mot · GE02N45 · 1991-03-06 00:00:00 — Budgetarbetet har därförinriktats på att inom ramen för en balanserad budget skapautrymme för offensiva investeringar som främjar denekonomiska tillväxten''.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning om värdetav offensiva framtidsinvesteringar. Vad vi däremot inte kanställa upp på är att dessa investeringar nödvändigtvis måsteinnebära besparingar på andra områden i statsbudgeten. Iett läge då konjunkturen viker finns det all anledning attöverväga en underbalansering av budgeten i syfte att hävdasysselsättningen. skiljer sig från regeringen idet att vi anser att rätten till arbete inte enbart är ettlångsiktigt mål utan också ett mål i det korta perspektivet.Vänsterpartiet föreslår mer omfattandeinfrastruktursatsningar än regeringen. Redan i vårtbudgetförslag under allmänna motionstiden avsatte vi 4,5miljarder kronor mer än regeringen till offentligainvesteringar. Våra anslag till utbildningen överstegregeringens med en dryg miljard. fyller vi på medytterligare pengar till bl.a. trafiksystemet och högskolan.Inte heller dessa satsningar är finansierade fullt ut.Vänsterpartiets sammantagna budgetförslag uppvisardärför ett underskott.Vi har medvetet valt att prioriotera målet om fullsysselsättning framför balansen i statsbudgeten. Det ärenligt vår uppfattning inget fel i att staten lånar pengar tillnödvändiga framtidsinvesteringar i ett läge dåsysselsättningen hotas. I nuvarande läge är det tvärtom ettkrav om man på ett trovärdigt sätt vill kämpa för målet omrätten till arbete.3. Ekologisk näringspolitik -- en del av tillväxtenVårt samhälle har för länge sedan sprängt ramarna förett fungerande ekologiskt system. Vi tär på jordens ändligaresurser och vi fördelar användandet av dem ytterstorättvist sett i ett globalt perspektiv.Framtidsfrågorna när det gäller miljön måste handla omkamp mot resursslöseri, sparande som livsform ochalternativ som är förnyelsebara. Detta gäller all mänskligverksamhet, således även industrin. Vid forskning för nyaprodukter måste som en självklar del frågan om hur mycketoch vilka råvaror som ingår och vilka material som användsfinnas med. Råvaru- och materialbalanser måste upprättasoch en livscykel- och kvittblivningsspecifikation måstegöras. Allt måste mynna ut i miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar av de varor man villproducera.Ledstjärnan måste vara att genom samhällsutveckling,ekonomi och forskning inlemma industrisamhället i ettfungerande ekologiskt system.Tillväxt kan innebära en förnyelse av industrin och kanleda till miljöförbättringar. Tyvärr kan tillväxt också skapaen större miljöförstörande enskild konsumtion. Ökadkonsumtion leder ofta till resurs- och miljöförstörandeverksamheter. Flygsektorn växer, bilarna blir allt fler,lyxkonsumtionen ökar. Däremot får konsumtion avlågresursområden som kultur, vård, omsorg och utbildningstå tillbaka. Tjänsteproduktionens tillväxt tillhör även denlågresurssamhället, speciellt om en del av detta evigakonferensande begränsas och ersätts av telefonkonferenser,faxkommunikation m.m. Industriproduktionen tillhörsorgligt nog ännu inte lågresurssamhället.Ekologins slagskugga hänger över svensk industri påmer än ett sätt.Hur förändrar man industriproduktioneni den riktning som skisseras ovan?Hur förvaltar svenskindustri de möjligheter som finns för tillväxt inom enav de mest expansiva sektorerna -- miljöteknik?Så gott som all produktion är linjär, vilket betyderatt råmaterial omvandlas till produkter som sedan bliravfall. En ytterst liten del recirkuleras. Exempelvis gårendast (en procent!) av världens plastproduktion tillåtervinning. Industrins miljöinvesteringar har fördubblatsmellan 1985 och 1988. Men det betyder ändå att av investeringarna är miljöinvesteringar. Fortfarandeär utsläppen från industrin ett problem, om än inte lika stortsom . Mycket positivt har hänt. Men det är nuviktigt att gå vidare. Kraven på att nå ner tillbelastningsgränserna i naturen måste skärpas. Utsläppen avgiftiga metaller och persistenta organiska föreningar skallvara så låga att miljöeffekten är noll. Utsläppen av naturligtförekommande ämnen skall bara tillåtas upp till denbelastningsgräns som olika ekosystem kan tåla. På siktmåste vi acceptera driftsnedläggningar av verksamhet sominte har den långsiktiga överlevnadsmöjligheten och sominte klarar miljökraven.Vi föreslår att del av medel från miljöavgifter fonderasför att skapa nya arbetstillfällen som ersätter de som fallitbort i företag som inte klarar ovanstående krav.Uppstädandets epok är överNu måste industrin i ökad utsträckning satsa påförebyggande verksamhet på miljöområdet. Från-vaggan-till-graven-planering måste genomsyra all produktion. Närman gör en teknikförändring är det viktigt att försöka sekonsekvenserna. Det gäller naturligtvis de tekniska ochekonomiska konsekvenserna, men även de medicinska,biologiska och sociala konsekvenserna. Varje nyttinvesteringsbeslut måste betyda att man gör en långtgåendeutredning av den miljöpåverkan som sker. När nyaprodukter introduceras på marknaden skallmiljökonsekvenserna ha utretts. Företaget skall också varaklar över de eventuella skyddsåtgärder som behövs. Manskall också följa upp sin produkt och förebyggamiljöproblem i produktionen och på marknaden. Företagetskall även ställa krav på sina underleverantörer att de leverupp till det miljöprogram företaget har. Ett samarbetemellan myndigheter, miljöorganisationer, fack och industrimåste till eftersom oftast de verkliga experterna påprodukterna och tillverkningsprocessens miljöfarlighetfinns hos det tillverkande företaget. Hela dennaövervakande process måste kompletteras med externamiljörevisorer som kan ge information till konsumenter,aktieägare, försäkringsbolag, kreditgivare och allmänhetom hur det står till med miljön i företaget. Internamiljörevisorer blir allt vanligare, speciellt bland de störreföretagen. Dessa kan fungera som ett interntledningsinstrument tillsammans med annan verksamhetsom juridik, finans, produktion m.m., men det räcker inte.En bra start på verksamheten med externa miljörevisorerkan vara att börja med de koncessionspliktiga företagen.Miljöteknik som tillväxtI dag omsätter världsmarknaden för miljöteknikuppskattningsvis 1 800 miljarder. Tillväxten ligger på 20--, vilket påminner om databranschen när dengick som bäst. Hur har de regeringar vi haft under desenaste 15 åren understött och hjälpt framspjutspetsteknologin inom t ex industrin för miljövänlig,inhemsk och förnybar energi? I energipropositionen 1979stod det:Det krävs även en bedömning av utsikterna till nyatekniska lösningar och system samt till utnyttjande avenergislag som inte haft någon nämnvärd betydelse iSverige. Särskilt intresse bör, som framhålls iregeringsförklaringen, ägnas åt möjligheterna att utnyttjade förnyelsebara energikällorna.Energiproposition årgång 1981:En successiv utveckling skall ske mot ett energisystem ihuvudsak baserat på varaktiga, helst förnybara ochinhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan.Årgång 1987:Ekonomiska och industriella skäl talar för att vi så snabbtsom möjligt sätter igång processen att utveckla alternativaenergiformer och förbättra hushållning med energi.1991:Landets elförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som i största möjliga utsträckning grundas påvaraktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samten effektiv energihushållning.I drygt 15 års tid har man i ord haft samma mål. Vissaresultat har uppnåtts men de har i huvudsak sin grund iprissättning och privata företagsinsatser. är det t.ex.fortfarande så att inte ens får en procent av sittenergibehov tillgodosett av de inhemska, förnybaraenergislagen vind-, sol- och vågenergi. I stårenbart vindenergin för av den danska elkonsumtionen. Svenskenergitillförsel består av importerad energi -- har importtillförselendast sjunkit ! Energihushållning m.m. har ej heller medfört attenergikonsumtionen har minskat.Av dessa och en rad andra fakta framgår att Sverigetappat åtskilliga år i utvecklingen av miljöanpassad teknikoch system som inte enbart är miljövänliga utan också påsikt helt ofrånkomliga. Dessutom utgör de framtida godaexportbranscher.På en rad områden har möjlighet att bli ettledande land när det gäller miljöanpassad produktion.Inom kommunikationssektorn gäller det dels utveckling avkollektiva färdmedel och utveckling av en mermiljöanpassad bil, och dels utveckling av elektroniskakommunikationsmedel. Även framtagandet av förnybara,miljövänliga bränslen är en sektor där -- i sambandmed bl.a. jordbrukets omstrukturering -- kan bidra.Demokratiseringen och den nya öppenheten i öst haravslöjat ett gigantiskt behov av investeringar i ny,miljövänlig teknik och anläggningar inom i stort sett allaområden. Med hänsyn till den labila politiska situationenbör investeringar göras i infrastruktur m.m. som ärgrundläggande och som kvarstår även efter ett mer ellermindre kaotiskt förhållande i samhället, t.ex. utbildning.Även anläggningar som vi vet kommer att behövas oavsetthur samhället utvecklas bör förberedas och genomföras istörsta möjliga utsträckning, t.ex. reningsverk och nyakollektiva transportmedel. ABB Fläkt tillhör ett av deföretag som borde ha lysande möjligheter att hjälpa till iuppstädandet av Östeuropa.Av ren självbevarelsedrift borde företag som ,och skynda på med sina freonfria kylskåp ochmiljöbilar. Konkurrenterna utomlands väntar inte. Ellertänker svensk industri hamna i samma läge som Facit gjordenär japanerna kom med sina miniräknare? Företag somidag låter miljöaspekterna integreras i företagets olika delarkan vända detta till en konkurrensfördel. Företaget arbetarpå med olika åtgärder för att skona miljön. När reglernasedan ändras av myndigheterna har företaget redan lagtpengarna på investeringen och har dessutom skaffat sigkunskaper och erfarenhet på miljöområdet som gör attföretaget har en bättre position än sina konkurrenter. Detkan dessutom vara lönande på andra sätt. Företaget har ett miljöprogram kallat ''Prevent Pollution Pays''.Detta miljöprogram har pågått och har sparatmotsvarande åt företaget.Vad görs då internationellt? har med sedvanlignoggrannhet satsat nationellt. handelsministeriumhar engagerat 100 företag i jätteprojekt kringväxthuseffekten. Projektet skall pågå . I Tysklandsatsar bilindustrin. har investerat i enexperimentfabrik i , där försök görs med attåteranvända plast- och glaskomponenter -- och ävenfärgen -- från en del bilmodeller. BMW har gått längre medett program kallat DFD (Design for disassembly) där manpå prov jobbar med en sportvagn, Z 1, som kan tas isär ungefär som man skalar en banan.Där skiljer man plastkroppen från metallchassit på bara 30minuter. Är detta början till slutet för bilkyrkogårdarna?Som en miljöexpert på tyska handelskammaren i Bonnsäger: ''Made in '' har stått för kvalité ochpålitlighet. kommer det att stå för ''Made witha green sensibility''.Vänsterpartiet begär att regeringen tar fram ett programför hur sektorn för miljöteknik skall främjas i en framtid.4. Andra frågor om tillväxtenVattenfall och domänverketRegeringen säger om : ''att med hänsyn tillverkets omfattande sociala och regionala betydelse bör maninnan man tar slutlig ställning till associationsformenanalysera möjligheterna att bedriva verksamheten inomramen av en utvecklad affärsverksform''. Detta uttalandetolkar vi så att affärsverken generellt sett kan utvecklas motstörre effektivitet och flexibilitet och att fördelarna medaktiebolagsformen inte är så stora att vi anser att enövergång till bolag för och domänverket ärmotiverad.Affärsverken påverkas av statens strävan attförvalta sitt kapital effektivare. anser att detär önskvärt med ett effektivare resursutnyttjande isamhället, bl.a uttryckt i en korrekt värdering av de statligakapitaltillgångarna och i ett ökat avkastningskrav på dessa.Detta kan leda till en rättvisare prissättning och därmedockså skapa bättre förutsättningar för en långsiktiglönsamhet inom de aktuella branscherna. Utdelningen pådet samhällsägda kapitalet kan också användas förangelägna investeringar, t.ex. i infrastruktur.Affärsverken har av tradition tagit på sig ett antalangelägna uppgifter av social, regionalpolitisk,konsumentpolitisk och försvarspolitisk natur. Det är viktigtatt dessa åtaganden fortsätter. Övergång tillaktiebolagsformen kan ge intrycket att det är frågan omförsta steget i en process mot utförsäljning och privatiseringav och domänverket. Det kan också ge intrycketatt man avsvärjer sig sitt sociala och regionalpolitiskaansvar.Aktiebolagsformen har också den nackdelen attriksdagens direkta politiska inflytandet över verksamhetenförsvinner. Mot denna bakgrund avvisar vänsterpartietregeringens förslag att verksamheten vid statensvattenfallsverk utom storkraftnätet överförs till ettaktiebolag /92.Vänsterpartiet har i energipolitiska sammanhangbetecknat som en koloss på lerfötter och som ettavgörande hinder för en resurssnål och småskaligenergipolitik. Vi har framhävt behovet av att dela uppVattenfall i ett antal regionala enheter. Detta är betydligtviktigare än associationsformen i sig.Det är också angeläget att , som ägare avsvenska kärnkraftverk, förbjuds att göra sådanainvesteringar i kärnkraftverken att kapaciteten påtagligtökar eller som i praktiken innebär att man stegvis ersätterett åldrande kraftverk med ett nytt. Förbud måste ocksåfinnas mot investeringar i utländsk kärnkraft.Även om skulle besluta om bolagisering avVattenfall måste skyddet av de naturskyddade älvarna ochderas fallhöjder garanteras.Vad gäller domänverket avvisar medhänvisning bl.a. till näringsutskottets ställningstagandehösten 1990 förslaget om försäljning av skogs- ochjordbruksmark till ett värde av 950 miljoner kronor.Vi anser också att även om domänverket bolagiserasmåste frågan om de fjällnära skogarna, domänreservatenm.m. av naturvårdsintresse få en tillfredsställande lösning.Vidare måste åtaganden om virkesleveranser till mindresågverk i inland fullföljas.IndustrifondenMot bakgrund av den uppmärksamhet somsmåföretagens svårigheter att få tillgång till riskvilligtkapital fått ter det sig minst sagtegendomligt att, som regeringen gör, hänvisa till banker ochandra finansieringsorgan för medverkan vidriskfinansiering. Dessa har påtagligt visat sin oförmåga attfylla denna viktiga uppgift. Det är därför inte motiverat attminska industrifondens stiftelsekapital med 350 milj.kr. pådet sätt som regeringen föreslår, även om fonden fårmöjlighet att ge statliga garantier för banklån.Forskningsbaserade småföretagVi delar i stort regeringens positiva bedömning av s.k.forskningsbyar, industriparker och kuvöser som vuxit frami anslutning till universitet och högskolor. Vänsterpartietanser emellertid att den framställning som gjorts av Umeåuniversitet och kommun om att SIND och STUskulle ges uppdrag att utarbeta en modell förnäringslivsutveckling baserad på bioteknik borde få enmera konstruktiv behandling. anser attbiotekniken är ett område med en stor utvecklingspotentialsom kan omsättas i företagsamhet av alla storlekar. Mot denbakgrunden bör den nya myndigheten som skall ersättaSIND, och ges i uppdrag att ta fram ett programför bioteknik som också utnyttjar erfarenheterna från IT-programmen.Förändring av lagen om utländska förvärv av svenskaföretag m.m.I proposition 1989/90:88 redogjorde regeringen utförligtför frågor om internationella investeringar och förordade enförändring av svenska regler för utländska företagsförvärvmot större likhet med EGs regler på området. I december1990 beslöt att bör eftersträva att blimedlem i den Europeiska gemenskapen med bibehållenneutralitetspolitik. återkommer man med förslag tillprinciputtalande att den svenskaföretagsförvärvslagstiftningen bör anpassas till EGs reglerså snart som möjligt. Dessa innebär att begränsningar imöjligheterna att förvärva företag endast får finnas för attsäkerställa allmän ordning, allmän säkerhet och folkhälsa.Vi vill i detta sammanhang hänvisa till vårtställningstagande i samband med prop. 1989/90:88 i motion1989/90:N59 och till att vi avvisat svenskt medlemskap i upprepar vårt krav på sådant förslag till ändring avföretagsförvärvslagstiftningen som gör det möjligt attbevara de största och viktigaste företagen i svensk ägo ochsom garanterar de fackliga organisationerna stort inflytandevid företagsköp och försäljning.Effektivare myndighetsstrukturDet är viktigt att statliga myndigheter är effektivtorganiserade och att dubbelarbete undviks. Enmyndighetsstruktur som en gång varit ändamålsenlig kangivetvis på grund av ändrade förutsättningar bli föråldrad.Vänsterpartiet accepterar regeringens bedömning att en förnya näringspolitiska uppgifter ändamålsenligmyndighetsstruktur bäst uppnås genom att , SINDoch STU läggs ner och ersätts med ny myndighet förnäringspolitiska frågor. Vi anser att det är självklart attdenna omorganisation sker på ett sådant sätt att denberörda personalens önskemål om nyanställning i statligverksamhet och/eller utbildning m.m. tillgodoses. Vi villockså understryka vikten av ett starkt och effektivt stöd tillteknisk FoU och till energi FoU.Det är också betydelsefullt att den nya myndighetensnabbt kommer igång med sin verksamhet så att inget glappuppstår mellan den nya och de gamla myndigheterna.JordförvärvslagenEn förändring av jordförvärvslagen är nödvändig. Vianser dock att vissa särskilt attraktiva områden (exempelvisStockholms skärgård, och Östergötlandsskärgård) måste undantas från liberaliseringen avjordförvärvslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tredje vägens misslyckande,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillförsel av regionalpolitiskamedel till underleverantörerna för forskning ochutbildning,1]2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om AP-fondernas roll,3. att beslutar att de regionalariskkapitalbolagen bör startas enligt vad somanförts i motionen,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljökonsekvensanalyser ochmiljökonsekvensbeskrivningar,2]4. att beslutar att medel från miljöavgifter skallfonderas för nya arbetstillfällen i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att av regeringen begär ett program ommiljöteknik i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att avslår regeringens begäran att omvandlastatens vattenfallsverk och domänverket till aktiebolag,7. att hos regeringen begär förslag om regionaluppdelning av ,8. att hos regeringen begär lagförslag somförbjuder investeringar i svensk och utländsk kärnkraft ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de naturskyddade älvarna,10. att avslår regeringens förslag omförsäljning av skogs- och jordbruksmark för domänverket,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de fjällnära skogarna,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om virkesleveranser,13. att avslår regeringens begäran att minskaindustrifondens stiftelsekapital,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om program för bioteknik,15. att hos regeringen begär lagförslag tilländring av företagsförvärvslagstiftningen i enlighet med vadsom anförts i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om effektivare myndighetsstruktur,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jordförvärvslagen.2]