kvalificerad problemlösning.Arbetsuppgifter bör enligt denna teori ligga över skalsteg 2och innehålla arbetsuppgifter som fordrar både tanke- ochuppfinningsförmåga. Nivå 2 uttrycks som ett slags''hygieniskt gränsvärde''. Dessa grunder för klassificering avarbetsuppgifter beaktas sedan vidorganisationsförändringar på olika företag.Forskning för att få fram gränsvärden för fysiskabelastningar pågår på arbetsmiljöinstitutet.Det är angeläget att denna och liknande forskning kan liggatill grund för en annan utformning och organisation avarbetet.Vad här anförts om klassificering av arbetsuppgifter ochom att sätta gränsvärden bör ges regeringen till känna.Inför personalekonomiska bokslutFöretagens ekonomiska bokslut redovisar inte helabilden av ett företags status. De bör enligt vår meningkompletteras med ett socialt bokslut, som kan fungera somen varningssignal för försämrade arbetsmiljöer. Sämrearbetsförhållanden eller minskat inflytande är exempel påfaktorer som måste vägas in i företagets bokslut.Sjukfrånvaro och personalomsättning bör redovisas öppet.Modeller med personalekonomiska bokslut synliggör ettföretags alla kostnader och öppnar möjligheter att investerarätt.För stora arbetsplatser bör redovisningen ske ianslutning till den ekonomiska årsredovisningen. Föroffentlig förvaltning i anslutning till den årligaverksamhetsberättelsen. Personalekonomiska bokslut harinförts bl a på med positiva resultat främstpå korttidsfrånvaron.Vad här anförts om betydelsen av personalekonomiskabokslut bör ges regeringen till känna.Obligatoriska introduktionsprogram behövsArbetsskadorna bland unga fortsätter att öka. 1989skadades 1 600 ungdomar . Statistiken bekräftar attmånga minderåriga får för kort introduktion. De lämnasalltför snabbt ensamma i sitt arbete utan att en arbetsledaretar ansvar för inskolningsperioden. Enligtarbetarskyddsstyrelsen sker avungdomsolyckorna redan under den på detnya arbetet. av alla olyckor bland ungdomarpå arbetsplatserna inträffar . Ofta berorolyckorna på att introduktionen är bristfällig.Inte bara för ungdomar är introduktionen till ett nyttarbete ofullständig. Även om ungdomar kan anses utgöraen särskilt utsatt grupp krävs att alla nyanställda erbjudsobligatoriska introduktionsprogram på alla arbetsplatser.Vad här anförts om obligatoriska introduktionsprogrambör ges regeringen till känna.Förbättra den psykosociala miljönAntalet arbetsskador orsakade av psykosociala faktorer,som stress, problem med arbetskamrater etc, har studeratsmed hjälp av ISA-systemet till 1988.Under 1988 rapporterades nära tio gånger så många fall somunder början av perioden. Vissa yrken har fler anmälda fallän andra. Socialsekreterare och hemvårdare ärhögriskyrken enligt statistiken.Alkoholmissbruk bland anställda är ett mycket stortproblem på många arbetsplatser. kostaralkoholen svenskt näringsliv . Med hänsyn till derisker, sociala problem och stora kostnader som är förenademed alkoholkonsumtion på en arbetsplats anser vi attsärskild uppmärksamhet måste riktas mot dessa frågor.All konsumtion av droger på arbetsplatser måstebekämpas på allvar. Ett sätt kan vara att anställa enarbetskamrat med verkligt engagemang och kunnande iolika personalfrågor. Denna arbetskamrat bör stå utanförden formella företagshälsovården, personalomsorgen ochfacket och bara representera sig själv som någon man kantala med och som kan ge hjälp. Projekt ''kamrat på heltid''har prövats med framgång bl a i Lund.Bruket av alkohol eller andra droger på arbetsplatsernakan ytterst antas vara beroende av de normer som finns.Positiva attityder till alkohol och andra droger måste därförmotarbetas. Drogpolitiska program bör upprättas på varjearbetsplats.Haschtester kan vara ett redskap för företagen atttillgripa vid nyanställning för att undvika narkotikaproblempå företagen. En skiljenämnd har givit Scaniaklartecken att fortsätta med sådana tester. Domen harprincipiell betydelse i och med att den öppnar möjligheterför andra företag att stävja haschmissbruk på arbetsplatsen.Alkoholtester bör genomföras i första hand för särskiltriskfyllda arbeten.Ett annat stort och svårhanterligt problem ärmobbningen, utfrysningen av arbetskollegor. Fackligamobbningsjourer har startats bl a av TCO i ochverksamheten uppvisar goda resultat. Skyddsombud ellerandra med erfarenhet av dessa och liknande frågor tar emottelefonsamtal från drabbade människor som får varaanonyma. Vi anser att ökade insatser för att förhindamobbning på arbetsplatser bör komma till stånd.De psykosociala frågorna bör enligt vår mening ges ökatutrymme i arbetsmiljöarbetet.Vad här anförts om åtgärder för att förbättra denpsykosociala miljön bör ges regeringen till känna.Öka samarbetet mellan företag och myndigheterFlera projekt pågår som syftar till ökat samarbete mellanföretag och myndigheter.I ett projekt är målet att alla arbetsskador som anmälstill skall åtgärdas så fort som möjligt. Nären anställd drabbas av arbetsskada skall en plan upprättasför vidare handlande. Företagen åläggs att beskriva vadman tänker göra för att förhindra nya skador och datum dåskadorna skall vara åtgärdade. Alla anmälningar skickas tillförsäkringskassan och yrkesinspektionen.I ett annat projekt skall arbetsgivarna kunna erbjudasina anställda möjlighet att prova på ett annat arbete ocheventuellt byta arbete. Det är främst de långtidssjukskrivnasom man vill nå genom att erbjuda vakanta tjänster.Arbetsbytet fungerar som ett slags rehabilitering, denanställde får arbeta i en annan arbetsmiljömed nya arbetskamrater. Det kan också ses som en form avvidareutbildning. Den första utvärderingen av projektetvisar att det gått över förväntan.Det är angeläget att liknande projekt inarbetas i denvanliga verksamheten och kommer till stånd på olika platseri landet. Arbetsgivarens ansvar och de anställdasengagemang är avgörande för att så skall ske.Sjukpenning under rehabiliteringUtnyttjandet av försäkringsförmånen utbildning försjukskrivna har ökat i och med att den försäkrade numeramåste kunna direktplaceras innan försäkringens ansvarupphör. Det finns därför inte längre någon gräns för hurlång tid en försäkrad kan uppbära sjukpenning underrehabilitering.Riksrevisionsverket har i en rapport föreslagit enöversyn av reglerna om sjukpenning vid rehabilitering. Denförändrade praxisutvecklingen på detta område har delvisförändrat försäkringen, skapat en dyrbar försäkring samtgivit upphov till orättvisor och även missvisandesamhällsstatistik.Vi anser att det finns skäl som talar för att sjukpenningenför rehabilitering bör utgå enligt liknande villkor som gälldeföre praxisutvecklingen fr o m 1983.Om dessa förändringar vidtas sparas av allt att dömamiljardbelopp in på sjukförsäkringen. Besparingen tordeenligt våra beräkningar uppgå till ca två miljarder. Troligtviskommer en liten kostnadsökning att bli fallet inomarbetsmarknadsutbildningen.Vad här anförts om behovet av en praxisändring när detgäller sjukpenning under utbildning bör ges regeringen tillkänna.Uppmärksamma kvinnors arbetsmiljöArbetsmiljökommissionen har på ett grundligt sättredovisat de mest utsatta arbetena. Sammanställningenvisar att det ofta är kvinnor som utför dessa arbeten, somsjukvårdsbiträden, lokalvårdare och industriarbetare.Kvinnorna drabbas framför allt av belastningsskador p g aav ensidiga och monotona arbetsuppgifter.Statistiken visar verkligheten. Belastningsskadornaleder ofta till långa sjukskrivningar, i genomsnitt mer än 100dagar . av alla arbetssjukdomar ärorsakade av belastningsbesvär. Att belastningsskadoralltjämt, trots arbetsmiljöförbättringar och ökad kunskap,är en folksjukdom torde bero på svårigheten att i grundenändra en arbetsplats organisation. Det kan också bero på attkvinnors möjligheter att påverka är sämre genom att mångakvinnor arbetar deltid och engagerar sig mindre än män ifackligt arbete.Inslaget av invandrarkvinnor i riskyrken är stort. Dessahar p g a en annan kvinnoroll och språksvårigheter särskiltsvårt att kunna påverka sin arbetsmiljö.Ökad medvetenhet och flexibilitet leder till en bättrearbetsmiljö för kvinnor. Det i sin tur kräver att kvinnorsarbeten kan få ett annat innehåll och uppvärderas. Ensärskild utbildning för kvinnliga skyddsombud kan vara ettsätt att ''lyfta'' kvinnors arbetsmiljö på ett företag.Vad här anförts om åtgärder för att förbättra kvinnorsarbetsmiljöer bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en ändrad lagstiftningoch praxis vad gäller bedömningen av arbetsskada,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avarbetsskadeförsäkringslagen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en samordning av arbetsskade-och sjukförsäkringen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fria handikapphjälpmedel,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sjuklönens utformning,6.