mot · GF02Sk10 · 1991-11-22 00:00:00 — med anledning av prop. 1991/92:48 Justeringar i beskattningen i inkomstslaget tjänst, m.m. Regeringen avser att göra en översyn av regler förtraktamenten och kostnadsersättningar samt vissanaturaförmåner.Från en utgångspunkt sett är detta mycket välbehövligt.Erfarenheterna det gångna året har visat att över 800 000 löntagare förlorat rätten till subventionerad lunchfrån sin arbetsgivare. I många fall har detta intekompenserats ekonomiskt. Ej heller varit föremål förförhandlingar mellan arbetsgivare och de fackligaorganisationerna.Restaurangbranschen har förlorat tusentalsarbetstillfällen . Arbetslösheten inomHotell-, café- och restauranganställdas erkändaarbetslöshetskassa uppgår till över 11 %.Utnyttjandegraden i företagens personalmatsalar harsänkts med mellan 30 och 50 %.Det finns skäl förmoda att detta innebär att mångamänniskor får en sämre kost. Satsningen från företagen ochde fackliga organisationernas sida att ta ut en andel avlöneutrymmet som ersättning för en del av lunchen harbidragit till att förbättra hälsoprofilen. Frånbeteendevetenskapliga undersökningar i ochVästerås har det bekräftats att en god och näringsriktig kostunder arbetsdagen är befrämjande för kreativitet ochproduktivitet.Personalmatsalarna på företagen byggdes upp kraftigt ibörjan av . Banker occh försäkringsföretagtillhörde de första företag som inrättade personalmatsalaroch införde subventionerade luncher för de anställda. Manansåg detta viktigt ur produktivitets- och hälsosynpunkt.Kunskaperna som låg till grund för dessa reformer bottnadei vetenskapliga undersökningar och kunskaper somutvecklats inom försäkringsbranschen. Trots beskattningenav de nuvarande förmånerna har försäkringsbranschen valtatt ge de anställda i lunchsubvention. I bankernasubventionerar man av kostnaden.För människor med små inkomster som haftsubventionerad lunch har de indragna förmånerna betytt ettmycket väsentligt ingrepp i levnadsstandarden. Från ettreportage i en av landets största tidningar läser vi ''är detnästan bara läkarna som har råd att äta i sjukhusets matsal''.För arbetsgemenskapen har de indragna förmånernabetytt att arbetsgemenskapen inte har lika lätt att göra siggällande. Lunchen var tidigare en given samlingspunkt därmånga träffades. är det inte lika självklart eftersom endel kollegor går på restaurang eller personalmatsal medanandra äter matlåda på tjänsterummet eller i företagetsrökrum. Ytterligare en grupp äter inte alls.I är ensamt om att inkomstbeskatta ochbelägga lunchsubventionerna med sociala avgifter fullt ut.Nyligen har beskattningen tagits bort i Norge.Genom att vissa större företag har kunnat hänvisa tillstordriftsfördelar har man kunnat servera sin personalluncher ända ned till 25:- utan att företag eller personalbehövt betala skatt för förmånen. För de anställda inomlunchrummen har effekterna blivit ofattbara. Denlunchrumsanställde som äter samma mat som övriga inomett större företag, och som dessutom lagar till maten, fårförutom kostpriset som enligt avtal är 22:-, betala skatt påmellanskillnaden upp till förmånsvärdet 44:20. Dettainnebär att denne får ett högre kostpris än gästen sombetjänas. En liknande situation uppstår för den som äranställd på en vanlig restaurang och där gästernas lunchprisär t ex 37:-. Även där bedöms maten vara värd 44:20 för denanställde och denne beskattas alltså för mellanskillnadenmellan 22:- och 44:20, inte för mellanskillnaden mellan 22:-och 37:- vilket skulle te sig logiskt. Detta skapar orättvisormellan löntagarna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en översyn avtillämpningen av skattereglerna för måltidssubventioner.