mot · GE02N254 · 1991-01-25 00:00:00 — Innehåll 1.Sammanfattning3 2.Företagande -- en förutsättning för välstånd3 3.En fri ekonomi4 3.1Statens roll inom näringslivet4 3.2Skydd för äganderätten4 3.3Skydd för näringsfriheten5 3.4Minskat offentligt ägande5 3.5Avskaffa löntagarfonderna5 3.6Fri konkurrens -- fria marknader5 3.7Sverige måste bli medlem i EG6 3.8Avreglering6 3.9Minskat uppgiftslämnande6 3.10Energiförsörjningen måste säkras7 3.11Fungerande transporter7 3.12Teknisk kompetens7 3.13Företagande i svagt utvecklade landsdelar8 4.Sänkt skattetryck8 4.1Sänkta arbetsgivar- och egenavgifter8 4.2Avveckla arbetslivsfonden9 4.3Rätt till underskottsavdrag9 4.4Anpassa förmögenhetsbeskattningen9 4.5Anpassa arvs- och gåvobeskattningen10 4.6Skatt på realisationsvinster10 4.7Bolagsbeskattningen10 4.8Beskattning av egenföretagare11 4.9Brutet räkenskapsår11 4.10Räntefördelning11 4.11Sänkt preliminär B-skattesats12 4.12Egen bil i tjänsten12 4.13Energibeskattning12 5.Förstärkt rättssäkerhet vid beskattningen12 5.1Tolkningsföreträde för skattebetalarna12 5.2Avskaffa generalklausulen12 5.3Ersättning för kostnader i skattemål12 5.4Skadestånd vid felaktig myndighetsutövning12 5.5Avskaffa bevissäkringslagen13 5.6Reformerad betalningssäkringslag13 5.7Lex Hjortberg13 5.8Slopat skatteansvar vid stöld och rån13 6.Riskkapitalförsörjning för tillväxtföretag13 6.1Villkorslån13 6.2Avreglerad börshandel14 7.En fungerande arbetsmarknad14 7.1Reformerad sjukförsäkring14 7.2Reformerad arbetsskadeförsäkring14 7.3Arbetslöshetsförsäkring för alla15 7.4Flexibel arbetstid och semester15 7.5Avmonopolisera arbetsförmedlingen15 7.6Åtgärder inom arbetsrätten15 7.6.1Negativ föreningsrätt16 7.6.2Fackliga stridsåtgärder16 7.6.3Avskaffa vetorätten16 7.6.4Ett entydigt arbetstagarbegrepp16 7.6.5Flexiblare anställningsregler17 7.7Företagsanpassad yrkesutbildning17 8.Reformera den offentliga sektorn17 8.1Bryt de offentliga monopolen18 8.2Bryt de kommunala konkurrensbegränsningarna18 8.3Kommuner skall inte vara företagare18 8.4Revidera plan- och bygglagen18 9.Hänvisningar19Hemställan19 1. SammanfattningEndast fria företag i en väl fungerandemarknadsekonomi kan skapa välstånd. Skall klaraden nuvarande ekonomiska krisen krävs att de svenskaföretagen kan utvecklas. Socialdemokratisk politik har integivit tillräckligt goda betingelser för företagande.Konsekvenserna av den socialdemokratiska politikenavspeglas tydligt i den låga ekonomiska tillväxten och denförsämrade svenska konkurrenskraften.Den viktigaste grundorsaken till problemen i svenskekonomi är det höga skattetrycket. ModerataSamlingspartiet vill sänka skattetrycket med minst tioprocentenheter under den kommande tioårsperioden.Utgångspunkten skall vara att de skatter som orsakar destörsta skadorna på samhällsekonomin i första hand skallsänkas. På en rad punkter måste skattereglerna förändrasså att initiativ, sparande och företagande får bättre villkor.Några andra viktiga punkter för att ge bättreförutsättningar för är: Äganderätten ochnäringsfriheten måste grundlagsskyddas.Det offentligaägandet måste minska och löntagarfondernas slopas.Sverige bör bli medlem av EG.Konkurrensen måstefrämjas.Den arbetsrättsliga lagstiftningen börreformeras.Energiförsörjningen måste tryggas.2. Företagande -- en förutsättning för välståndNu är inne i en allvarlig ekonomisk kris --inflationen är hög, industriproduktionen sjunker,arbetslösheten stiger, underskottet i bytesbalansen ökar.Svenska folket är medvetet om att den ekonomiskasituationen kommer att bli besvärlig.Sverige har -- i takt med ett snabbt ökande skattetryckbåde realt och i förhållande till omvärlden -- under desenaste tjugo åren fallit tillbaka som industrination.Svenska företag och svenska produkter håller på att slås utfrån de internationella marknaderna. Svenska storföretagflyttar allt mer av sin tillverkning till utländska fabriker --inte för att vara nära marknaderna utan för att villkoren ochförutsättningarna för produktion är betydligt bättre där äni . Många mindre och medelstora företag med nyaproduktidéer väljer nu att sälja licenser i stället för att självaexportera sina produkter.Allt fler inser att den grundläggande orsaken till deekonomiska problemen är den socialdemokratiskapolitiken.På kort sikt kan svensk konkurrenskraft bara återställasgenom lägre kostnadsökningar, främst genom enåterhållsam löneutveckling.På är det givetvis ingen tillfredsställandelösning. skall inte konkurrera med omvärldengenom låga reallöner. framtidsmöjligheter ligger istället i att bättre och effektivare än andra länder ochregioner kunna producera varor och tjänster. Det kräver enständig förändringsprocess inom näringslivet.Utan entreprenörer och småföretag kan inte en sådanprocess fungera. Det är i de små och nystartadeföretagen som man återfinner kreativt nytänkande. Därförligger det i allas intresse att skapa bra förutsättningar förnya och växande företag.Det krävs generella insatser som stärker näringslivetslångsiktiga konkurrenskraft. Det kan ske framför allt meden ekonomisk politik som ger sänkt skattetryck, låginflation, och låga räntor. Kostnadsdrivande ochproduktionshämmande regler och system måste tas borteller förändras. Då finns förutsättningar för nya företag attstarta och för existerande småföretag att konsolideras ochexpandera. ekonomiska problem kan lösas omhela näringslivet -- både små och stora företag -- fårförutsättningar att växa och utvecklas.3. En fri ekonomiNäringslivet är en samlande benämning på tiotusentalsföretag, som alla en gång byggts upp kring någon idé elleruppfinning. Bakom dessa företag har det ståttenskilda och fria företagare, som tillsammans med skickligaarbetare och tjänstemän utvecklat sitt projekt. Det är dennautvecklingsprocess som skapat västvärldens välstånd.Det svenska näringslivet kommer attställas inför många utmaningar. klara1990- och 2000-talens krav måste det ske en dynamiskutveckling. Statlig näringspolitik är ingen lösning. En välfungerande marknadsekonomi är en förutsättning förbibehållen och utvecklad välfärd. Socialistiska inslag iekonomin är till skada. Socialism och statsstyrning haraldrig fungerat och fungerar inte i dag.3.1 Statens roll inom näringslivetStaten skall inte styra utvecklingen i enskilda företageller branscher. Statens främsta uppgift är att skapa ettregelverk inom vars ramar företagen kan fungera. En välutformad lagstiftning stärker marknadsekonomin och gerreella möjligheter för företagen att utvecklas så fritt sommöjligt. Av hänsyn till bland annat miljö, hälsa och säkerhetkan statsmakterna dock stifta ett antal inskränkande ochresurskrävande lagar. måste också kunna uttagaskatt från företagen för finansiering av viktiga gemensammaändamål.3.2 Skydd för äganderättenI grundlagen har inskrivits skydd för vissa fundamentalarättigheter. Skyddet för äganderätten i den svenskaregeringsformen är emellertid relativt svagt. I andra länderi finns mera omfattande grundlagsskydd förenskild äganderätt. Även om demänskliga rättigheterna baseras på en vilja att försvara denenskilda äganderätten.Det är otillfredsställande att riksdagsmajoriteten över ennatt kan införa lagar som förändrar grundvalarna förföretags och enskildas ekonomi. Den svenska grundlagenbör därför revideras så att skyddet för äganderätten stärks.3.3 Skydd för näringsfrihetenFriheten att starta och driva företag är en nödvändigförutsättning för en fungerande marknadsekonomi.Näringsfrihet måste därför råda. Krav på olika former avetableringskontroll måste tillbakavisas.De inskränkningar som kan tolereras i rätten att startaeller driva ett företag måste grundas på mycket tungtvägande skäl, såsom omtanke om andra människors liv,hälsa eller egendom.Inom alltför många områden råder inte någon reelletableringsfrihet. Offentliga monopol och diskriminerandebestämmelser inom framför allt vård- ochomsorgsområdena utgör t ex effektiva hinder. Inom andraområden finns det en direkt etableringskontroll ochvandelsprövning, som t.ex. i restaurangbranschen och inomdelar av kommunikationssektorn. Det bör göras en samladöversyn över olika etableringshinder i syfte att undanröjaalla hinder som inte är starkt motiverade.Näringsfriheten, dvs rätten att starta och driva ett egetföretag, måste få ett skydd i grundlag.3.4 Minskat offentligt ägandeStat och kommuner skall inte äga företag. I engemensam motion från ,och föreslår vi att statliga företagoch statliga minoritetsposter i företag och affärsdrivandeverk successivt skall avyttras. I första hand skall anställdaoch allmänheten erbjudas att köpa aktier.I många kommuner föreslår moderata företrädareförsäljning av kommunala företag och outnyttjadekommunala tillgångar.3.5 Avskaffa löntagarfondernaLöntagarfondernas investeringar leder till en smygandesocialisering av det svenska näringslivet.Som föreslås i en borgerlig trepartimotion måstelöntagarfondssystemet avvecklas. Det bör skepå ett sätt som främjar ett ökat privat sparande.Ett särskilt inslag i löntagarfondssystemet är den såkallade Småföretagsfonden. Även denna bör avskaffas.Den femte AP-fondsstyrelsen, som inrättades 1988, ärytterligare ett socialistiskt instrument avsett att stärka ochutveckla det kollektiva ägandet. Denna femte AP-fondsstyrelse bör avskaffas. Därmed motverkas ocksåkoncentrationen av makt över det svenska näringslivet.Socialdemokraterna och LO har föreslagit fortsatta steg,utöver löntagarfonderna, mot en fondsocialism. De villomvandla AP-fonden till en slags gigantisk löntagarfondmed möjlighet att köpa upp nästan hela det svenskanäringslivet. Förslagen som är inriktade på enkollektivisering av sparande och ägande skall inte fåförverkligas.3.6 Fri konkurrens -- fria marknaderEn marknadsekonomi förutsätter fria marknader.Ingrepp i prissättningen förstör marknadernas funktion ochskapar varubrist. Hög inflation kan inte bekämpas medprisstopp eller andra prisregleringsåtgärder. Högalöneökningar kan inte motverkas med lönelagar -- då införman planekonomi på arbetsmarknaden.Fri konkurrens måste råda inom näringslivet.Näringsfrihetsombudsmannen har en viktig uppgift attkontrollera att konkurrensen inte begränsas. Den svenskakonkurrenslagstiftningen måste moderniseras. Mångakonkurrensbegränsningar är ofta resultatet av offentligaingrepp på marknaderna. Omotiverade ingrepp i företagensverksamhet är inte acceptabla. Att åter regleraaffärstiderna vore t.ex. ett sådant omotiverat ingrepp. Ensystematisk översyn av konkurrensbegränsade regleringarbör göras i syfte att öka förutsättningarna för konkurrens.3.7 måste bli medlem i EGSverige är i mycket stor utsträckning beroende avinternationell handel och av att svenska företag kan varaaktiva utomlands. anser attfrihandeln bör utökas så långt som möjligt.Sverige bör söka medlemskap i -- denEuropeiska Gemenskapen. Endast om blirfullvärdig medlem av EG kan svenska individer, företag ochinstitutioner få samma möjligheter, rättigheter ochskyldigheter som gäller för individer, företag ochinstitutioner inom . Genom medlemskap fårSverige möjlighet att påverka EG:s framtida utveckling.Utvecklingen mot en politisk union innebär att EG-samarbetet stärks och effektiviseras. Det gör det ännuviktigare att blir medlem av EG. EG har planer påatt skapa en gemensam valuta. En sådan skulle innebärastora fördelar för såväl näringslivet som allmänheten.3.8 AvregleringFöretagare måste för att kunna bedriva sin verksamhethålla reda på en mycket stor mängd lagar och bestämmelser.Vissa av dessa är nödvändiga för att vårt moderna samhälleskall kunna fungera någorlunda friktionsfritt, men andralagar och bestämmelser är onödiga.Regleringar är kostsamma. Det är angeläget attförekomsten och konsekvenserna av regler inom olikaområden systematiskt utreds. Detta måste därefter följas avkonkreta förslag till avreglering. Det är också nödvändigtatt varje förslag till ny lag åtföljs av en ordentlig utvärderingav konsekvenser och kostnader för enskilda individer,företag och statsmakterna.3.9 Minskat uppgiftslämnandeI dag samlar staten, till stor del genomskattemyndigheterna, och , in enrad uppgifter från företagen. Det är uppgifter som dels skallnyttjas för kontroll av företagen, dels utgöra underlag föroffentlig statistik. Många företag måste dessutomregelbundet lämna uppgifter till andra myndigheter. Påsenare tid har även många kommuner börjat infordrauppgifter från företag.Alla myndigheter måste, enligt vår mening, beakta attdet är kostsamt för företagen att lämna uppgifter. Det ärdessutom, proportionellt sett, i regel mycket dyrare för ettlitet företag än för ett stort företag. Det är angeläget, ävenmed hänsyn till statistikens kvalitet, att antalet begärdauppgifter minskas och att SCB i ökad utsträckning nyttjarurvalsundersökningar.3.10 Energiförsörjningen måste säkrasFör ett modernt industrisamhälle är god tillgång tillenergi en nödvändighet. Högre energipriser påverkar denenergiintensiva industrin, men indirekt skulle helanäringslivet skadas av höga energipriser.Politiseringen av energifrågorna har skapat en fundamental osäkerhet kringenergiförsörjningen. En förtida kärnkraftsavveckling skullefå mycket stora och negativa ekonomiska och miljömässigakonsekvenser.Verkligheten tvingade regeringen att göra en uppgörelsemed och som i realiteten innebär att enkärnkraftsnedläggning inte kommer att kunna inledasunder . Uppgörelsen berör inte förnedläggningen av kärnkraften. Därmed kvarstårosäkerheten kring elförsörjningen i ett längre perspektiv.Moderata Samlingspartiet förordar en aktiv miljöpolitiki stället för en styrande energipolitik. Energipolitiken i desstraditionella betydelse -- en politik avsedd att styra tillförseloch användning av energi -- bör avvecklas. Olikaenergiformer måste utvecklas utifrån sina ekonomiskameriter inom ramen för gällande miljökrav. Kärnkraftenskall få användas så länge de stränga säkerhetskravenuppfylls.3.11 Fungerande transporterFör näringslivets utveckling är det väsentligt att det finnsgoda kommunikationer. Vägunderhållet är eftersatt,viktiga motorvägssträckor saknas och järnvägsnätet kaninte möta kundernas krav. Det krävs omfattandeinvesteringar i väg- och järnvägsnäten under de kommandeåren. föreslår därför attytterligare anvisas i årets budget försådana åtgärder. Förslag om investeringar i ett merlångsiktigt perspektiv kommer att framställas i anslutningtill den av regeringen aviserade näringspolitiskapropositionen.Årets investeringsökning finansieras med medel sominflyter till följd av den av oss föreslagna försäljningen avstatliga företag.Goda flygförbindelser är en förutsättning för att företagi hela landet skall kunna utvecklas. Det behövs enavreglering av flygtrafiken.Regeringens politik med ständigt ökande pålagor påbilismen och försämrade skattevillkor vid bruk av bildrabbar många företag och anställda hårt. Politiken måsteta hänsyn till att en stor del av befolkningen måste användabil för att kunna fungera såväl i arbetslivet som privat.3.12 Teknisk kompetensKompetensnivån inom det svenskaundervisningsväsendet och på svenskaforskningsinstitutioner är av avgörande betydelse för desvenska företagens framtida konkurrenskraft. Svenskforskning måste hålla hög kvalitet. Därför är det viktigt attslå vakt om en god forskningsmiljö vid universitet ochspecialhögskolor. vill attuniversiteten skall få större självständighet. Det bör skegenom att universiteten blir stiftelser med eget kapital.Sverige måste fullt ut deltaga i de olika europeiskaforsknings- och utvecklingsprojekten.STU har en viktig uppgift i att främja teknisk forskningoch utveckling. För att detta skall kunna ske krävs att detvid STU finns en god teknisk och ekonomisk kompetens.3.13 Företagande i svagt utvecklade landsdelarFör att alla delar av skall utgöra fungeranderegioner krävs ett livskraftigt näringsliv. I första hand börgenerella metoder nyttjas för att främja företagande i dedelar av landet där utvecklingsförutsättningarna är sämre.Moderata Samlingspartiet har förordat sänktaarbetsgivaravgifter i inland. I den mån särskiltstöd skall utgå för företagsinvesteringar i svagt utveckladelandsdelar bör denna hjälp i första hand ges vialänsstyrelserna.4. Sänkt skattetryckSkatteomläggningen innebär inte att skattetrycketsänks -- i stället omfördelas skatterna. De nya reglernadrabbar småföretagarna särskilt hårt.Skatteomläggningen driver på inflationen ytterligare,vilket kommer att medföra svårigheter för de mindreföretagen. Regeringen saknar en trovärdig ekonomiskpolitik. Balansproblemen i den svenska ekonomin kommeratt förvärras. Det leder till ytterligare höjda realräntor,vilket kommer att drabba många småföretag hårt.Sveriges rekordhöga skattetryck minskar medborgarnasfrihet genom att de själva får disponera en så liten andel avsina inkomster. försämras den ekonomiskatillväxten. Vid genomförandet av den nödvändigamarginalskattereformen motverkades de sänktainkomstskatterna av höjningar av andra skatter imotsvarande mån. Det totala skattetrycket måste nusänkas. har föreslagit enskattereform som innebär en väsentlig sänkning avskattetrycket under 1990-talet.Nedan redovisas ett antal skatteförslag, somsammantagna syftar till att väsentligt förbättraförutsättningarna för mindre och medelstora företag.4.1 Sänkta arbetsgivar- och egenavgifterArbetsgivaravgifter och egenavgifter har efter handblivit allt mindre relaterade till de förmåner de avserfinansiera. De har mer fått karaktären av skatt.Enligt vår uppfattning bör sambandet mellan förmåneroch socialförsäkringsavgifter successivt återinföras.Avgiftsuttaget bör reduceras genom att ickeförmånsrelaterade avgifter slopas.Moderata Samlingspartiet föreslår inför det kommandeåret förändringar inom socialförsäkringsområdet sommöjliggör en sänkning av arbetsgivaravgifterna med drygttvå procentenheter.Till detta skall dessutom läggas den sänkning av avgiftensom blir följden av vårt förslag om införande av enarbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. Detta torde röra sigom en sänkning i storleksordningen 2,5--3 procentenheter.Sammantaget leder förslagen till en sänkning avarbetsgivaravgifterna med 1992.Moderata Samlingspartiet avvisade införandet av en såkallad särskild löneskatt (motsvarande skattedelen avsocialförsäkringsavgifterna). Denna avgift belastar blandannat så kallat passiva näringsinkomster och pensionärersom arbetar efter . Vi föreslår att skattensuccessivt slopas.4.2 Avveckla arbetslivsfondenArbetslivsfonden, som är ett resultat av en tillfällig s.k.arbetmiljöavgift och 1990, är ettsocialistiskt och byråkratiskt påfund. Tanken är att fonden,som har 24 regionala kanslier, skall dela ut medel till olikaprojekt i arbetslivet.Arbetslivsfonden bör avvecklas. De återstående medlenbör kanaliseras tillbaka till företagen genom en temporärsänkning av arbetsgivaravgiften med 1,5 procentenheterunder 1992. Denna är inkluderad i den tidigare nämndaarbetsgivaravgiftssänkningen för detta år.4.3 Rätt till underskottsavdragUnderskott i en förvärvskälla får i fortsättningen intekvittas mot överskott i andra förvärvskällor eller i ett annatinkomstslag. Underskott skall enbart få kvittas moteventuellt framtida överskott i samma förvärvskälla. Dennaåtgärd försämrar förutsättningarna för nyföretagande ochentreprenörskap. Det förekommer ofta att personer somstartar ett företag räknar med att kunna kvitta underskott inäringsverksamheten mot exempelvis tjänsteinkomster.Risktagandet blir med de ändrade reglerna större ochnyföretagandet kommer att drabbas.Enligt vår mening bör underskott även varaavdragsgillt mot överskott i andra förvärvskällor och andrainkomstslag.4.4 Anpassa förmögenhetsbeskattningenSverige har den högsta förmögenhetsskatten blandOECD-länderna. För många mindre företag ärförmögenhetsskatten ett stort problem, eftersom dedräneras på pengar som tas ut för att ägaren skall kunnabetala den icke avdragsgilla förmögenhetsskatten.Kapitalbeskattningen i måste anpassas till vadsom gäller i våra konkurrentländer. Redan från och med1992 bör förmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital imindre och medelstora företag helt avskaffas.Förmögenhetsskatten i övrigt bör successivt slopas medbörjan 1992.Sambeskattning av förmögenheter måste slopas. Den såkallade begränsningsregeln, som begränsar det totalauttaget av förmögenhets- och inkomstskatt, måste ocksåjusteras i takt med att marginalskatterna sänks och för 1993års taxering sättas till 50 procent.4.5 Anpassa arvs- och gåvobeskattningenSveriges internationellt sett mycket höga arvs- ochgåvobeskattning är orimlig och skapar många problem isamband med generationsskiften.Enligt vår mening bör arvs- och gåvoskatten efter handsänkas till den genomsnittliga nivå som gäller för övriganordiska länder.När det gäller gåvobeskattningen bör från den 1 januari1992 det skattefria gåvobeloppet höjas från 10.000 kronortill ett halvt basbelopp, oavsett om beloppet utgörs avpersonligt lösöre eller andra tillgångar.Vi föreslår också förändringar vad gäller värderingen avaktier för att undvika så kallade ''''.Vidare bör alla , i likhet med vad som gäller vidförmögenhetsbeskattningen, tas avsubstansvärdet. I samband med generationsskiften börvärdet av arbetande kapital inte bli föremål för arvs- ochgåvobeskattning. Successiva överlåtelser måste i dettaavseende kunna ske skattefritt.4.6 Skatt på realisationsvinsterDen nominellt beräknade realisationsvinst somuppkommer vid försäljning av näringsfastigheter skallbeskattas . En schablonregel, somalternativt medför en skatt på avförsäljningspriset, har införts. Nivån på skatteuttaget äralltför högt.I ett första steg bör anskaffningsvärdenainflationsskyddas. Vid beräkning av den skattepliktigavinsten skall omkostnadsbeloppet indexuppräknas frånförsta året.Aktievinstbeskattningen bör så långt möjligtharmoniseras med vad som gäller i omvärlden.Beskattningen av vinster på så kallade långtidsinnehav haremellertid i stället skärpts kraftigt genom att den nominelltberäknade vinsten beskattas . Vad avserkapitalvinster skall anskaffningsvärdet indexuppräknas såatt beskattning sker av den verkliga vinsten -- ej avinflationsvinster. Alternativt kan skattesatsen sänkas till 15procent. bör skattefrihet inträda.4.7 BolagsbeskattningenDen reformering av bolagsbeskattningen som nugenomförts av överensstämmer i sina huvuddragmed förslag framlade i riksdagenredan i mitten av 1980-talet. Vi motsatte oss emellertid vidriksdagsbehandlingen den skärpning av skatteuttaget somskedde utöver företagsskatteutredningens ursprungligaförslag. Vi har dessutom på vissa andra punkter velatfullfölja förslag från företagsskatteutredningen.Enligt vår mening bör den av utredningen föreslagnanuvärdeavskrivningen och möjligheten att avsätta medel tillperiodiseringsfonder införas. Det så kalladeinkuransavdraget vid lagervärdering bör vidare höjas i enlighet med vadföretagsskatteutredningen ursprungligen föreslagit.Företagsskatteutredningen föreslog vidare en extraavsättningsmöjlighet som ett stöd för små och nystartadeföretag på av lönesumman upp till 25 basbelopp.Enligt vår uppfattning bör reserveringsmöjligheternautformas så att den gäller oavsett om det egna kapitalet ellerlönesumman valts som bas för reserveringarna. Regeringenbör återkomma till med förslag sominnebär att den extra reserveringsmöjligheten också fårberäknas med lönesumman som bas.Det finns inte några sakliga skäl till varföraktieutdelningen skall dubbelbeskattas till skillnad frånandra kapitalinkomster. Dubbelbeskattningen avaktieutdelningar bör således med början 1992 successivtslopas genom införande av avräkning för erlagd bolagsskattvid beskattningen av aktieägaren.Särskilda spärregler har införts vad beträffaraktieutdelningar och vinster på aktieinnehav i så kalladefåmansbolag. Dessa spärregler har fått en utformning somär diskriminerande. Självfallet leder den skärptabeskattningen av exempelvis vinster från mindre ochmedelstora företag till ett lägre nyföretagande. Regeringenbör återkomma till med förslag tilllindringar av de spärreglerna.4.8 Beskattning av egenföretagareReglerna för beskattning av enskilda näringsidkare harinte fått en tillfredsställande utformning i och med den nyaskatteomläggningen.