mot · GE02Sk433 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt utredarna skulle detta ge eninkomstförstärkning på ca 2 mdr kr.Regeringen har ej lagt något sådant förslag. I stället harregeringen tillsatt en utredning som lade förslagom skatt på finansiella företag (SOU 1990:46 Särskild skattpå finansiella företag). Finansskatten innebär en skatt på beräknad på de finansiella företagens lönekostnader ochvinst. Skatten beräknades ge en inkomst på 1.8 mdr för1991.Utredningsförslaget har remissbehandlats, men interesulterat i förslag från regeringen. I stället har regeringenunder drivit igenom riksdagsbeslut om att slopa dens.k. valpskatten -- omsättningsskatten påvärdepappershandel -- samt sänkningar avomsättningsskatten på aktier.Vänsterpartiet krävde i samband medskatteomläggningen att finansiella tjänster skullemomsbeläggas. Om detta förslag hade bifallits så hadestatskassan disponerat 2 mdr extra för /92.Vänsterpartiet anser att ett förslag enligt utredningensgrundlinjer bör läggas fram för antagande avriksdagen. Skatten kan träda i kraft från inkomståret 1992.Utredningen har dock enligt meningföreslagit en för låg skattesats nämligen på 4 %.En skatt på motsvarar inte moms på finansiellatjänster. Detta framgår också av utredningen. ''... börskattesatsen för den särskilda skatten uppgå till föratt skatteuttaget skall svara mot det skatteuttag som skullefölja av att tjänsterna på den finansiella sektorn inordnadesunder mervärdesskatteplikten.'' (SOU 1990:46, sid 253)Med anledning av att den finansiella skatten ej skall varaavdragsgill, och inte heller kan räknas av som moms,föreslår utredningen en lägre skattesats på 4 %.Vänsterpartiet föreslår att skattesatsen på de finansiellaföretagen sätts till . Detta ger en skatteintäkt på ca 2.7mdr under . Av tekniska skäl faller dennainkomst ut först under /93. Vänsterpartietföreslår att hos regeringen begär förslag till beslutsom kan dra in medel motsvarande den särskildafinansskatten/momsen på finansiella tjänster för budgetåret1991/92.En sådan åtgärd kan vara att tillfälligtvis höjaarbetsgivaravgifterna inom den finansiella sektorn med 5 %under perioden 1 juli 1991 till 1 juli 1992. Den avvänsterpartiet föreslagna finansskatten på bör, för attundvika dubbelbeskattning, tillfälligtvis sänkas till . En tillfällig höjning avarbetsgivaravgifterna inom finanssektorn kan beräknas geca . En skattebelastning som imotsvarande grad skall ses som en vinstindragning från denfinansiella sektorn.I utredningen har diskuterats att i samband medinförandet av särskild finansskatt avskaffaomsättningsskatten på vissa värdepapper. En sådan åtgärdhar inte stöd. Detta för att det sammanlagdaskatteuttaget på den finansiella sektorn då skulle minska.Om ett införande av den särskilda finansskatten samordnasmed sänkningar eller slopande av andra skatteformer, börskattesatsen höjas till . I annat fall kommerfinanssektorn att få en faktisk skattesänkning genominförandet av finansskatten.5.4 Avdragsrätt för konferenser etc.Företagen satsar stora summor på utbildnings- ochkonferensverksamhet. beräkningar har visat attföretagen satsar mer på konferens- och reseverksamhet änvad man betalar i bolagsskatt. Till övervägande del är dockdessa satsningar ägnade att stärka produktivitet ochutvecklingsmöjligheter i näringslivet.Det finns emellertid inslag som har karaktären av renmarknadsföring eller dolda personalförmåner till vissapersonalkategorier, vanligtvis till dem som hararbetsledande funktioner. Enligt meningbör en utredning göras i syfte att undersöka vilkaförutsättningar det finns att skärpa avdragsreglerna så attosunda inslag kan minimeras.Till betydande del sker företagens utbildnings- ochkonferensverksamhet numera utomlands. Enligt uppgifterfrån turistråds turist- och resedatabas kankostnaderna för de svenska företagens utlandsresorberäknas till drygt 20 mdr . Cirka en tredjedel avdessa resor är kurseller konferensarrangemang.Företagen kan göra avdrag för sin utbildnings- ochkonferensverksamhet, oavsett var den bedrivs. Dettasystem gäller exempelvis ej i . Där medges intenågon avdragsrätt för kurser utomlands, om det inteföreligger sakliga skäl för företaget att förläggautbildningen utom landet.Vänsterpartiet anser att borde införa sammaregel. Detta skulle kunna stärka den svenskabytesbalansen, ett viktigt skäl då bytesbalansunderskottetär ett samhällsekonomiskt problem. Underskottet i''turistnettot'' är också en av de största delposterna.Beräkningar bl.a. inom i visar att omhälften av företagens utlandskonferenser förlades inomlandet så skulle valutaunderskottet reduceras med 2--3 mdrkr.En sådan begränsad avdragsrätt skulle stärkaturistnäringen, som redovisatproblem. Detta skulle i sin tur generera arbetstillfällen ochskatteinkomster som kommer samhällsekonomin till godo.Den begränsade avdragsrätten skall ej gälla resor tillutlandet för köp och försäljning, studiebesök ochinternationella konferenser, mässor etc. Däremot borde enbegränsning kunna rikta in sig på utbildnings- ochkonferensverksamheten. föreslår attriksdagen ger regeringen i uppdrag att snabbt utreda fråganoch komma med förslag till sådan avdragsbegränsning somangetts ovan.6. SocialavgifterSocialavgifterna skall finansiera väsentliga delar av desociala trygghetssystemen. Till en del har avgifterna ocksåkaraktären av lönebaserade skatter. låg delagstadgade avgifterna på av lönesumman. 1991sänks avgifterna , till , eftersomarbetsmiljöavgiften på slopas från den 1 jan 1991.Totalt beräknas arbetsgivaravgifterna gebruttoinkomster till statsbudgeten på 247.6 mdr /92. Avgifterna fördelas på poster, avseddaatt finansiera olika förmåner. Posterna i % är:Folkpensionsavgift= 7.45Sjukförsäkringsavgift=10.10Barnomsorgsavgift= 2.20Vuxenutbildningsavgift= 0.27Arbetsmarknadsavgift= 2.16Arbetsskadeavgift= 0.90Lönegarantiavgift= 0.20Arbetarskyddsavgift= 0.35Delpensionsavgift= 0.50Tilläggspensionsavgift=13.00Allmän löneavgift= 0.34 (till den 1/7 )Summa=37.47 %För många poster finns obalanser mellan inkomster ochutgifter. För vissa avgifter är sambandet dessutom svagtmellan inkomsterna och de medel som utgår till angivetområde. I praktiken täcks underskott på ett område medöverskott från andra delavgifter, och även direkt viastatsbudgeten.Avvikelserna gör det motiverat med en översyn av helasystemet. En sådan beredning bör gälla såvälberäkningsgrunderna som fördelningen av procentsatser påposter inom arbetsgivaravgifterna. Nedan kommenterasnågra av ''avvikelserna''.Sjukförsäkringsavgift: Under /92beräknas avgiften ge ett nettoöverskott på 4.9 mdr kr. Dettaär anmärkningsvärt då så sent som i december1990, mot röster, beslutade om försämringarav sjukförsäkringen. Försämringarna reducerar utgifternaför sjukförsäkringen med 3.8 mdr för /92.Att återgå till förutvarande regler skulle således teknisktkunna finansieras inom det nettoöverskott som redovisas.Reduceringen av förmånerna inom sjukförsäkringen äräven anmärkningsvärd mot bakgrunden av sjukfrånvaronsutveckling. steg sjuktalet till 18.8 dagar. Underår 1989 låg sjuktalen . och innanförsämringarna beslutades av har dock sjuktalensjunkit till 21.9 dagar 1990, och beräknas till 19.2 dagar1991. Om hänsyn tas till frånvaron vid arbetsskada såreduceras sjuktalen ytterligare.Barnomsorgsavgift: Barnomsorgsavgiftenberäknas för /92 ge intäkter på ca 14.6 mdr.Av detta beräknas 13 mdr gå till barnomsorgen.Arbetsskadeförsäkringen:Arbetsskadeförsäkringen går i motsats till sjukförsäkringenmed stora underskott. För /92 beräknasunderskottet till 7.4 mdr. Detta gör att arbetsskadefondensingående underbalans på 17.5 mdr kommer att öka till ettunderskott på ca 25 mdr.Arbetsskadefondens utgifter täcks via anslag frånbudgetens inkomsttitel ''övriga socialavgifter'' sominkluderar en rad undertitlar, arbetsmarknadsavgift,lönegarantiavgift, arbetarskyddsavgift, delpensionsavgift,arbetsmiljöavgift, tilläggspensionsavgift, samt ovannämnda arbetsskadeavgift. Underskottet frånarbetsskadeavgiften redovisas således som ett underskottinom detta konto med 7.4 mdr.Allmän löneavgift: Den allmänna löneavgifteninfördes efter en skatteuppgörelse bl.a. mellansocialdemokraterna och . Avsikten var attfinansiera de marginalskattesänkningar som dågenomfördes. Avgiften har därefter sänkts och ligger förnärvarande på för att sänkas till efter den 1juli 1991. Den allmänna löneavgiften beräknas ge 2.9 mdrför /92.Överväganden: Arbetsskadefonden går med storaunderskott och en höjning av arbetsskadeavgiften ärmotiverad. Avgiften är på och dettaberäknas ge 5 mdr i intäkter. För kommande budgetårberäknas ett underskott på 7.4 mdr.Den allmänna löneavgiften har ingen direkt koppling tillnågon social förmån. Ett slopande av avgiften kan därmedövervägas. Utrymmet kan utnyttjas för att i motsvarandegrad höja arbetsskadeavgiften. Då den allmännalöneavgiften ger 2.9 mdr kan underskottet inomarbetsskadefonden reduceras till 4.5 mdr. Den faktiskahöjning som då erfordras inom arbetskadeavgiften blir ca0.8 %.Underskotten i socialavgiftssystemet motiverar enhöjning av arbetsgivaravgifterna med . LO:savtalsråd har förespråkat höjningar avarbetsgivaravgifterna till arbetsmarknadsförsäkringarna pådrygt . Konjunkturläget med risk för stigandearbetslöshet gör det mindre lämpligt att nu fatta beslut omen allmän höjning.Även andra skäl talar mot generellt höjdaarbetsgivaravgifter. liksom fackligaföreträdare har länge påtalat behovet av hårdare åtgärdermot dåliga arbetsmiljöer och den ohälsa som skapas genomdetta. har i sin rapportunderstrukit det riktiga i kraven. Arbetsskador och dåligarbetsmiljö är inte jämnt fördelade inom arbetslivet.Avgifterna utgår dock med samma procentsats oavsettvilken arbetsmiljö som råder eller vilka arbetsskador somskapas.I princip får de arbetsgivare som ej satsar på att förbättraarbetsmiljön subventioner från de arbetsplatser där mansatsat pengar på att förbättra arbetsmiljön. I många fallsubventionerar små och medelstora arbetsplatser medrelativt god arbetsmiljö, de bristfälliga arbetsmiljöer somofta kan konstateras inom svenska storföretag.Vänsterpartiet menar därför att en eventuell höjning avarbetsgivaravgifterna bör kombineras med endifferentiering av arbetsskadeavgiften. På så sätt blirhöjningen störst hos de arbetsgivare och de arbetsplatsersom har den sämsta arbetsmiljön och de flestaarbetsskadorna. Då skapas starkare skäl förföretagsledningarna att se värdet av arbetsmiljösatsningar.Riksdagen bör begära en utredning i syfte att lägga framförslag till beslut i enlighet med ovan angivna inriktning.7. Skatt på egendom och kapital 7.1 Särskild skatt på handel med fastigheterUnder har det bedrivits en osund handel medfastigheter. Även om en viss självsanering ägt rum bör dockde spekulativa inslagen på fastighetsmarknaden motverkasgenom en aktiv skattepolitik. föreslår därföratt en förvärvsskatt införs som tas ut avförsäljningssumman på alla fastighetsaffärer som fallerunder förvärvslagen. Skatten skall utgå från den 1 juli 1991.Inkomsterna från denna skatt kan beräknas till 1.25 mdr /92.7.2 Tak för ränteavdragSkatteomläggningen innebär att ränteutgifter utöverränteintäkter är fullt avdragsgilla , medanöverskjutande ränteutgifter är avdragsgilla till 70 %.Vänsterpartiet föreslår i stället ett fullständigtavdragstak för ränteutgifter vid för vuxna och vid10 för barn. Det av oss föreslagna avdragstaket avsersåledes ränteutgifter och inte som i regeringens förslagsaldot av ränteutgifter och ränteintäkter. Vänsterpartietsförslag till strikt ränteavdragstak vid torde ge eninkomstförstärkning på ca 2.4 mdr för helåret och 1.2 mdrför /92.En sådan åtgärd skulle fördyra lånefinansieradkonsumtion på ett avsevärt sätt. Avdragsrätt för privataskuldräntor är ett avvikande system internationellt sett. IUSA medges exempelvis inte sådana ränteavdrag såvida deej kan hänföras till boendet.Att fördyra lånefinansierad konsumtion är dessutom enkraftig stimulans för sparandet.7.3 Förmögenhetsskatt på fysiska personerGenom steg ett i skatteomläggningen beslöt idecember 1989 att sänka förmögenhetsbeskattningen(proposition 1989/90:50). Gränsen för förmögenhetsskatthöjdes då från till , och ett skikt med2 % i skatt slopades. Skattesänkningen beräknades enligtpropositionen reducera intäkterna ''med högst enfjärdedel'' (prop 50 sid 129).Vänsterpartiet accepterade en justering av skiktgränsenmen föreslog att skattesatserna borde skärpas i högre skiktför att kompensera det inkomstbortfall, som den höjdaskiktgränsen ledde till. Detta yrkande avslogs av riksdagen.Från är förmögenhetsskatten indelad itre skikt.800 000 -- 1.6 mkr= mkr-- 3.6 mkr= mkr--= 3.0 %Förmögenhetsskatten för fysiska personer beräknas ge2.9 mdr för /92.Vänsterpartiet föreslår att förmögenhetsskatten höjs(återställs) så att intäkterna ökar . Detta ger ca450 mkr. föreslår att beslutar attbegära förslag hos regeringen till lagförslag för detta syfte.7.4 StämpelskattStämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom och påaktier vid bildande av aktiebolag och ökning avaktiekapital. Skatten beräknas ge en intäkt på 6.75 mdr /92. Skattesatsen ligger för de flestatransaktionerna på avtaxeringsvärdet/köpeskillingen. föreslår attstämpelskatten höjs så att intäkterna ökar . föreslår att riksdagenbeslutar att begära förslag hos regeringen till lagförslag meddetta syfte.7.5 Slopad fastighetsskatt i allmännyttanVänsterpartiet föreslår att fastighetsskatten slopas förallmännyttan. Allmännyttan drivs utan vinstintresse, och enslopad fastighetsskatt ger utrymme för begränsningar avhyreshöjningarna. Då hyreshöjningar bidrar till att pressaupp inflationen så är åtgärden såväl fördelningspolitisktsom samhällsekonomiskt motiverad. Denna fastighetsskattbör slopas från . Sänkningen ger ettinkomstbortfall på för budgetåret 1991/92.8. Indirekt beskattningEn allt högre andel av det samlade svenska skatteuttagethar lagts över till indirekt beskattning. svarar denindirekta beskattningen för av statsbudgetensinkomster. Efter skatteomläggningen svarar inte densamlade inkomstbeskattningen från hushåll och företag förmer än av de samlade inkomsterna. Vänsterpartietmenar att denna fördelning av inkomster har en alltför stortonvikt på den indirekta beskattningen. En ökadskatteandel bör åter läggas på progressivinkomstbeskattning.Vänsterpartiet förespråkar dock ingen snabb ökning avden privata konsumtionen. Samhällets resurser ärbegränsade. finns stora gemensamma behovsom skall finansieras. Det gäller bland annat satsningar påsjukvård, barn- och äldreomsorg, och satsningar påutbildning för att ta några exempel. Det finns också behovav resurser för industriella investeringar ochframtidssatsningar bl.a. på bättre järnvägar och annaninfrastruktur liksom inom miljöområdet.Indirekta skatter verkar bromsande på tillväxten av denprivata konsumtionen, och skapar utrymme för desatsningar som angetts ovan. Mot denna bakgrund är ävenen tämligen omfattande indirekt beskattning nödvändig.Den indirekta beskattningen måste dock också ses i ettfördelningspolitiskt perspektiv mellan hög- ochlåginkomsttagare.Det är uppenbart att 1980-talets spekulationsekonomioch omfördelning har gett upphov till en omfattandelyxkonsumtion för vissa grupper. har mångalåginkomsttagare och barnfamiljer svårt att täcka löpandehushållsutgifter. Det är mot denna bakgrund särskiltangeläget att minska det indirekta skatteuttaget påbaskonsumtion som mat och boendekostnader.Vänsterpartiet menar att momsen bör differentieras ochvissa varor och tjänster bör helt undantas frånmervärdesskatteplikt. Sådana områden är bl.a. socialomvårdnad, sjukvård och undervisning, liksom kulturellaaktiviteter. Det finns också skäl för slopad eller reduceradmoms främst på mat, men även inom inom boendeområdet,kollektivtrafiken samt energisektorn.8.1 MatmomsenI särskild motion redovisar förslag ochmotiv för en avveckling av matmomsen. För kommandebudgetår föreslår att matmomsen reducerasmed . Detta ger en momssats på . Ett beslut frånriksdagen om att reducera matmomsenförutsätter för förberedelser och information innanbeslutet kan verkställas. föreslår attreduceringen träder i kraft den 1 januari 1992.8.2 Moms på kollektivtrafikRiksdagen har infört moms på kollektivtrafik.Detta har lett till kraftiga prishöjningar. I vissa fall harprishöjningarna varit oskäliga och detta bör föranleda extraåtgärder från statsmakternas sida. Men även vid ''normala''prispåslag för momsen blir prisökningarna på det kollektivaresandet påtagliga. Prisstegringarna motverkar en önskvärdökning av det kollektiva resandet. föreslårdärför att mervärdesbeskattningen på kollektivtrafikenslopas från . Detta leder till ett skattebortfallsom kan uppskattas till ca 2 mdr kr för /92.8.3 Uttagsbeskattning på fastighetsarbete i egen regiEn alltför stor del av regeringens skatteomläggningfinansieras genom ökad skattebelastning på boendet. Iregeringens skattepaket på boendeområdet ingick bl.a.särskild skatt på de företag som driver fastighetsskötsel iegen regi. Detta drabbar bl.a. många allmännyttiga ochkooperativa bostadsföretag, och leder till ökadehyreskostnader. Uttagsskatten har den säregnakonsekvensen att den främst riktar sig mot debostadsföretag som drivs utan vinstintresse. Vänsterpartietföreslår att uttagsbeskattning avskaffas från den 1 jan 1992.Detta ger ett inkomstbortfall på 0.5 mdr kr för budgetåret1991/92.8.4 Energi och miljöskatterVänsterpartiet menar att energibeskattningen bör sesfrån energi- och miljöpolitiska utgångspunkter.Vänsterpartiet vill genom skattepolitiska åtgärder stimuleraresurshushållning och en övergång till miljövänligareenergiformer. Detta skapar förutsättningar för enavveckling av kärnkraften. I detta syfte kan olikainstrument användas, punktskatter, miljöavgifter liksomsänkt eller slopad moms på energiformer som särskilt börgynnas.Regeringen har aviserat en propositionom miljö- och energipolitiken, som även omfattar vissaskattefrågor samt miljöavgifter. kommer attställa fler och mer detaljerade förslag kringenergibeskattningen i samband med denna proposition.I denna motion föreslår följande /92.Fjärrvärme: Momssatsen sätts till . Detta ärmotiverat av såväl bostadspolitiska som miljöskäl.Mervärdesbeskattningen av fjärrvärmen gör att dettaenergioch miljöpolitiskt välmotiverade energisystemriskerar att slås ut från stora delar av energimarknaden. Ennollskattesats gör även att boendekostnaderna kan pressasned. För att momsreduceringen verkligen skall resultera isänkta hyror fordras tid för övergångsförhandlingar.Vänsterpartiet föreslår att 0- skattesatsen skall gälla frånden . Skattebortfallet kan beräknas till ca 1.8mdr per helår, eller ca 0.9 mdr för /92.Elkraft från kärnkraftverk: Skatten på elkraft frånkärnkraftverk höjs med per kWh , vilketger en intäkt på ca 3.6 mdr för /92. Dettainnebär ett ökat elpris som ger ökade vinster i övrigelproduktion. Härigenom torde statens vattenfallsverksinlevererade utdelning öka med ca 0.9 mdr.Vattenkraftsel: Skatten på el från vattenkraftverk höjstill /kWh, en höjning från 1.5 respektive perkWh. Höjningen innebär att differentieringen avskaffasmellan vattenkraftverk byggda före respektive efter 1973.Skattehöjningen skall träda i kraft , och geren inkomstökning på 2.7 mdr för /92.Flygbränsleskatt: Flygbränsle undgår beskattning.Utredningen om den indirekta beskattningen, KIS,övervägde att införa en generell beskattning på flygbränslemen avstod från detta. KIS motiv var att internationellaluftfartsbestämmelser hindrade beskattning avinternationell trafik. En inhemsk beskattning skulledessutom kunna leda till att svenska flygföretag valde atttanka sina plan i de nordiska grannländerna.Riksdagen har i stället infört en flygmiljöskatt påinrikesflygtrafik. Flygmiljöskatten beräknas för budgetåret1991/92 ge en intäkt på . Om flygbränslebeskattades efter samma regler som för fordonsdrivmedel,skulle detta ge skatteintäkter på ca 1.6 mdr kr.Vänsterpartiet har under innevarande riksdagsperiod imiljö- och trafikpolitiska motioner föreslagit införandet avsådan beskattning. Detta har avslagits av riksdagen.Vänsterpartiet föreslår slopad moms på kollektivtrafik.Denna moms infördes och har i mångatrafikslag exempelvis för inrikesflyget resulterat iprishöjningar på . Det kan övervägas om slopandet avmoms på kollektivtrafik ej skall omfatta flygfart, menövervägande likformighetsskäl talar för att all moms påkollektivtrafik slopas.Vänsterpartiet menar att beskattningen av flygtrafikenskall öka. I hur stor utsträckning detta bör ske beror på ommomsen på kollektivtrafik avvecklas eller ej.Oavsett vilket bör i internationella fora verka föratt de konventioner som begränsar möjligheter attbeskatta flyg i internationell trafik ändras. börge regeringen i uppdrag att verka för förändringar avinternationella konventioner så att detta kan ske.Ett minimikrav är att flygbränsle omfattas av dengenerella skatteplikten. En slopad moms på kollektivtrafikger dessutom ett ökat skatteutrymme för att också beskattaflygbränslet. föreslår att flygbränslebeskattas efter samma regler som fordonsbränsle från den 1juli 1991. Detta ger intäkter som kan beräknas till ca 1.6mdr för /92.8.5 Differentierad moms och punktskatterNär momsen sänks på vissa områden blir momssatsenhögre för annan konsumtion, och den högre momssatsenkan för sällanköpsvaror och lyxbetonad konsumtionkombineras med särskilda punktskatter.Under förutsättning att momssatserna reduceras på ovanangivna områden och att progressionen i skattesystemetökar i enlighet med de förslag ställt, föreslårvänsterpartiet vissa ytterligare åtgärder inom moms- ochpunktskatteområdet.Beslutet att sänka den allmänna momsen den 1 januari1992 verkställs ej . Detta ger eninkomstförstärkning för /92 på 4.2 mdr kr.En ny utredning i syfte att skyndsamt lägga fram förslag omdifferentierad moms bör dessutom med det snarastetillsättas. Detta så att momsuttaget kan differentieras eftersocial nytta och miljömässiga krav.Riksdagen har fattat principbeslut att avveckla en radpunktskatter bl.a. på videoapparater, kassettband,parfymer, läsk och konfektyrer etc etc. Tillsammans gerdessa skatter intäkter på ca 2 mdr kr. menaratt det av statsfinansiella skäl finns anledning att bibehållade särskilda punktskatterna. Det bör utredas om det finnsmöjlighet att införa fler punktskatter på varor ochkonsumtion av lyxbetonad karaktär. bör geregeringen detta till känna.8.6 Beskattning av alkohol och tobakBruket av alkohol och tobak leder ofta till svårahälsoproblem för individen. I sin förlängning orsakar dennaohälsa samhället stora kostnader för vård och förloradproduktion. anser det därför motiverat medett högt indirekt skatteuttag på dessa produkter. /92 beräknas skatteintäkterna från dessaområden till 15 mdr kr. anser det motiveratatt öka skatteuttaget så att inkomsterna ökar , dvsger en intäkt på 1.5 mdr kr. Denna höjning skall träda i kraftden . bör begära förslag frånregeringen för en sådan skattehöjning.8.7 ReklamskattenReklamskatt utgår på annonser och reklam.Reklamskatten omfattar tre områden, nämligen annonser,reklamtrycksaker och viss annan offentlig reklam. Någonallmän reklambeskattning finns dock inte. Skatten är 4 %för annonser i nyhetstidning, och i övrigt 11 %.Inkomsterna beräknas för /92 till ca 1.1mdr.Reklamskatten har utretts av reklamskatteutredningensom lämnade förslag 1988 (SOU 1988:17). Förslaget harremissbehandlats men regeringen har inte lämnat någotförslag med anledning av utredningen.Reklamskatten bör och kan höjas, som ett led i attbegränsa den kraftiga tillväxten av reklamsatsningarna. Förvissa varugrupper kan dagens reklamkostnader motsvaraden egentliga produktionskostnaden. Den förändrademediasituationen talar vidare för att skatteplikten börbreddas till nya områden, av konkurrens- ochlikformighetsskäl. Av presspolitiska skäl menar dockvänsterpartiet att skatten inte bör höjas på annonser ochreklam i nyhetstidningar.Vänsterpartiet föreslår att hos regeringenbegär ett skyndsamt förslag om att bredda och höjareklamskatten motsvarande en inkomstförstärkning på 400mkr. Denna höjning skall träda i kraft den 1 juli 1991.9.