ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Ub341 · 1991-01-25 00:00:00 — Stöd till Tom Tits experiment i Tom Tits Experiment i startade sinverksamhet 1987. Utställningen drivs av stiftelse medHögskolan för lärarutbildning i och Södertäljekommun som huvudmän. Avsikten är att verksamhetenskall vara självfinansierande men bidrag ges av Södertäljekommun, dels i form av kontant stöd, dels i form avarbetsmarknadsåtgärder genom personal som deltar ibyggandet av utställningen.Verksamhetens avsikt är att på ett lättåskådligt sättsprida kunskap och information om naturvetenskapligafenomen och tekniska principer. Detta genomförs på ettpedagogiskt sätt som även inbegriper besökarensdeltagande i flera av utställningens experiment.Besökarna omfattar många grupper från skolor, daghemoch fritidshem från hela och är mycketpopulärt. En av de viktigare delarna i verksamheten ärlärarutbildning och fortbildning vilket beräknas omfattaungefär en sjättedel av omsättningen under nästaverksamhetsår.Meningen med Tom Tits är att genom en ständigtlevande utställning med nya experiment kunna utvecklautbildningsverksamheten för att möta de behov som finnsinom framför allt lärarfortbildningen. omfattarutställningen ca 1 200 kvm och ytterligare utbyggnad förbereds med ca 600kvm.I planerna för framtiden ingår vidare att utvecklautställningen med en s.k. science part där naturvetenskapligutveckling och tekniska framskridanden i det friauterummet skall byggas upp.Med tanke på det stora värde som utställningen har förlärarutbildningen och fortbildningen i helaMälardalsregionen är det vår mening att verksamhetenborde omfattas av stöd från staten. Vid en flyttning avHögskolan för lärarutbildning i till är detnaturligt att det bör ingå särskilda medel i derasanslag till Tom Tits verksamhet.I avvaktan på ett slutgiltigt beslut om flyttning anser videt värdefullt med särskilt avsatta medel till Tom Tits undernästa budgetår.Vi föreslår därför att det fortsättningsvis avsätts medel istatens budget för detta. Under /92 föreslåsavsättas 1 milj.kr. av anslaget B 6, fortbildning m.m. fördetta ändamål. Med hänvisning till vad som anförts hemställsatt hos regeringen begär särskilda medel tillTom Tits verksamhet i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Ub342 · 1991-01-25 00:00:00 — Det har kommit till min kännedom att den s.k.skolverksutredningen kommer att föreslå följande: Beslutrörande den regionala skolverksamhetens indelning samtval av orter, där regioncheferna och fältorganisation skallplaceras, överlåtes till Skolverket.Regionalpolitiska beslut av denna karaktär bör enligtmin mening avgöras av riksdagen.I de fall att förslaget om en regionalisering avskolverkets tillsynsfunktioner genomförs vill jag redan nuaktualisera som ett regioncentrum. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om som regioncentrumför tillsynsfunktioner.
mot · GE02Ub501 · 1991-01-25 00:00:00 — Rekrytering av manliga förskollärare Det har gjorts stora insatser för att få kvinnoratt söka sig till typiskt manliga yrken för att främjajämställdheten. När det gäller att få män till att söka sig tilltraditionella kvinnoyrken har inte lika stora ansträngningargjorts.Barnomsorgen är ett sådant kvinnodominerat område.Där är det ur pedagogisk synvinkel mycket viktigt att vi fårin flera män som arbetar. Barn identifierar sig med de vuxnai sin närmaste omgivning. Det är inte bara på daghemmensom de omges av enbart kvinnliga vuxna. Många av dem boroftast hos en förälder -- vanligtvis mamman -- vilket medföratt barnen för det mesta enbart har kvinnliga förebilderhemma också.1 december 1988 var av den personal som direktarbetade med barnen män, av föreståndarna var män.Många kommuner bedriver eller har bedrivit olikaprojekt för att få fler män till barnomsorgen, men frågan harinte varit föremål för intresse de senaste 3 åren.I statsbudgeten /90 resp. 1990/9l har pengaravsatts för en kampanj för att få fler pappor att tapappaledigt. Det borde vara lika viktigt att ökaansträngningarna för att få flera män att söka tillförskollärarutbildningen, och däri tala om att den viktigastepedagogiska uppgiften inför 90-talet borde vara att arbetamed små barn. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om insatser för att få fler manligaförskollärare.
mot · GE02Ub504 · 1991-01-25 00:00:00 — Behovet av personal inom miljöskyddsorganisationenhar drastiskt ökat. Speciellt stor brist är det vad gällertillgången på utbildade miljö- och hälsoskyddsinspektörer.Den politiskt höjda ambitionsnivån inom miljöskyddetär ett av skälen till det starkt ökade behovet avmiljöutbildade personer. Ett annat skäl är de utökadearbetsuppgifter för miljö- och hälsoskyddsnämndernabeträffande bl.a. freon, bostadshygien (t.ex. radon),kemikaliekontroll och livsmedelskontroll. Även industrinökar sin rekrytering av personal med miljöutbildning.Länsstyrelserna har genomfört regionala miljöanalyser.Försurning av mark, grundvatten och vattendrag,övergödning av sjöar och hav, miljöförstörandeverksamhet, luftföroreningar, buller, tätortsproblem ochlandskapsvård är några av de arbetsuppgifter personal inommiljöskyddsarbetet handhar. De flesta länsstyrelser hartillförts nya tjänster för miljövården men står samtidigtinför svårigheter att rekrytera kvalificerad personal.Redan under 1988 utannonserades 400 tjänster. Under1989 inrättades ytterligare några hundratal nya tjänster runtom i landet på miljöskyddsområdet. Ett stort antal tjänsterhar ej kunnat besättas med utbildad personal.Bristen på kompetent personal är f.n. skriande.Idag sker utbildning av miljö- ochhälsoskyddsinspektörer i . Ett 60-tal studerande antasvid två tillfällen . Utbildningstiden är treårig ochcirka 50 fullföljer sin utbildning. Utbildningskapaciteten ärotillräcklig även om det finns fler orter och andra sätt attutbilda hälsoskyddsinspektörer. Bl.a. i utbildas 16studerande på en ettårig linje. Vissautbildningsmöjligheter inom miljöområdet finns också iLinköping och . Dessutom harkompletteringsutbildning anordnats och planerats underdet gångna året.En översyn av utbildningen av personal inommiljöskyddsområdet vad gäller dimensionering, innehåll,organisation och fortbildning har skett. Denna översyn harännu inte lett till att förslag till åtgärder presenterats. Detär av största vikt, att den politiska intentionen med en ökadmiljösatsning inte går förlorad p.g.a. brist på personal medmiljökompetens. Trovärdigheten i samhälletsmiljöengagemang får ej ifrågasättas.Bristen på miljö- och hälsoskyddsinspektörer är såakut, att bör besluta om omedelbar utökning avdenna utbildning. Vi anser dessutom att sådan utbildningbör förläggas till södra delen av vårt land för att motverkasnedfördelningen vid rekrytering av studerande, men ocksåför att denna landsända har speciellt svåra miljöproblem. ISkåne tillkommer därtill extra arbetsuppgifter påmiljöskyddsområdet eftersom särskilda miljöinsatser skasättas in i västra . Enligt vår mening är enlämplig utbildningsplats. Med hänvisning till det anförda hemställsl. att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av en omedelbar utökning av miljö- ochhälsoskyddsinspektörsutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljö- ochhälsoskyddsinspektörsutbildning i .
mot · GE02Ub505 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbildning för sjukgymnaster i landet räcker intetill för att täcka behovet inom olika delar av vården. Mångautannonserade tjänster förblir obesatta under mycket långtid. Det gäller inom olika områden, såväl inom primärvårdsom långvård, ortoped- och kirurgavdelningar, medicin ochrehabilitering för många trafikoffer.Särskilt besvärligt är det att få utbildade sjukgymnasteratt söka tjänst inom omsorgsverksamheten. Därmed är detockså omöjligt att leva upp till de tvingande skyldighetersom omsorgslagen kräver för bl.a. handikappade. Det harblivit en absurd situation och en stor tragedi för mångahandikappade, utvecklingsstörda och deras familjer.För att råda bot på den ständiga bristen avsjukgymnaster borde utbildningsplatsernas antal ökas.Visserligen finns en viss principiell möjlighet för(motsvarande) att utnyttja tomma platser på enutbildningslinje för att öka intaget till en annan. Detta kanemellertid inte tillgodose behovet av sjukgymnaster,eftersom rehabiliteringslinjen inte på någon ort har tommaplatser.Eftersom det är brist på sjukgymnaster i bordeutbildningskapaciteten utökas i , där det finnskvalificerade lärare och handledare. Praktikundervisningför sjukgymnaster kan lämpligen förläggas vid olika sjukhusi såväl som län. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utökad sjukgymnastutbildning iLund.
mot · GE02Ub507 · 1991-01-25 00:00:00 — Arkitektutbildningen är knuten till de tekniskahögskolorna i , och . Det faktumatt den är förlagd till storstadsregionerna med en lärarstabsom i sin verksamhet vid sidan av lärarrollen möter ocharbetar med storstadsproblematiken formar -- medveteteller omedvetet -- arkitektelevernas syn på yrkesrollen påett för andra regioner mindre gynnsamt sätt.Fördelningen av arkitekter i landet har en markantslagsida mot och främst storstäderna. Nära80 % av de yrkesverksamma arkitekterna återfinns här,medan av yrkeskåren står att finna norr omen gräns från till () som () är överens om att det långsiktigtbehövs flera arkitekter i landet, dvs. attarkitektutbildningen måste utökas.En erfarenhet från andra utbildningsområden är att deutexaminerade tenderar att stanna i närheten avutbildningsorten. En utökning av utbildningen bör därförske i genom att en ny arkitektskolainrättas där.En diskussion om arkitektutbildningens innehåll harlänge förts i . Behovet av teknisk kompetens somursprungligen motiverade förläggningen av utbildningen tilltekniska högskolor var mer uttalat förr än , när sådankompetens också finns hos andra yrkeskategorier som ärengagerade i planeringsprocessen. Vad som efterlysts idebatten är en helhetssyn hos arkitekterna, där ett i vidastemening humanistiskt perspektiv finns med. Det är därförnödvändigt att avvägningen mellan tekniska,samhällsvetenskapliga, humanistiska och konstnärligamoment ges stor vikt i diskussionen kring den aktualiseradeutbildningen av arkitektutbildningen i Sverige.En önskvärd förändring av utbildningen torde lättastkunna genomföras på en ny utbildningsort, och denna börförläggas till . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna atten innehållsligt förnyad arkitektutbildning bör komma tillstånd och att den lokaliseras till .
mot · GE02Ub508 · 1991-01-25 00:00:00 — Meritvärderingen av den konsumentekonomiska utbildningen vid lanthushållsskolor Kunskaper inom kost- och hälsoområdet är av storbetydelse såväl för folkhälsan, samhällsbehovet som för denenskildes hälsa och ekonomi.Konsumentekonomisk utbildning bedrivs i huvudsakinom grundskola, gymnasieskola och vidlanthushållsskolor.Konsumentekonomisk utbildning syftar till att geeleverna en bättre grund att stå på i kommandeyrkesverksamhet t.ex. i vård-, service- och läraryrken, inomstorhushåll och restaurang samt alla arbeten inombarnomsorgen.Som ett värdefullt komplement tillkonsumentekonomisk utbildning inom gymnasieskolanordnas i län också utbildningskurser påolika lanthushållsskolor. Detta sker i länets 3internatskolor. Två av dessa drivs av , nämligenlanthushållsskolorna i och . En tredje skola,nämligen Apelrydsskolan i , har hitintills drivits avFredrika . Dock har alla tre skolorna fåttbidrag från statsmedel till lärarlöner.Som internatskolor erbjuder de eleverna en ny ochannorlunda studiemiljö. Här har de som så önskar,möjligheten att bo på skolan under arbetsveckorna. Detinnebär mycket gemenskap och man får många vänner förlivet. Men det innebär också möjligheter att ta ansvar ochvisa hänsyn gentemot kamrater. Lanthushållsskolornautgör ett värdefullt alternativ inom gymnasieskolan vadgäller konsumentekonomisk utbildning.Eleverna får kunskaper i hem- och hushållsgöromål,friskvård, miljövård, den egna ekonomin ochföräldrautbildning. Eleverna ges därmed mycket viktigakunskaper som de har glädje och nytta av under hela livet.Den dubbla rollen i dagens samhälle att sköta både hem ochförvärvsarbete ställer stora krav på både kvinnor och män.Många barn får heller inga kunskaper alls på dettaområde med sig hemifrån. Hur ''fritiden'' används får alltstörre betydelse för hushållens ekonomi. Den som får lärasig att hushålla med sina resurser och utföra allt slagshemarbete kan leva på en helt annan standard än den sominte får någon hushållsutbildning.Det finns med andra ord ekonomisk att göra förden enskilde med rätt kunskap på detta område. För landetsom helhet kan också ekonomiska vinster göras. En godkunkap på kost- och hälsoområdet kan förhindra mångasjukdomar, såsom felnäring, cancer, hjärtinfarkter, allergierm.m. Detta innebär i sin tur stora besparingar påsjukvårdsområdet.Det är också angeläget att det rekryteras studerandemed både teoretiska och praktiska kunskaper i kostfrågortill utbildningar såsom vårdutbildningar ochförskollärarutbildning. Extra meritpoäng förkonsumentekonomisk utbildning vid lanthushållsskolorskulle öka intresset för denna utbildningsmöjlighet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utbildningen vidlanthushållsskolor ger meritpoäng.
mot · GE02Ub510 · 1991-01-25 00:00:00 — Ökad forskning om demenssjukdomar Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So206 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en professur i ineuropsykologi med inriktning på tidig diagnostik avålderssjukdomar och utveckling av neurofysiologiskametoder,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av centra för forskningoch behandlingsutveckling inom neurogeriatriken.
mot · GE02Ub513 · 1991-01-25 00:00:00 — har haft och har en påtagligt positiveffekt på . Genom högskolans tillkomst harmöjligheter skapats för ungdom i övre att stannakvar för att utbilda sig. Då ökar också sannolikheten för attde stannar i regionen efter examen.Närheten till utbildning styr tillgången på utbildadarbetskraft. Undersökningar i visar att av de lärare som tjänstgör i låg- ochmellanstadium har fått sin utbildning i länet. Jämfört medövriga landet är väl tillgodosett vad gällerbehöriga låg- och mellanstadielärare. För högstadiet ärsituationen helt annorlunda. Som helhet ligger länet långtefter riksgenomsnittet, och vissa kommuner har obehöriga lärare.Vi har fått en ny lärarutbildning för . Detär en allmän utbildningslinje, grundskollärarlinjen, med tvåskilda inriktningar, en för undervisning i tidigare årskursereller årskurserna 1 t.o.m. 7 och en för undervisning i senareårskurser eller årskurserna 4 t.o.m. 9.Lärarutbildningen för tidigare årskurserskall omfatta 140 poäng och innehålla fördjupade studier iantingen matematik och naturorienterande ämnen ellersvenska och samhällsorienterande ämnen.Inom grundskollärarlinjens inriktning mot senareårskurser finns det möjligheter till tre specialiseringar iskilda ämnen eller ämnesområden. En avser utbildning isamhällsorienterande ämnen. En annan utbildning inaturorienterande ämnen med eller utan matematik. Entredje specialisering skall omfatta svenska och tvåfrämmande språk. Dessa utbildningar skall omfatta 180poäng.Genom att placera den nya grundskollärarlinjen medbåde tidigare- och senarelärare i finns möjligheter attförbättra bredd och kvalitet inom skolan i från den längst bort belägna högstadieskolanhar att åka till . Att uppehålla någotkontinuerligt utvecklingsarbete och fortbildning medutbildningsenheten på längre avstånd än så blir omöjligt.Emellertid har senarelärarutbildningarna enbartlokaliserats till orter där ämneslärarutbildning tidigarefunnits. För vår del i betyder det att närmasteort för senarelärarutbildning är Umeå.I propositionen om grundskollärarlinjen framgick att detfanns en särskild ambition att avhjälpa bristen på läraremed naturorienterande ämnen och bristen på lärare medkunskaper inom detta område.I har lärarutbildningarna ett visst utbyte avkontakter med övriga sektorer inom högskolan. Våren 1987flyttade lärarutbildningarna till högskolans övrigaverksamhet. Detta underlättar samarbetet översektorsgränserna. Det vore därför naturligt att ta till varade mycket goda möjligheter som finns i att forma ensenarelärarutbildning inom naturorienterande ämnen ochteknik med en praktisk anknytning till den tekniskasektorn. Förutsättningarna för en sådan samordning ärsannolikt bättre i än någon annanstans i landet.Finansieringen bör ske genom en motsvarandeneddragning av lärarutbildningen i övriga delar av landet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attgrundskollärarlinjens gren för senarelärare med inriktningmot naturorienterande ämnen inrättas i .
mot · GE02Ub514 · 1991-01-25 00:00:00 — KTHs bergssektion till --högskola Falu Bergsskola, första civila tekniskahögskola, startades i . senareutlokaliserades den till och blev grunden tillKungliga tekniska högskolan, KTH.Nu är den optimala storleken på 6 000 elever för längesedan passerad vid KTH. Trängseln och svårigheten att fåbostad utgör bekymmer för eleverna. Och institutionernavid högskolan har svårigheter att expandera i takt medbehov och önskemål.Man bör överväga att flytta ut vissa institutioner från dealltför stora högskolorna till de regionala högskolorna. Påså sätt skulle man kunna få till stånd kvalificerad forskningoch utbildning vid de regionala högskolorna utan stora extrakostnader.Vissa tillämpade ämnen lämpar sig utmärkt attutlokalisera. Som exempel kan nämnas materialteknik,skogsteknik, kemiteknik, högspänningsteknik, flygteknikoch miljöteknik.Det är dags att Bergslagen får tillbakaforskningsverksamhet som startade där och som egentligenhör hemma där den praktiska verksamheten bedrivs.Högskolan i --är belägen i hjärtat av denmaterialproducerande industrin i . Här finns inomen 10-milsradie stålverk som , , , och . Rekryteringen avkvalificerad arbetskraft underlättas när utbildningen finns iregionen.Bergssektionen vid KTH bör flytta tillbaka frånStockholm till --. Det är väsentligtatt de regionala högskolorna får fasta forskningsresurser.Genom en utflyttning av bergssektionen tillförs högskolan iFalun--ett 10-tal professurer och enmaterialinriktad civilingenjörsutbildning med tillhörandeforskning.Grunden lades 1987 när Materialcentrum, HTM iBorlänge inrättades, i nära samarbete med de storaföretagen i regionen. Den avslutandecivilingenjörsutbildningen i materialfysik vid Uppsalauniversitet är förlagd till detta centrum.Högre utbildning och forskning ger en regionframtidstro och utvecklingskraft. En storsatsning påhögskolan i --är god regionalpolitik. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flyttning av bergssektionen frånKTH till högskolan i --.
mot · GE02Ub516 · 1991-01-25 00:00:00 — Forskningen får allt större betydelse i framtidenskunskapssamhälle. Det är också av stort värde attforskarutbildning harmonieras internationellt. Det är ocksåviktigt att svenska examina är jämförbara internationelltoch att den kunskapsnivå de innebär är lättbegriplig även iandra länder.På 1970-talet avskaffades den graderade betygsättningennär det gäller doktorsavhandlingar. Betyg innebär en sporreför den forskarstuderande och är en god mätare på detvetenskapliga arbetets kvalitet. Det är angeläget att degraderade betygen på doktorsavhandlingar återinförs. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär tillsättande av enutredning för att finna former för graderade betyg pådoktorsavhandlingar.
mot · GE02Ub517 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetsmiljöutbildning inom högre teknisk utbildning m.m. Ett av de effektivaste medlen för att både på kort ochlång sikt åstadkomma en bättre arbetsmiljö i samhället äratt öka utbildningen och forskningen om arbetsmiljön. Ensatsning på ökad utbildning om arbetsmiljön bör därför skepå alla nivåer inom utbildningssystemet.En av de yrkesgrupper som har haft och kommer att haen viktig roll när det gäller att få till stånd bättrearbetsmiljöer är ingenjörerna. Dessa har i allmänhetansvaret för både planeringen av nya arbetsmiljöer,produktion på befintliga arbetsplatser och även förförändringar och förbättringar för att undanröja de bristersom kan finnas i arbetsmiljön. Motsvarande gällerlantmästare och agronomer inom lantbruksnäringen samtskogs- och jägmästare inom skogsnäringen.För närvarande får blivande civilingenjörer,lantmästare, agronomer, skogsmästare och jägmästare enmycket bristfällig utbildning i arbetsmiljöfrågor. Enmajoritet har sannolikt inte fått någon utbildning alls. Dettaär långt ifrån tillfredsställande.Enligt vår mening, och med hänvisning till ovanstående,anser vi att arbetsmiljöutbildning skall vara obligatorisk ihögre teknisk utbildning liksom inom skogs- ochjordbruksutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av arbetsmiljöutbildninginom högre teknisk utbildning och inom skogs- ochjordbruksutbildning.
mot · GE02Ub519 · 1991-01-25 00:00:00 — Högskolans FoU-verksamhet har till stor del vuxit medhjälp av externa medel. Därmed har tillämpad forskning,utvecklingsarbete och utredningsverksamhet fått eninriktning mot områden, där den regionala högskolanslokala kontakter och nätverk utnyttjas.Det är positivt med den samverkan som vuxit fram, menhögskolan kan också bli för beroende av regionensnäringsliv och myndigheter. I den mån drabbasav ekonomiska och andra problem kan det medföra att ävenhögskolan försvagas. Högskolan måste ha sådan egen kraftoch stabilitet att den kan medverka till att stimuleranyskapande och förändringar i regionen.Det etablerings- och expansionsmönster vi kan setendenser till i antyder att närhet till högreutbildning blivit en allt viktigare etableringsfaktor.Nyskapande inom olika områden förutsätter i ökadutsträckning tillgång till särskild kompetens.Genomförandet av nya idéer, själva produktionen, blir i alltstörre utsträckning beroende av tillgång till välutbildadarbetskraft. Bägge faktorerna skapar ett tryck på de orterdär högre utbildning, främst med naturvetenskaplig ochekonomisk inriktning, finns att tillgå.Högskolan i fungerar som ettkunskapscentrum, där företag och myndigheter får tillgångtill tillämpad forskning, utvecklingsarbete,utredningsverksamhet och utbildning.De tre högskolorna i , och medsina traditioner från utbyggnaden av universitetsfilialer ochmed sitt breda utbud av linjer och kurser bör ges prioritetframför de senare tillkomna högskolorna.Inom Karlstadsmodellen garanteras kvaliteten inomforskningen genom de vetenskapliga ledare som engagerasoch vilka har anknytning till . De kan ocksåsvara för den forskarutbildning som bedrivs i Karlstad.Genom att bygga vidare på denna organisation byggas upp tilluniversitetet i ställer särskilda krav påforskningsmiljön och det är viktigt att bygga vidare på denmiljö, kompetens och kultur som utvecklas vid högskolan iKarlstad, för att göra det möjligt att skapa en enhet somskulle ge nya kvalitetsaspekter till Sverigesuniversitetsstruktur -- i . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklingen av högskolan iKarlstad till universitet.
mot · GE02Ub523 · 1991-01-25 00:00:00 — Arbetsmiljö som moment i civilingenjörsutbildningen Vi blir allt mera medvetna om arbetsmiljöns betydelseför vår trivsel i arbetet och framför allt för vår hälsa. Mångaarbetsskador uppstår av den enkla orsaken att ettarbetsredskap är felkonstruerat. Dessa skulle ha kunnatundvikas om bara konstruktören -- ingenjören -- varitmedveten om de arbetsmiljöproblem som kan uppstå.I dagens civilingenjörsutbildning har miljöfrågorna påsenare år uppmärksammats och fått ett större utrymme,men det gäller framför allt den yttre miljön.Arbetsmiljöfrågorna behandlas fortfarande på ettotillfredsställande sätt.För att undvika att olämpliga arbetsmiljöer skapasgenom felkonstruktioner bör ''arbetsmiljö'' tas upp som ettsärskilt moment i civilingenjörsutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ''arbetsmiljö'' som ett moment icivilingenjörsutbildningen.