mot · GE02Jo221 · 1991-01-25 00:00:00 — Eftersom lönsamheten för svensk fårskötsel är mycketdålig finns det en stor risk att denna produktionsgrenkraftigt kommer att minska i omfattning. Detta är särskiltolyckligt i då då jordbruksproduktionen läggs om ochmånga lantbruk i skogs- och mellanbygder sannoliktkommer att läggas ned. Det är särskilt i dessa bygder somfåren behövs som landskapsvårdare.Produktionen av får- och lammkött i omfattarårligen ca kött vilket motsvarar en självförsörjningsgrad på80 %. Slakten är starkt säsongbetonad. ochvidareförädlingen av fårköttet är koncentrerade till ett fåtalslakterier. Det har inte funnits utrymme för någrasatsningar på att erövra nya marknader. Densäsongbetonade slakten och i viss mån utformningen avstödet till fårskötseln har gjort att fårköttet frysts ner innandet styckats och distribuerats. Detta är en av anledningarnatill att svenskt fårkött för andra året i följd blivitutkonkurrerat av fårkött från t o m under pågående slaktsäsong. Köttet från Nya Zeelandär styckat och förpackat direkt efter slakt vilket gersnyggare och attraktivare styckningsdetaljer än dåstyckningen sker först efter att köttet frysts ner.Ullmarknaden är dålig internationellt sett. I Sverigesaknar vi en fungerande ullhandelsorganisation vilketmedför en dålig avsättning och lågt pris för ullen.Marknaden för lammskinn har fått känna av detinternationella motståndet mot pälsdjursproduktion.Fårens betydelseFåren har en stor betydelse som landskapsvårdare. Denav beslutade minskningen av jordbruksarealenmedför att fåren kommer att bli än mer betydelsefulla förlandskapsbilden. Fårskötseln bedrivs ofta på deltids- ochhobbyjordbruk på naturbeten och permanenta därhandelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel inteanvänds. Fåren producerar inget överskott som måstedumpas på export om en fungerande marknad skapas.Det statliga pristillägget för lammkött kommer attavvecklas . Något utrymme för att höjaköttpriset med motsvarande belopp finns inte eftersom detfinns gott om billigt lammkött av god kvalitet påvärldsmarknaden. Slakteriföreningarna satsar påen intensiv marknadsföring av nöt- och griskött. Endast enmindre del av företagen beräknas få del av bidragen förlandskapsvård, ett system som det för övrigt kommer att tanågra år att utveckla.Idag utgår stöd för omställning till många nya grödorvilka ofta påverkar miljön betydligt mer än fårskötseln sombedrivs på extensivt odlade . Det är synnerligen viktigtatt inte slå ut enproduktionsgren som är av stor betydelse förlandskapsvården och som inte producerar något överskott.Vi yrkar därför att regeringen utarbetar ett förslag tillåtgärder för att stödja fårskötseln under enövergångsperiod.Det är mycket viktigt att satsa på marknadsföring ochdistribution av lamm- och fårkött. Ambulerande gårdsslaktborde vara något att ta fasta på för att komma förbiproblemet med de långa transportsträckorna ochslaktköerna på de allt färre och större slakterierna.För ullens del gäller samma sak. En svensk ullmarknadbehöver stöd för att byggas upp. Med ökatmiljömedvetande kommer också medvetna konsumenter.Ullproduktionen är ur miljösynpunkt inte tärande påjordens resurser. Den behöver inte, som bomullsodlingen,konstbevattning och kemiska bekämpningsmedel.I en sårbar värld är det viktigt att behålla kunskap ochtillverkningsindustrier, för produktion som kan ske inomlandet. Överstyrelsen för central beredskap har ettvisst anslag för lagerhållning av ull, men det måste vara änviktigare att ha en fungerande produktion av ull och attkunskapen om ullhanteringen inte försvinner. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om stöd tillfårnäringen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ambulerande gårdsslakterierbör stimuleras,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om marknadsföring av lamm- ochfårkött,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ullproduktionen.