ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02N101 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:147 Förstärkt konkurrens på livsmedelsområdet I propositionen föreslås en lagstiftning som innehåller ettstraffsanktionerat förbud mot vissa former av samverkanmellan näringsidkare på livsmedelsområdet. samverkan mellan primärföreningar. Dessa skall enligtförslaget uppträda som konkurrenter till varandra på demarknader där de verkar. Detta innebär ingrepp i denkooperativa företagsformens speciella karaktär som byggerpå samverkan i stället för konkurrens. Den kooperativaföretagsformen har att verka på en konkurrensutsattmarknad, men väljer samverkan före konkurrens för att nåeffektivitetsmålen.Vi är överens med propositionen att monopol i vilkaformer det än förekommer måste bekämpas.Därför kan det finnas skäl att stärka konsumenternasställning i en förnyelse av livsmedelspolitiken. Däremot börman vara aktsam med lagstiftningsinsatser som föreslås ipropositionen som även får konsekvenser för den federativaföretagsformens möjligheter att verka på en marknad.Särskilt i ett läge då konkurrenskommittén f.n. utrederfrågan om denna problematik gällande den federativaorganisationsformens ställning i förhållande tillkonkurrenslagstiftningen.I utredningen belyser man främst generella ochprincipiella frågor kring federationsbegreppet och dessrelationer till koncernbegreppet för aktiebolag. De börpåpekas att denna utredning tillkommit bl.a. genom etttillkännagivande från riksdagen.Propositionens förslag om förbud mot marknadsdelningoch prissamarbete m.m. inom jordbrukssektorn föregriperovanstående utredningsresultat och ställer den federativaorganisationsformen i sämre läge i en jämförelse medkoncerndriven verksamhet. Lagen undantar verksamheterinom en koncern och inom primärföreningar. Udden riktashär mot kooperativ samverkan, dvs. Därigenom är det än svårare attuppnå den konkurrensneutralitet som enligt uttalande frånbåde näringsutskott och riksdag skall råda mellan olikalikvärdiga företagsformer. Hänsyn tas inte tillkooperationens särart som företagsform.Risk föreligger att man genom propositionenslagstiftningsförslag bygger in begrepp som kan komma attge NO rätt att ingripa i kooperativa föreningarsdemokratiska struktur. Effekten kan bli att man genomlagstiftningsåtgärden stimulerar fram en ökad bolagiseringoch koncernbildning. Därigenom försvagas denkooperativa samverkansformens ställning som förenar bådeekonomiska och sociala mål. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lagstiftningen om konkurrenspå livsmedelsområdet systematiskt utformas så att man ejdiskriminerar en företagsform framför en annan.
mot · GE02N106 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:125 Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /91 Regeringen föreslår ett nytt anslag på innevarandebudgetår i överenstämmelse med de stödformer somregeringen föreslagit i proposition 1990/91:88 omenergipolitiken.I vår motion (1990/91:N88 (m534)) med anledning avdenna proposition har vi utvecklat vår syn på subventionertill olika slags s.k. energisparåtgärder. Erfarenheterna frånstatligt stöd till s.k. energibesparande åtgärder har varitdåliga.Det är enligt vår mening inte motiverat att inrätta ettnytt anslag för effektivare elanvändning på budget förinnevarande budgetår. Regeringens förslag bör därföravvisas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag att till Vissaåtgärder för effektivare användning av elenergi påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /91anvisa ett reservationsanslag av .
mot · GE02N107 · 1991-04-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:154 Rörelseregler för bank m.m. I regeringens prop. 1989/90:76 som sedermera blevriksdagens beslut påpekades:-- -- -- att främja näringslivets utveckling i glesbygden,och då särskilt småföretagsamheten, med hjälp avglesbygdsstöd är emellertid inte tillräckligt för att trygga enlångsiktig positiv utveckling. Det fordras kompletterandeinsatser inom många samhällssektorer och en satsning påden lokala infrastrukturen. För att glesbygden ochlandsbygden skall kunna utvecklas ekonomiskt, socialt ochkulturellt krävs en helhetssyn där myndigheter, verk ochorganisationer på alla nivåer samverkar. Viktigt i dettasammanhang är att på olika sätt, genom flexibla lösningar,få till stånd en samordning av olika samhällssektorersverksamheter i glesbygd. Om så inte sker riskerar denäringslivsfrämjande insatserna med hjälp av t.ex.glesbygdsstöd att vara förgäves.Postverket aviserar mycket genomgripande förändringari sin verksamhet. Ett mycket stort antal postkontor kommeratt avvecklas. Försök pågår för att söka samverkan medandra intressenter främst på landsbygden och i glesbygd.Goda försök har gjorts att köpa postservice av banker iglesbygd, som exempel kan nämnas i Kramforskommun.Enligt bankinspektionens allmänna råd får inte bank åtasig att sköta postverksamhet. Bankinspektionens motiv äratt svårigheter kan uppstå att hålla verksamheternaåtskilda. Kassaverksamheten kan sammanblandas osv.Däremot har bankinspektionen inga synpunkter på postensskötsel av både posthantering och bankuppdrag. Detta ärfullt möjligt.Att tillåta bank att bedriva postservice som uppdrag pålandsbygd och i glesbygder bör inte medföra någon risk föroseriös hantering. Antalet kunder och ärenden är som regelmycket begränsat. Samtliga banker har välutbildad ochmycket seriös personal. Risken för sammanblandning avarbetsuppgifter bör inte vara ett problem.Riksdagens beslut att söka alla vägar för att upprätthållaservicen på landsbygd och glesbygd bör ge postverketmöjligheter att sluta avtal med bank för posthantering påsmå orter på landsbygd och i glesbygd. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen tillkänna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om postverkets möjligheter att slutaavtal med bank om posthantering.
mot · GE02N110 · 1991-04-23 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:154 Rörelseregler för bank m.m. Regeringens proposition överensstämmer i alltväsentligt med den avreglering av finansiella marknadersom sker inom EG och även i övrigt internationellt.Emellertid har regeringen väjt för den internationelltaccepterade möjligheten för banker att köpa fast egendomi placeringssyfte. Jag anser att bankrörelsereglerna även pådenna punkt bör anpassas till vad som gäller inom EG ochinternationellt. Med hänvisning till anförda hemställsatt beslutar om sådan ändring i lagstiftningenatt banker även kan köpa fast egendom i enlighet med vadsom anförts i motionen.
mot · GE02N114 · 1991-04-29 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:177 Sammanslagning av bankinspektionen och försäkringsinspektionen, m.m. I propositionen föreslås att bankinspektionen ochförsäkringsinspektionen per skall slåssamman till en central förvaltningsmyndighet --finansinspektionen.Man kan ha synpunkter på det kloka i att över huvudtaget genomföra denna sammanslagning. Den utredningsom ligger till grund för propositionen har, enligt minmening, inte till fullo analyserat konsekvenserna av ensammanslagning. Jag anser dock att en sammanslagning hargivna fördelar och vänder mig inte mot den delen.Det finns dock anledning att reagera mot den extremtkorta tiden mellan när beslut kan tas i och tillssammanslagningen enligt förslaget skall ske. Beslut tasnågon dag , och sammanslagningen föreslås ske den 1juli. Enligt uppgift kan den sammanslagna inspektioneninte disponera gemensamma lokaler förrän iseptember. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att sammanslagningen avbankinspektionen och försäkringsinspektionen skall skeden .
mot · GE02N95 · 1991-04-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:133 Fortsatt giltighet av lagen (1982:315) om styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser, m.m. I propositionen föreslår regeringen att den nuvarandetidsbegränsade lagstiftningen skall förlängas medytterligare en treårsperiod.Statlig styrelserepresentation, eller''styrelserepresentation för samhället'' som det någotoegentligt benämns, infördes genom ett riksdagsbeslut (prop. 1972:116, NU 1972:62). Stiftelser har en speciellställning, bl.a. i skattehänseende, vilket motiverar enfungerande tillsyn. Den offentliga tillsynen skall gällakontroll av att stiftelsens tillgångar förvaltas på ett sätt sombäst gagnar stiftelsens intressen, samt att stiftelsensavkastning används i enlighet med stiftelseurkundensbestämmelser. Men statens roll är att skapa spelregler ochkontrollera att de efterlevs, inte att sitta med vidsammanträdesborden och delta i beslutsfattandet. Det finnstiotusentals stiftelser i vårt land. Det kan konstateras att detfaktum att de tio största stiftelserna sedan nära haftstatlig styrelserepresentation ingalunda medfört att alla deandra kontrollerats på ett effektivt sätt. Detta illustrerar atthela idén med att utöva den statliga tillsynen ''inifrån'' ärorealistisk.Vi yrkar avslag på regeringens proposition.Det är beklagligt att arbetet med den nyastiftelselagstiftningen inte fortlöpt som utlovats. Dennuvarande lagen om styrelserepresentation föreladesriksdagen 1982 och beslutades om enförlängning av systemet med offentligastyrelserepresentanter. När regeringen återkom ochbegärde ytterligare förlängning av lagen var vi tveksammatill detta, men accepterade en förlängning då vi bedömdeatt arbetet på en ny stiftelselagstiftning skulle resultera i enbättre ordning inom överskådlig tid. återkommerregeringen åter med en begäran om förlängning av lagen.Samtidigt meddelar regeringen att den framlagdapromemorian Stiftelser (Ds Ju 1987:14) fortfarandebehandlas i . Detta är högstotillfredsställande.Behovet av tillsyn över stiftelser kan tillgodoses genomtydliga krav på redovisning och revision. Någon medverkanav offentliga representanter i styrelsen krävs inte. Dennuvarande lagstiftningen bör inte förlängas eller ersättasmed nya bestämmelser med samma syfte. Lagstadgade kravpå statliga styrelserepresentanter i stiftelser bör avskaffas.Riksdagen bör därför avvisa regeringens proposition. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avslår regeringens förslag till lag om fortsattgiltighet av lagen (1982:315) om styrelserepresentation församhället i vissa stiftelser.
mot · GE02N98 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:142 Handel och tjänster på värdepappersmarknaden, m.m. Det finns stor risk att allmänhetens möjligheter att sparai aktier allvarligt försvåras av regler och avgifter för denalltmer storskaliga värdepappershanteringen. Eftersominte banker och fondhandlare vill ta på sig uppgiften atterbjuda småspararna sina tjänster till rimliga villkor bör ettnytt allmännyttigt organ inrättas som ger dem denna servicetill rimliga kostnader. Regeringen bör uppmanas attåterkomma med ett förslag om detta.Blankningsförbudet bör inte slopas som regeringenföreslår i propositionen. Med de regler regeringen villinföra istället kommer möjligheterna att spekulera i baisse,dvs börsfall, på den aktuella aktien/optionen att öka liksomriskerna för snabba kurssvängningar och dessutom på ettsätt som är särskilt skadligt för småsparare. I andrasammanhang kan det vara straffbart att sälja det man inteäger -- i detta fall vill regeringen till och med gå längre änvad kommittén föreslagit.Bestämmelsen att fondhandlarna får låna ut pengar ochta emot klientmedel med redovisningsskyldighet börupphävas -- för att minska riskerna för att spekulation utantäckning och för att fondhandlarna själva spekulerar ochdessutom med klientmedel. Utlåningsverksamheten börförbehållas bankerna.Regeringen bör återkomma med förslag tillinstruktioner till bankinspektionen att bevaka och vidbehov ingripa mot bankernas alltmer hämningslösa uttag avavgifter och skillnader mellan in- och utlåningsräntor. Jaganser att bankinspektionen har varit alltför passiv i desenaste utlånings- och förlustskandalerna, bl a när det gälleratt hindra bankerna från att låta småsparare ochallmänheten betala spekulationsförlusterna.Propositionen bör återkallas eller avvisas i avvaktan påde ovan nämnda ändringarna och kompletteringarna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1990/91:142,2. att -- om yrkande 1 inte bifalls -- beslutar attblankningsförbudet inte skall slopas,3. att -- om yrkande 2 inte bifalls -- som sinmening ger regeringen till känna att blankning endast skallfå förekomma på aktier med stor omsättning och med en typav regler om lån av fondpapper enligtvärdepappersmarknadskommitténs förslag.4. att beslutar att i lag förbjuda fondhandlarnaatt låna ut pengar och ta emot klientmedel medredovisningsskyldighet,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta ett allmännyttigt organför småsparare som vill köpa och sälja värdepapper,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade instruktioner förbankinspektionen, bl.a. för att hindra bankerna från attvältra över sina spekulationsförluster på småsparare ochallmänhet genom alltmer hämningslösa uttag av avgifter.
mot · GE02N99 · 1991-04-15 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:142 Handel och tjänster på värdepappersmarknaden, m.m. Vi är beredda att acceptera huvuddelen av de förslag,som regeringen ställer i proposition 1990/91:142, Handeloch tjänster på värdepappersmarknaden. Dessa bygger ihuvudsak på förslag frånvärdepappersmarknadskommittén.I 5.4.3 föreslås att: ''alla aktörer skall ställa säkerhet.Endast om det är uppenbart att säkerhet inte erfordras börkravet på säkerhet kunna efterges.'' Clearingorganisationeroch fondkommissionärer skall emellertid om riksdagenföljer regeringen inte ges möjlighet att ''avsluta ellerneutralisera ett konto för vilket säkerhetskraven inte blivituppföljda'' (5.4.4). En berättigad fråga är då vad kravet påatt alla aktörer skall ställa säkerhet egentligen innebär ipraktiken. Är det mer än bara en rekommendation?Regeringen har med enligt vår uppfattning svagaargument valt att avvika från kommitténs förslag att det i lagskulle införas en rätt för såväl clearingorganisation som förfondkommissionär att avsluta eller neutraliserade kundkonton för vilka säkerhetskraven inte blivituppföljda. Vi ansluter oss till kommissionens förslag ochkräver att regeringen återkommer till medförslag, som ger denna lagstadgade rätt.Vad avser upphävande av blankningsförbudet förfondkommissionärer (5.5) delar vi (LOs) uppfattning att detta förbud inte bör upphävas. Vianser dessutom att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förbud mot s.k. oäkta blankning.Slutligen vill vi framhäva den intressekonflikt somuppstår då fondkommissionären har möjlighet att bedrivahandel för egen räkning parallellt medkommissionsuppdrag. Konflikten accentueras genomövergivande av de begränsningar som gäller förfondkommissionärers handelslager (6.4.). Vi anser attkonflikten bör undanröjas genom att fondkommissionärenuteslutande ägnar sig åt att vara kommissionär. Regeringenshänvisning till att nya datasystem gör det möjligt för denenskilde kunden att kontrollera om man fått bästa möjligakurs övertygar inte. Detta bör riksdagenge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag som gerfondkommissionär och clearingorganisation lagstadgad rättatt avsluta eller neutralisera de kundkonton förvilka säkerhetskraven inte blivit uppfyllda,2. att avslår regeringens förslag omupphävande av blankningsförbud för fondkommissionärer,3. att av regeringen begär förslag om förbudmot s.k. oäkta blankning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intressekonflikt närfondkommissionär också bedriver egen handel.
mot · GE02Sf43 · 1991-04-08 00:00:00 — med anledning av prop. 19990/91:135 Ändrat huvudmannaskap för sjukreseadministrationen m.m. PropositionenI propositionen föreslår regeringen att administrationenav resor i samband med läkarvård och dylikt överförs frånde allmänna försäkringskassorna till respektivesjukvårdshuvudmän från och med 1992.Skälet till överföringen är att den bland annat skulleskapa förutsättningar för ett effektivare utnyttjande avtillgängliga resurser genom att sjukvårdshuvudmännen, tillskillnad från , skulle få möjlighet att t.ex. samordnatransporter och i övrigt anpassa verksamheten till lokalaförutsättningar. Förändringen skulle dessutom innebära attca 250 årsarbeten vid försäkringskassorna frigjordes.Arbetsuppgifterna skulle i stället utföras av anställda vidsjukvårdshuvudmännens administration.I detta sammanhang skulle också det sedan tidigarefattade beslutet om en överföring av flygburnasjuktransporter ske.Vår inställningDet är följdriktigt och föga förvånande att regeringen nuföreslår en förändring av huvudmannaskapet som innebäratt Dagmarsystemet cementeras ytterligare. Självfallet kanvi inte acceptera ett system som så uppenbart strider motprincipen att det är den enskilde patienten som skallpåverka vården och dess utformning genom eget val.Vi har under ett flertal år föreslagit en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring som skall ersätta dennuvarande landstingsskatten. Kostnaden för dennaförsäkring skall tas ut efter betalningsförmåga och oavsettrisk. Var och en kommer att omfattas av försäkringen ochha samma rätt till god vård. En allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring innebär att valet av sjukvård blir denenskildes. Försäkringen skall administreras av denallmänna eller av annanförsäkringsgivare.Det är mot bakgrund av att försäkringskassorna administrerar sjukresorna naturligt att dessa ocksåingår i denna försäkring. Vad gäller den närmareutformningen av vårt förslag hänvisar vi till vårkommittémotion 1990/91:So267 ''Vård på människorsvillkor''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett överförande avhuvudmannaskapet för sjukreseadministrationen till den avoss föreslagna allmänna obligatoriskasjukvårdsförsäkringen.
mot · GE02Sf44 · 1991-04-08 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:135 Ändrat huvudmannaskap för sjukreseadministrationen m.m. Regeringen föreslår att huvudmannaskapet föradministrationen av sjukresor förs över från den allmännaförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Dennaförändring föreslås genomföras 1992.Av propositionen framgår att ersättningen från staten tillsjukvårdshuvudmännen för i huvudsak skallfördelas mellan huvudmännen på samma sätt somförsäkringskassornas faktiska utbetalningar fördelar sigmellan försäkringskasseområderna för /91.Vidare uppfattar vi att grunderna för ersättningen enligt 2kap. 6§ i AFL i princip bibehålls som grunderna förersättningen i huvudsak skall bestämmas av respektivesjukvårdshuvudman.Vi tillstyrker förslaget om ett ändrat huvudmannaskap.Vi anser emellertid att förslaget inte tillräckligt tydligt angerförutsättningarna för den enskilde. Därför anser vi att vissaklargöranden måste göras i samband med beslut.Den parlamentariska kommitté som antagit namnetmerkostnadskommittén (Dir 1990:34) har till uppgift attöverväga och lämna förslag till de förändringar iförmånssystemet inom socialförsäkringen som är påkalladeför att uppnå bättre rättvisa mellan olika grupper avförsäkrade som har betydande kostnader för läkemedel,förbrukningsartiklar, vård och annan behandling samt resortill följd av sjukdom eller handikapp.Det är därför olyckligt att merkostnadskommitténsförslag inte kan övervägas i detta samanhang, eftersom deäven beaktar kostnader som uppkommer för den enskildepå grund av sjukresor. En samordning hade varit naturlig.Det är planerat att kommitténs uppdrag skall bli slutfört tillkommande halvårsskifte.Vi förordar att sjukresor bör omfattas av etthögkostnadsskydd. De som ofta måste resa till sjukhus skallomfattas av ett skydd för orimliga kostnader. Detta bör gesregeringen till känna. Men med hänvisning tillmerkostnadsutredningens arbete avstår vi från att förnärvarande lägga fram förslag avseende detta. Vi utgår ifrånatt regeringen efter att merkostnadskommitténs förlagföreligger lägger fram ett förslag till ett högkostnadsskyddför sjukresor.I avvaktan på att merkostnadskommitténs förslagföreligger föreslår vi att kostnaderna för varje sjukresa skallbelasta den enskilde i samma omfattning som förnärvarande. Detta kanske är regeringens avsikt men dettaframgår inte tillräckligt klart av propositionen. Detta måstedärför framgå med större tydlighet. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnaderna för den enskilde isamband med sjukresor,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett högkostnadsskydd försjukresorna.
mot · GE02Sf45 · 1991-04-11 00:00:00 — Särskild kvot för kurdiska flyktingar från Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U13 hemställsatt beslutar om en särskild flyktingkvot för dekurdiska flyktingarna från om 5 000 kurdiska barn ochderas föräldrar, enligt vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sf48 · 1991-04-16 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:141 Rehabilitering och rehabiliteringsersättning m.m. I propositionen s. 62 sägs beträffanderehabiliteringsersättning, att den som regel inte bör utgeslängre än från den tidpunkt rehabilitering startar.Detta anser vi vara en onödig låsning.Enligt vår mening bör ingen sådan gräns sättas för denlängsta tid under vilken rehabiliteringsersättning får utgå.Det bör räcka med att understryka vikten av attförsäkringskassan gör återkommande avstämningar av attrehabiliteringen fortlöper i enlighet med den plan som harupprättats för denna.Erforderliga ändringar i lagtexten bör göras. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att ingen gräns bör finnas förlängsta tid under vilken rehabiliteringsersättning får utgå.
mot · GE02Sk57 · 1991-04-08 00:00:00 — med anledning av skr. 1990/91:151 Meddelande om kommande förslag till lagstiftning om särskild löneskatt på pensionskostnader I en skrivelse aviserar regeringen ett kommande förslagtill lagstiftning om särskild löneskatt på pensionskostnader.Lagrådet, som behandlar det kommande förslaget, hartvå gånger tidigare förkastat andra förslag om utformningav en sådan skatt.Att i skrivelsen avisera att lagen bör träda i kraft fr.o.m.den 16 mars 1991, d.v.s. dagen efter skrivelsen tillställtsriksdagen, sker med hänvisning till att ''förslaget ger demsom föreslås bli skattskyldiga starka incitament att vidtaolika åtgärder för att förlägga skatteunderlaget till tidenföre ikraftträdandet''. Detta förfaringssätt förikraftträdandet får enligt regeringsformens bestämmelser i2 kap. 10 § andra stycket användas om ''särskilda skäl''påkallar detta. Vi kan inte se att de lagförslag som aviserasi skrivelsen avviker så mycket från andra lagförslag inomskatteområdet att de bör träda i kraft innan propositionenavlämnats till riksdagen.Moderata samlingspartiet avvisade kraftfulltinriktningen i prop. 1989/90:110 om en löneskatt påpensionsförmåner. Vi avvisar även det nu aktuella förslaget.Enligt vår mening bör samtliga socialavgifter successivtåterknytas till utgående förmåner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskild löneskatt påpensionskostnader,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användandet av 2 kap. 10 § andrastycket regeringsformen i samband med lagarsikraftträdande.