mot · GE02L213 · 1991-01-25 00:00:00 — Ekonomiska föreningar och nya kooperativa verksamhetsformer I många sammanhang är den kooperativasamverkansformen, ekonomisk förening, lämplig somassociationsform för att bedriva ekonomisk verksamhet.Den ekonomiska föreningen grundar sig på en samverkanmellan människor som bedriver ekonomisk verksamhet.Detta till skillnad mot aktiebolaget som bygger på attkapital samverkar för att på bästa sätt förräntas. De flestakooperativ i och i andra länder bedriver sinverksamhet i ekonomiska föreningar eller ömsesidigabolag. Det finns dock flera exempel där kooperativverksamhet även bedrivs i andra associationsrättsligaformer beroende på verksamhetens karaktär eller särskildabetingelser. Till sin karaktär har all kooperativ verksamheten klar profil genom sin integration av ekonomiska ochsociala mål även om man bedriver sin verksamhet i olikaassociationsrättsliga former. Detta regleras ofta i de stadgaroch grundsatser som verksamheten grundar sig på.Den associationsrättsliga lagstiftningen kring kooperativverksamhet har i alltför liten utsträckning belysts under desenaste åren. De förändringar som skett har i de flesta fallberört andra associationsrättsliga formers problem somt.ex. En orsak till detta är medstor sannolikhet den samhälleliga debatten och dessfokusering på penningtransaktioner och ekonomi via börsoch bolag. En alltför ensidig belysning på aktiebolagsfrågorriskerar att till effekt få att de speciella särdrag som gällerför kooperativ verksamhet nivelleras.Den samhälleliga utvecklingen ställer också krav påförnyelse i diskussioner kring olika associationsrättsligafrågor i anslutning till ömsesidiga och kooperativaverksamheter, t.ex. kan det gälla frågor kring:riskkapitaluppbyggnaden i klassisk och ny kooperativverksamhet,individanknutet kapital i relation till dekooperativa grundvärdena,antalet fysiska personer somkan bilda en ekonomisk förening,nya kooperativaverksamhetsformer,förslag till eneuropeisk kooperativ stadga.Riskkapitalfrågan har under de senaste årenaktualiserats både inom klassisk och ny kooperation.Rörelse- och balanskapitalet har inom klassisk kooperationberörts i flera olika sammanhang, bl.a. frågor om vilkamöjligheter till individualisering som finns utan att mankommer i konflikt med de kooperativa grundvärdena. ny kooperation gäller de ofta initialskedetsriskkapitalproblem. I den klassiska kooperationen harfrågan om s.k. differentierade medlemsinsatser varitföremål för överväganden liksom räntesatsens storlek.Därtill kommer även frågan om det egna och främmandekapitalets storlek, former och andel. Vissa avfrågeställningarna borde kunna belysas i den pågåendeaktiebolagsutredningen för att därmed understryka kravetpå konkurrensneutralitet mellan de olika företagsformernasutvecklingsbetingelser. Särskilda tilläggsdirektiv börtillställas utredningen.Mycket talar också för att en revision behövs av lagenom ekonomiska föreningar i syfte att moderniserakapitaliseringsinstrumentet.Frågan om antalet fysiska personer som kan bilda enekonomisk förening har varit föremål fördiskussion utan att några ändringar i lagstiftningen skett.För närvarande krävs fem fysiska eller tre till fyra juridiskapersoner som minsta antal medlemmar för att konstitueraen ekonomisk förening. I många sammanhang är denkooperativa samverkansformen lämplig associationsformäven om antalet fysiska personer understiger fem. Senastden frågan berördes var i samband med propositionen ompersonalkooperativa daghem där det föreslogs atthandelsbolag var den lämpliga formen då färre än femfysiska personer vill bilda ett personalkooperativ.Handelsbolag är en artfrämmande associationsform förkooperativ verksamhet som med stor sannolikhet leder tillproblem och som försvårar arbetet för medlemmarna ikooperativet. En förändring i lagen om ekonomiskaföreningar, där man sänker kravet från fem till tre fysiskapersoner, kan lösa de problem som därför kan uppståi initialskedet för personalkooperativ som drivs ihandelsbolagsform.Nya former av kooperativ verksamhet i glesbygd,offentlig sektor och företagsbildningar efter olikaintressentmodeller med både brukare, anställda ochtraditionella ägare har under senare delen av 1980-taletaktualiserats. De associationsrättsliga frågorna i sambandmed dessa nya och otraditionella blandformer har ställt tillproblem bl.a. hos länsstyrelser och berörda intressenter.Detta bör föranleda initiativ för att se över denassociationsrättsliga lagstiftningen.EG-kommissionen har föreslagit införandeav en gemensam europeisk kooperativ stadga. Denna harkaraktären av en ramlagstiftning och skall möjliggörasamarbete mellan koooperativa företag i fler länder genomett gemensamt ''Europakooperativ'' (EC). Detta börföranleda en analys och förslag till tillämpning iöverensstämmelse mellan svensk och europeisklagstiftning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiska föreningar och nyakooperativa verksamhetsformer.