mot · GE02Sf507 · 1991-01-25 00:00:00 — Studerandehälsovårdens nuvarande organisation kankritiseras på mycket goda grunder. Men det finns ingen garanti för att det finnsen studenthälsa på en högskoleort. Det är studentkårenssak att avgöra om den vill vara huvudman och ansvarig förverksamheten. Vill den det får den statsbidraget. Vill dendet inte upphör verksamheten.Stockholms studenters centralorganisation har aviseratatt den vill lämna huvudmannaskapet. På så lösa grunderfår inte studerandehälsovården vila. Ansvaret måste åligganågon. Det finns inte heller någon egentlig garanti för attstudentkåren lämnar bidrag. Utbildningsministernförutsatte visserligen 1983 i den proposition som ligger tillgrund för den nuvarande organisationen, att sådant bidragskulle lämnas men de varierar i storlek, räknat per studentfrån ort till annan och det finns exempel på att de satts tillnoll.För att verksamheten skall kunna fungera måstepersonalen känna trygghet. Så har inte alltid varit falletinom studerandehälsovården.På en ny organisation för studerandehälsovården måsteföljande krav kunna ställas:Det måste finnas garantierför verksamhetens bestånd.Det måste finnas en annanhuvudman än den obligatoriskastuderandesammanslutningen.Organisationen skallkunna anpassas till lokala förhållanden.Personalen måstekunna känna trygghet i sitt arbete.Den studerandesintegritet måste kunna tryggas.Oavsett kårobligatoriet kommer att beståeller om det -- så som liberalerna i princip ställtsig bakom -- kommer att avskaffas, måstestuderandehälsovården få en fastare form och en mer stabilfinansiering. Tänkbara huvudmän är:landstingenstatshälsanhögskolornacentralastudiestödsnämnden.I likhet med obligatorieutredning anser vi dockatt den lämpligaste formen är att stiftelser bildas som skallvara huvudmän för studenthälsan. Den lokala anpassningenkräver att utformningen skall kunna variera. Om det finnsmer än en högskola på orten skall dessa självfallet allakunna medverka i stiftelsen. Likaså bör ,statshälsan och centrala varaföreträdda.Ett betydande studerandeinflytande i stiftelsen ärangeläget och självklart. Så länge obligatoriet är kvar kanstuderanderepresentanterna utses av studentkåren eller -kårerna. När obligatoriet avskaffas måste de utses påsamma sätt som studeranderepresentanterna ihögskolestyrelsen, dvs. genom allmänna val i högskolansregi.Studenthälsan är en företagshälsovård. Det finnsemellertid inga andra grupper i samhället som i anställningeller utbildning har en så oförmånlig situation i fråga omföretagshälsovård som studenterna vid statliga högskoloroch universitet.Statsbidraget uppgår f.n. till ca . per student och år.De totala resurserna per student är i genomsnitt det dubbla,dvs. Statshälsan disponerar för varjehögskoleanställd ca , varav . utgör ett direktgrundbidrag från staten och resten betalas av arbetsgivaren,dvs. staten genom högskolan. Studerandehälsovården i helalandet har f.n. en budget på sammanlagt 20 milj.kr.Enligt vår mening bör studerandehälsovårdenomorganiseras efter de riktlinjer som här angivits. Statensbidrag till studenthälsan bör förstärkas med 5 milj.kr.fr.o.m. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om organisationen avstuderandehälsovården,2. att till Bidrag till vissa studiesociala ändamål(F 6) för studerandehälsovården för /92anvisar 5 milj.kr. utöver nu utgående bidrag.