mot · GE02Ub820 · 1991-01-25 00:00:00 — Kostens betydelse för hälsan är odiskutabel. Sambandetkost--hälsa har klarlagts genom åtskilliga undersökningarpå det medicinska området och det har också slagits fast irapporten ''Hälso- och sjukvård inför 90-talet'' (HS 90).Den kunskap som finns har emellertid i praktiken inte fåttdet genomslag den skulle förtjäna, vilket kan påvisas på enrad områden i samhället.MatdebattenDen matdebatt som pågår och som emellanåt blossarupp med förnyad styrka, är anmärkningsvärt ensidig. Sedanen tillbaka handlar den så gott som uteslutandeom de höga priserna. Andra inslag som då och dåförekommer är krav på ökat utbud på matvarumarknadensamt, i någon mån, synpunkter på kvaliteten. När det gällerkvalitet är det oftast i meningen av supermör biff och''fräscha'' grönsaker. Ytterst sällan framkommer sådanauppgifter som att den möra biffen kanske är mör därför attdjuret ifråga hormonbehandlats före slaktenjust i syfte att åstadkomma ett mört kött, men med stortlidande för djuret. Metoden är inte tillåten i . Inteheller brukar det belysas att importerade grönsaker ofta ärfelfria och vackra och äpplena glänsande och granna därföratt de kemiskt behandlats mångdubbelt mot vad somnågonsin förekommer i . Att dessa skillnader vadgäller tillåtna medel och metoder mellan och mångaandra länder också har sin betydelse för priset brukar inteframkomma.I det här sammanhanget vill vi framhålla betydelsen avatt intresset av att bevara vår ''svenska matkvalitet'' bevakasi samband med förhandlingar om ett eventuellt svensktmedlemskap i debatten blivit så torftig har flera orsaker.Bakomliggande ekonomiska och handelspolitiska intressenspelar sin roll. Av debattörerna är det paradoxalt nog oftapå området tämligen okunniga personer som imassmedierna ges det största utrymmet och ägnas detstörsta intresset. upphöjs de till experter därför attde har kunskap på ett helt annat område och trots att deuppenbart går sina egna herrars ärenden. Vad som behövsför konsumenternas skull, för den goda matens och vårhälsas skull är debattinlägg från de verkliga experternaexempelvis hushållslärare m.fl. och som, även omuppgifterna inte hör till den förenklade och mestspektakulära typen, ägnas det intresse som folkhälsanförtjänar.Information och utbildningUpplysta människor kan klara också en oupplyst debatt.Tyvärr tvingas vi konstatera att kunskap om mat,näringsbehov och konsumentfrågor i allmänhet, inte geserforderligt utrymme i utbildningen.Grund- och gymnasieskolanUnder hela grundskoletiden får eleverna sammantagetmaximalt i ämnet hemkunskap. Det innebäratt av de ca 11 000 lektioner som en elev får i grundskolanär det i bästa fall 240 lektioner i hemkunskap. Att på dessalektioner ersätta all den kunskapsöverföring som tidigareskedde i hemmet är svårt. Enligt vår mening måste antaletveckotimmar i hemkunskap i utökas medminst en veckotimma per stadium.De ungdomar som går i gymnasieskolan står ofta ibegrepp att flytta hemifrån. Ett eget boende betyder ökatansvar, för mathållningen, bostaden och ekonomin. Mångakommer dessutom att bilda familj, fåegna barn och därmed ansvar också för deras hälsa ochvälbefinnande. De här framtidsutsikterna gäller lika föralla. Därför anser vi att det inte finns något som helstförsvar för att endast ett fåtal gymnasielinjer har ämnensom kost- och konsumentkunskap på schemat. Vi upprepardärför de krav som ställt, nämligenatt kost- och konsumentkunskap införs på gymnasiets allalinjer.I hemmenMånga av dem som är föräldrar har själva fåttalldeles för dålig grundkunskap om mat och näringsbehov.Den sparsamma, och som sagts, ensidigainformation som ges via massmediernas försorg ger iblandfel signaler. Att man skall äta mindre fett, vet alla numera.Men att människor i olika åldrar har olika behov avfettintag, är det många som inte vet.Vid en konferens som hölls i , komlarmrapporten att det finns undernärda barn i . Detär ett nytt fenomen att ett ökande antal, helt friska barn,väger av det som betraktas som standardvikt. Detär barn som fått alldeles för mager kost, därför att derasföräldrar har bannlyst allt vad fett heter också i barnensmat.Man vet numera att kosten och matvanorna i barna- ochungdomsåren inverkar på hälsan också i vuxen ålder. Enfelaktigt sammansatt kost kan grundlägga ett flertal olikasjukdomstillstånd. Till en del kompenseras bristerna ikunskap genom livsmedelsindustrins försorg. Mångalivsmedel berikas med järn och vitaminer, vilket säkert harbetydelse för att minimera bristsjukdomar.Det är inte bara kostens sammansättning som harbetydelse för hälsan. Att i de tidiga barnaåren grundläggagoda matvanor är också viktigt. Vår moderna ovana attslarva med måltiderna och kanske hoppa över frukosten ärohälsosamt för alla, men i synnerhet för barnen.En av de fåtaliga ''hälsokampanjer'' som förekommit harframhållit hur nödvändigt det är att barnen äter en riktigfrukost innan de går till skolan. Det har gett resultat.Studier visar att betydligt fler skolbarn äter frukost änvad som var fallet för 15--. Det visar att det lönarsig med upplysning.Vi anser att bör få mer resurser för attkontinuerligt genomföra kampanjer i syfte att ökaallmänhetens kunskaper om mat och dess samband medhälsan.Maten i skolan och förskolanMånga människor, både stora och små, äter huvudmåletutanför hemmet, på dagis, i skolan, i lunchrestaurangen.Eftersom det för många är det enda riktiga mål mat de äter,är det förstås extra viktigt att den maten är näringsriktigtsammansatt.För att börja med förskolan, säger det sig självt, hurviktigt det är att personalen där har grundläggandekunskaper om mat. I de flesta fall har de emellertid inte det.Sådan kunskap saknas så gott som helt i deras utbildning.Många förskollärare har upptäckt bristerna och vill gärnakompensera dessa genom fortbildning eller genomexpertmedverkan på kursdagar och liknande. Det är dåviktigt att det finns experter att tillgå. Vi återkommer tilldetta. Enligt vår uppfattning är det viktigt att kostkunskapfinns som ett väsentligt inslag i förskollärarutbildningen.Skolmaten och allt som rör den är ett populärtdebattämne. var det mest matkvaliteten mandiskuterade. har man dessbättre insett att ocksåmåltidsmiljön och måltidens inplacering på schemat betydermycket för att grundlägga positiva attityder till mat och tillsamvaron kring måltiden.Redan 1983 års livsmedelskommitté framhöllskolmåltidens betydelse och hur viktigt det är attskolmåltiderna utnyttjas som ett praktisktundervisningsmoment i ämnet kostkunskap.Att man kom fram till detta berodde bl a pålarmrapporter om att eleverna var trötta, håglösa och att depresterade dåliga resultat i skolan när de inte hade ätittillräckligt med näringsriktig mat.I dagens samhälle har skolmåltiderna utan tvekan ensärskilt stor betydelse för elevernas hälsa och utveckling,inte minst därför att skollunchen för många är det endariktiga mål mat de äter på . Vi anser att det börutarbetas en basstandard för skolmåltider och attSkolöverstyrelsen /bör få detta i uppdrag.Maten för de äldreDet är inte bara för unga människor sommatsammansättningen är viktig. Mer och mer har detkommit fram hur betydelsefullt det är för de äldre attdagligen få en riktig kost. En gammal människa som borensam har ofta varken ork eller lust att laga mat åt sig själv.Följden blir att hon äter dåligt, kosten blir ensidig ochtorftig och hälsan försämrad. Desto viktigare är det att denhemtjänstpersonal som kommer hem till äldre ges möjlighetatt hjälpa till med matlagningen och att de har tillräckligkunskap om vad särskilt äldre människor behöver ifråga omnäringsintag.Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att väsentligtutöka utbildningen i kost och hushållning påomvårdnadslinjen.Också för vårdbiträden och andra yrkesgrupper somarbetar i äldreomsorgen behövs det, liksom förförskolepersonal, möjlighet till fortbildning.Det behövs informatörerSom vi ovan framhållit finns det ett enormt behov avsaklig information om mat och näringsbehov hos olikaåldersgrupper och om konsumentkunskap över huvudtaget. Det gäller enskilda och familjer och det gäller storapersonalgrupper som arbetar inom vård och omsorg.Vilka experter finns det då att tillgå på detta område somkan bistå med information och fortbildning? Ja, tyvärrnödgas vi konstatera att samhället har gjortsig av med väsentliga kunskapsresurser.För beslöt riksdagsmajoriteten, motcenterpartiets uppfattning, att lägga ned länsstyrelsernashemkonsulentverksamhet. Det var ett olyckligt beslut somdet finns all anledning att beklaga ur folkhälsosynpunkt.Den verksamhet som , med knappa resurser,uppehåller kunskapstillgången på länsplanet ärhushållningssällskapens hemkonsulenter. Det måstebetraktas som ett stort resursslöseri att inte från samhälletssida bättre ta tillvara den gedigna kunskap som dessakonsulenter besitter. Ett statligt anslag till dennaverksamhet skulle med säkerhet komma till god användningi det direkta hälsoupplysande arbetet. Detta i motsats till endel av de statliga projekt, som beviljats anslag, men sommest ägnat sig åt att åstadkomma pappersprodukter.Vi anser att det finns stor anledning att tillHushållningssällskapens hemkonsulentverksamhet anslåstatliga medel.Vi vill i detta sammanhang också framhålla vikten av attden resurs som hushållsskolorna/internatskolorna utgör tastillvara i gymnasieutbildningen. Vi anser att det ocksåfortsättningsvis måste vara möjligt att anordna termins- ochårskurser för att tillgodose behovet av bl a fortbildnings-och specialkurser.I många kommuner dras nu konsumentrådgivningen in.Också detta bidrar till att framför allt de svagastekonsumentgrupperna kan komma att försättas i en ännusämre ställning . Med knappa resurser skall manklara att ha en väl sammansatt kost, vilket är viktigt inteminst för barnfamiljer. Det finns många bland dessa sombehöver råd och hjälp i konsumentfrågor. Att rycka undanden möjlighet de nu har anser vi är mycket olyckligt.Det innebär också att ytterligare en möjlighet förinformation och fortbildning i konsumentfrågor för imotionen tidigare nämnda personalgrupper försvinner.Hälso- och sjukvårdenVi är medvetna om att sambandet kost--hälsa givetvishar sin yttersta betydelse inom hälso- och sjukvården. Trotsdetta avstår vi dock i detta sammanhang från att närmare gåin på detta mycket omfattande område. Vi vill emellertidframhålla vikten av att kunskapen om sambandet mellanvissa kostfaktorer och olika sjukdomar ytterligare kanfördjupas genom fortsatt forskning och klinisk verksamhet.Den specialkunskap som dietisterna besitter får inteförsummas vare sig inom den öppna eller slutnaverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att svenskakvalitetskrav på mat inte eftersätts i förhandlingsarbetet omSveriges framtida realtioner med EG,1]1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hemkunskapsutbildningen igrundskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningen i kost- ochkonsumentkunskap i gymnasieskolan,[att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet avinformationskampanjer för bättre folkhälsa samt hosregeringen hemställer om att får i uppdragatt ansvara för genomförandet av sådanainformationskampanjer,2]3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av matkvalitet iskolmåltiden samt hos regeringen hemställer om attskolverket får i uppdrag att utarbeta en näringsriktigbasstandard för skolmåltider,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att ämnet kostkunskapingår i förskollärarutbildningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utökad utbildning ikost och hushållning inom omvårdnadslinjen,[att genom omfördelning av föreslagenanvisning över anslaget för hälsoupplysning (prop.1990/91:100, bil 7, anslaget E 13) anvisar tillhemkonsulentverksamheten i enlighet med vad i motionenanförts,2][att hos regeringen hemställer om att enutredning tillsätts med direktiv att lägga fram förslag till enbättre konsumentrådgivning och utbildning ikonsumentfrågor i enlighet med vad i motionenanförts.3]