mot · GE02N67 · 1991-03-12 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:88 Energipolitiken Det framgår av energipropositionen attelenergiproduktion med våra nuvarande konventionellametoder kommer att hämmas av brist på fossila bränslen,av problem med luftföroreningar och av problem rörandekärnkraftssäkerheten.Tvärtemot den allmänna uppfattningen står förnybaraenergikällor, i första hand biomassa och vattenkraft, redannu för av världens energi.Solens strålar är en gratisresurs som kan utnyttjas medenkla förändringar i byggnadskonstruktion, design ochorientering.Med solen som den förnybara och i princip outtömligaenergikälla den är och som inte smutsar ner vår miljö,kommer denna att spela roll i vår framtidaenergiförsörjning.Den vetenskapliga och tekniska utvecklingen visar på ettförestående genombrott för solen som energikälla, vilkendirekt omvandlar solljus till elektricitet. Framstegen inomsolcellsteknologin har det senaste årtiondet skett genomstegvisa förbättringar av utbytet från solcellerna. Solfångarekan också omvandla solstrålar till elektricitet.Mängden producerad elektrisk energi i förhållande tillmängden infallande solljusenergi har kunnat ökas ochgenom övergång till tunnfilmsteknik hartillverkningskostnaderna drastiskt kunnat sänkas. Motbakgrund av de tekniska framstegen kommer priset påsolcellsproducerad elektricitet att sjunka kraftigt denärmaste fem åren. Över de senaste två decennierna harkostnaden för el från solceller i sjunkit från 30 dollarper kilowattimme till endast . Solceller tycks till sistbli det dominerande sättet att utvinna solkraft. Solceller harytterligare en fördel. Eftersom de kan decentraliseras merkrävs mindre investeringar i transport ochdistributionssystem.Sveriges möjligheter till elenergiproduktion medsolceller är emellertid långt ifrån ideala. Mångauppfinningar, maskiner och processer som skulle få framenergi i en solbaserad ekonomi kan nu konkurreraekonomiskt med fossila bränslen. Storskaligelenergiproduktion i skulle därför behöva kopplastill lagring av energi.Den som vill förse sitt hus med solceller avtraditionell kiseltyp kan få räkna med ett kvadratmeterprisrunt . Men läget blir ett helt annat om priset perkvadratmeter kommer ned till , i prisnivå med vanligttaktegel. En sådan solcell har utvecklats av professorMikael Grötzel vid tekniska högskolan i enkelt uttryckt så består den nya typen av solcellav två vanliga glasskivor, där man bl.a. har klorofyll frånnaturens växter mellan skivorna. Dessa solceller fungeraräven under molniga dagar. Priset kan bli lägre än förde traditionella kiselcellerna, och man får en garanteradelproduktion på eller över 4 000 timmarper år.1989 inlämnade tekniska högskolan i genomuppfinnaren sitt världspatent på de nya fotocellerna. Dennatyp av solceller skulle kunna anbringas på hus som del avfasad eller tak. solceller skulle kunna ge15 000 kWh. Solcellerna producerar el för direktverkanunder dagen och vätgas under natten.Den solproducerade elenergin kan lagras i form avvätgas. Genom elektrolys av vanligt vatten ger varje strömfrån solcellerna en viss mängd vätgas. När vätgasen sedananvänds i spis, tvättmaskin eller bil bildas endast rent vatteni form av vattenånga.Vårt land ligger efter i teknisk utveckling på dettaområde. Försök måste startas med produktion av el viasolceller och av vätgas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att styrelsen förteknisk utveckling eller motsvarande får i uppdrag att startaförsöksverksamhet med uppvärmning av bostadshusmedelst solceller.