mot · GE02K208 · 1991-01-25 00:00:00 — SammanfattningI motionen föreslås främst att regeringen efter attpågående utredning avslutats skall klargöra vilka villkorenär från statens sida vid en förändring av relationerna mellankyrkan och staten.Folkpartiet liberalerna anser att varje trossamfund skallstå fritt från staten. Som nation måste vi leva upp till våraideal om en praktiskt fungerande religionsfrihet församtliga invånare i landet.Oavsett hur det fortsatta reformarbetet genomförs skallSvenska kyrkan garanteras goda möjligheter att ocksåfortsättningsvis fungera som en öppen folkkyrka och kunnabedriva sin verksamhet över hela landet.BakgrundEnligt liberalernas mening bör varjetrossamfund stå fritt från staten. Partiet har därför underalla år varit pådrivande i religionsfrihetsfrågor. Vimedverkade aktivt vid tillkomsten av religionsfrihetslagen1951 och utredningarna och 1968 angående stat--kyrka-frågan, likaså vid beslutet om de fortsatta samtalenmellan staten och kyrkan . Dessasamtal resulterade i ett förslag till nya relationer mellanstaten och . Förslaget presenterades för 1979års allmänna kyrkomöte av den dåvarandefolkpartiregeringen.Kyrkomötet avvisade emellertid detta för generösa förslag till uppgörelse. Därmed stod detklart att det inte skulle vara möjligtatt få till stånd det principbeslut om kyrkans frigörande frånstaten som alla partier till dess hade sett som enförutsättning för att skulle besluta om deinomkyrkliga reformer så länge strävatefter. Det fanns en allvarlig risk för att hela frågan omändrade relationer mellan staten och förlång tid skulle föras åt sidan. Detta hade varit djuptbeklagligt med hänsyn både till frågans stora principiellavikt och till arbetsmöjligheter.I det läget valde liberalerna att arbeta för enfrigörelse för från den statligabeslutsapparaten genom successiva reformer.Utredningarna om samvetsklausulens avskaffande, omhuvudmannaskapet för begravningsväsendet, omfolkbokföringens organisation och om grunderna för denkyrkliga lagstiftningen tillsattes. Beslut har fattats medanledning av dessa utredningar.Syftet med dessa beslut och andra som sedan1979 fattat om förhållande till staten har,som man kan utläsa av propositioner ochutskottsbetänkanden, varit att öka frihetoch allmänt förbättra dess möjligheter att fungera isamhället. Den uttalade avsikten har också varit att integenom de fattade besluten föregripa ett ställningstagande iprincipfrågan.Folkpartiet liberalernas syn på relationsförändringenUtifrån den principsyn som liberalernaföreträder är det angeläget att både staten och gör klart vilken avsikt man har med relationer till staten för framtiden. Det är intetroligt att ett fortsatt reformarbete för att frigöra kyrkanfrån den statliga beslutsapparaten kan ske på samma sättsom dvs. utan att föregripa ett definitivtställningstagande. Från liberalernas sida är detdärför angeläget att precisera vilka reformer som återstårinnan vårt mål är nått och i vilken utsträckning etappmålenkan uppnås inom ramen för den hittillsvarande bredauppslutningen kring reformerna. Detta har bl.a. skett ipartimotioner till riksmötena /86 -- 1989/90.I de delar denna breda enighet ännu inte föreligger ärdet angeläget att föra en öppen debatt och ge en omfattandeinformation kring hur den eftersträvade friheten för kyrkanfrån den statliga beslutsapparaten skall kunna nås utan attSvenska kyrkans karaktär av öppen folkkyrka ändras.Den religiösa situationen i vårt land har under senare årpå ett markant sätt förändrats. tillhör enbetydande del av vårt lands invånare något av de frikyrkligasamfunden. Genom de senaste årtiondenas invandring hardärutöver kyrkor med fast kyrkostruktur ochfolkkyrkotradition, som ställer bestämda krav på respektfrån det nya värdlandets sida, kommit att bli representeradei i en tidigare oanad omfattning. Svenska kyrkanslagfästa ställning innebär i denna situation i ännu högre gradän vad som varit fallet en orimlighet. Skall vi somnation leva upp till våra ideal i fråga om praktisktfungerande religionsfrihet för samtliga invånare i landet,ställer också den livsåskådningsmässiga mångfalden krav påatt ställning förändras.Svenska kyrkan har manifesterats i former som växlatefter varierande historiska situationer. I dagens pluralistiskasamhälle menar många inom att samfundetbäst uttrycker vad är genom att stå fri gentemotstatsmakten. Det bör enligt vår mening bli tydligare för allaatt är något annat än en samhällsfunktioneller en offentlig myndighet. måste själv fåfinna den form i vilken samfundet bäst anser sig kunnafullgöra sin uppgift. Många aktiva inom Svenska kyrkanmenar att kyrkan måste bli fri från statligt inflytande för attbättre kunna hjälpa människor att tolka de storalivsfrågorna, uttrycka sin tro och gestalta sina liv somkristna.Av omtanke om möjlighet att fylladenna funktion vill vi uttala som vår mening att oavsett hurdet fortsatta reformarbetet genomförs skall Svenska kyrkangaranteras goda möjligheter att också fortsättningsvisfungera som en öppen folkkyrka och kunna bedriva sinverksamhet över hela landet. Genomförandet av reformenbör därför ske i sådan takt och på sådant sätt att egen åsikt om övergången respekteras.Utöver de förändringar av relationen mellan stat ochkyrka som redan beslutats krävs ytterligare ett antaldelreformer för att slutmålet skall nås:Svenska kyrkan bör själv få bestämma över sinorganisation. Det betyder att kyrkan själv får avgöra ivilken utsträckning de statliga författningar som styrkyrkans yttre och inre former skall bli bestående i form avinomkyrkliga beslut.Svenska kyrkan bör som trossamfund få fri ochsjälvständig befogenhet att tillsätta även biskopar ochdomprostar.En kyrkomusikerreform, som avskaffarkyrkomusikernas statliga tjänster, har beslutats medfolkpartiet liberalernas stöd. Reformen har genomförtsunder år 1990.I fråga om begravningsväsendet bör den allmännaprincipen vara att detta är en uppgift. I denutsträckning som och dess lokalaförsamlingar så önskar skall staten dock kunna överlåta påförsamlingarna att ombesörja denna uppgift mot ersättning.En ny begravningslag har antagits vid årets . Vissafrågor, exempelvis huvudmannaskap för begravning av ickekristna trosutövare, behöver dock ses över.Den kyrkliga egendomen bör förbli Svenska kyrkansegendom. Målet bör vara att åstadkomma en lösning somtryggar egendomens bestånd för avsett ändamål, slår vaktom kulturhistoriska värden och medger att den kyrkligafinansförmögenheten utnyttjas rationellt. bör avskaffas och dess medel disponerasefter beslut inom Svenska kyrkan.Det avgörande steget för att ge en iförhållande till staten fri ställning blir beslutet att ersätta dekyrkokommunala organens beskattningsrätt med ett systemför uppbörd av kyrkoavgift som kan förenas med kyrkansställning som ett från staten fristående trossamfund.1988 års kyrkomötes utredningsförslagDet ligger i eget intresse att taställning till på vilket sätt och i vilken takt som kyrkan skallta ett eget ansvar för sin ekonomiska situation. Ett förstasteg i denna riktning har tagits av kyrkomöte.Till kyrkomötet hemställdes i motion 1988:2 av TorgnyLarsson (s) m.fl. att kyrkomötet hos regeringen begär att enutredning, med vissa expertgrupper och kyrkligareferensgrupper, tillsätts i syfte att utreda kyrkansekonomiska och rättsliga förhållanden inför enrelationsförändring. I motionen framhålls att i den nyadiskussion som tycks förestå i fråga om relationerna mellanstat och kyrka är det angeläget att denna bygger påtillförlitligt faktaunderlag och realistiska antaganden omvad en ny relation skulle innebära. Den utredning sommotionen föreslår skulle, säger man, lägga en bärkraftiggrund för den fortsatta diskussionen om stat--kyrka-problematiken.I motion 1988:19 av () m.fl. omsambandet mellan kyrkan och staten yrkades att regeringenskulle tillsätta en utredning med uppgift att klarläggagrundförutsättningarna för relationen mellan stat ochkyrka. I motionen framhålls att de tidigare utredningarna istat--kyrka-frågan noggrant penetrerat de principiellaaspekterna, men att det däremot finns större skäl attgranska de ekonomiska förhållandena som berör stat--kyrka. Man efterlyser en ekonomisk långsiktsprognos ochvill ha analyser av människors beredvillighet att betala enavgift till i nya relationer. Vidare önskarman att en kommande utredning skall belysa hur enkyrkoordning för skall utformas för att taöver de regler som finns i de olika lagar som berörSvenska kyrkan. Speciellt lyfts frågorna om utjämningmellan församlingar och förvaltningen avkyrkans egendomar fram.I motion 1988:28 av () m.fl. begärdes enutredning av finansieringen av verksamhetefter en förändring av relationerna mellan staten ochkyrkan. Det föreslås också att kyrkomötet begär attcentralstyrelsen tar upp överläggningar med regeringen ochriksdagspartierna för att klargöra statens villkor för vid en relationsändring. I motionen görs engenomgång av regeringens skrivelse till kyrkomöteom ändrade relationer mellan staten och Svenska kyrkan.Man önskar i motionen, mot bakgrund av att i regeringensskrivelse till kyrkomöte fanns långtgående förslagom att trygga ekonomi vid enrelationsförändring, få besked om huruvida statsmakternastår kvar vid erbjudande till ellervilka förutsättningar som har ändrats.Kyrkolagsutskottet (1988:5) redovisade vilkautredningsinsatser som gjorts angående stat--kyrka-relationerna . Man redovisade speciellt vilketutredningsmaterial som finns om ekonomioch om kyrkans rättsliga förhållanden.Utskottet framhöll att en ev. ny utredning, motbakgrund av att det tidigare utredningsmaterialet äromfattande, bör inriktas på praktiska och tekniska frågoroch ej ta upp ideologiska spörsmål. Äldre material måstedärtill kompletteras från faktasynpunkt.Utskottet stannade efter en avvägning av olika alternativför att begära en statlig utedning av expertkaraktär för attnärmare klargöra ekonomiska ochrättsliga förhållanden och med möjligheter för att följa arbetet i utredningen. Kyrkomötet beslötenligt utskottets förslag att i skrivelse till regeringen begäraen sådan utredning.Efter det att bland annat liberalerna i enpartimotion till 1988/efterlyst ett initiativfrån regeringen i ärendet, tillsattes en utredning (C1989:02). Till utredare utsågs förre statsrådet,kammarrättspresident . Denne haruppdragit åt statskontoret att redovisa underlag för denekonomiska delen av utredningen.Av direktiven till utredningen framgår att den skallredovisa ett fylligt underlag för en bedömning av vilkaekonomiska och rättsliga betingelser kyrkan lever under och hur dessa låter anpassa sig till förändringar avrelationerna inom ramen för nuvarande samband mellanstat och kyrka eller förändringar med mer långtgåendeinnebörd. Härvid bör övervägas vilka alternativaekonomiska modeller som kan erbjuda sig för . Arbetet skall vara avslutat före utgången av år1991.Våra slutsatser och förslagVi noterar återigen med tillfredsställelse att högsta beslutande organ, kyrkomötet, i stort settenhälligt begärt denna utredning. Vi accepterar att maninom behöver detta faktamaterial innanman kan ta slutgiltig ställning till huruvida kyrkan skall tadet initiativ som statsmakterna efterlyst för att ta upp nyaförhandlingar mellan staten och , om andrarelationer än dagens mellan staten och kyrkan.Vi anser det emellertid mycket angeläget attutredningen genomförs inom den av regeringen fastslagnatidsramen. Ett genomförande av en reform av relationernamellan stat och kyrka kommer under alla förhållanden attta relativt . Om utredningen avlämnas under år 1991och remissbehandlas , kan ställningstagandeför del ske vid kyrkomöte ochförslag föreläggas år1993, vilken tidpunkt är den senaste för att ett beslut, somockså innebär ändring av grundlag, skall kunna fattas delsföre och dels val. Genomförandet av enreform skulle då kunna ske under år 1995.Sedan den föreslagna utredningen framlagt sina förslag,bör nästa steg bli ett samtal mellan regeringen och , där regeringen klargör vilka villkoren är frånstatens sida för en relationsförändring. Ställer staten uppmed den uppbördshjälp, som rimligen kommer att bli ett avutredningens huvudalternativ? Kommer den modellfolkpartiregeringen valde med ett särskilt statsbidrag tillkyrkan att följas i en kommande utfästelse från statens sida?Sådana ställningstaganden måste göras av regeringen,gärna efter överläggningar med riksdagspartierna, ochframläggas i nära anslutning till den begärdaexpertutredningens presentation av faktamaterialet, för attSvenska kyrkans företrädare skall kunna ta ställning till enrelationsförändring.Först sedan ett sådant ställningstagande föreligger ochsedan kyrkan haft tid att internt debatteraförutsättningarna, kan man vänta att självskall ta det initiativ till en relationsförändring somregeringen efterlyst när liberalerna och andraställt frågan om statens fortsatta agerande i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den principiella synen pårelationen mellan stat och kyrka,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av att denPetriska utredningen genomför sitt uppdrag inom utsatt tid,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klargörande av villkoren frånstatens sida vid en relationsförändring mellan staten ochsvenska kyrkan.