mot · GE02Ub546 · 1991-01-25 00:00:00 — 1981 föreslog den s.k. huvudmannaskapskommittén ettenhetligt statligt huvudmannaskap för all dåvarandekommunal högskoleutbildning.Moderata samlingspartiet har hävdat denna linjeinte minst med hänsyn till en enhetlig utbildningskvalitetoch en starkare forskningsanknytning förvårdutbildningarnas del. Riksdagsmajoriteten haremellertid avslagit våra motionskrav.Det är desto mer intressant att Göteborgskommunstyrelse med förre socialminister spetsen liksom och läns vårdskoleförbunds styrelse i en skrivelse tillregeringen begärt att förhandlingar skall tas upp omöverförande av i till statlighuvudman.Göteborgs och är ettkommunalförbund mellan kommuner och landsting.Förbundet är huvudman för såväl vårdgymnasierna somvårdhögskolan.Den grundläggande idén bakom utvecklingen av densnabbt växande är att de ca 2 000 studenterna vid olika utbildningar --sjuksköterskeutbildning, arbetsterapeututbildning,sjukgymnastutbildning, laboratorieassistentutbildning etc --skall ha tillgång till en fullständig högskola. Studenternakan på detta sätt beredas en rak väg från grundutbildningtill forskarutbildning. skall därför omfattaen högskolas alla verksamheter: grundutbildning inklusiveyrkesspecifik påbyggnadsutbildning, överbryggandeutbildning som ger kompetens för bl.a. forskarutbildningsamt forskning och utvecklingsarbete.Utvecklingen inom i har ägtrum i nära samverkan mellan ochuniversitetet i , främst de medicinska ochsamhällsvetenskapliga fakulteterna. Flertalet utbildningarvid har en naturlig anknytning till ämnen ochinstitutioner vid . Det gäller t.ex. arbetsterapioch medicinsk rehabilitering, hörselvård, socialt arbete,odontologi samt laboratorieassistentutbildningensinriktningar.En professur i klinisk vårdforskning är under tillsättning.Utvecklingen vid i visar att vimoderater har haft rätt i vår uppfattning attvårdhögskolorna bör knytas till universitet och högskoloroch att vår kritik mot det landstingskommunalahuvudmannaskapet varit befogad. ställs ju utanför dennaturliga anknytningen till forskningen. Olikheter iregelsystemen motverkar ett effektivt utnyttjande avresurserna -- inte minst av kompetenta lärarkrafter -- ochvårdhögskolans lärare hindras i sina strävanden att utvecklavårdskolan.Ett statligt huvudmannaskap för den i daglandstingskommunala högskoleutbildningen är enförutsättning för en positiv utveckling av vårdyrkena iframtiden.Inte minst med hänsyn till den medicinska och tekniskautvecklingen, ett ökat antal äldre med stora vårdbehov, dennya inriktningen mot vård i hemmet och ökat samarbetemellan vård och socialtjänst kommer nya och ökade krav påvårdyrkenas utövare att ställas inför 1990- och 2000-talen.Därtill kommer de krav som det internationella samarbetetställer.Vårdutbildningarna måste knytas till envårdvetenskaplig utveckling som ett komplement till denmedicinska och tekniska utvecklingen. Detta kommer attmedföra höjd status för vårdyrkena, vilket är alldelesnödvändigt med hänsyn till rekryteringen ochpersonalförsörjningen inom hälso- och sjukvården samt desociala omsorgerna.Vi anser -- som ovan sagts -- att vårdhögskolorna börligga under statligt huvudmannaskap.Vi är emellertid medvetna om att en sådanhuvudmannaskapsförändring kan medföra ökade krav ochkostnader. Vi vill därför stödja den framställning tillregeringen som gjorts om ett överförande av vårdhögskolani till statlig huvudman som ett första steg i ennödvändig utveckling för del. Vi anser attregeringen bör uppta förhandlingar med denförhandlingsdelegation som utsetts av de berördahuvudmännen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statligt huvudmannaskap förvårdhögskolan,2. att föreslår att regeringen upptarförhandlingar med den förhandlingsdelegation som utsettsbeträffande i i syfte att -- som ettförsta steg -- överföra i till statlighuvudman.