mot · GE02Ub722 · 1991-01-25 00:00:00 — Finns det både män ochkvinnor som handledare, lärare, gästforskare, professorerpå en institution uppmuntras kvinnliga studenter till attfortsätta akademiska studier och arbete.Hur institutionerna och fakulteterna i praktiskt arbeteanvänder sig av både mäns och kvinnors insatser betydermera än alla ståtliga och ordrika proklamationer ijämställdhetsplaner. Det finns inom högskolans formellaoch informella regelverk faktorer som kan förändras i syfteatt skapa förutsättningar för balans mellan kvinnor och mäni högskolan. Att genomföra förändringarna är ett ansvar förde enskilda högskolorna.3. Högskoleutbildning som regional resursNär de regionala högskolorna byggdes upp var syftet iförsta hand att öka möjligheterna till högre utbildning pånära håll. Det gjorde att de regionala högskolorna byggdesupp på samma sätt som de gamla universiteten.Inom näringslivet har närhet till högre utbildning,kommunikationer och tillgång till utbildad arbetskraft blivitviktiga faktorer när man bestämmer sig för etableringsort.De regionala högskolorna har också profilerat sigalltmer efter regionala behov. Man drar nytta avnärkontakten med näringslivet och detta driver på bådasutveckling. Arbetet har fått en inriktning mot områden somkan utnyttja lokala kontakter och nätverk på ortens villkor.De regionala högskolorna fungerar alltmer somkunskapscentra där människor, företag och myndigheter fårtillgång till högre utbildning, tillämpad forskning,utvecklingsarbete och utredningsverksamhet.Det är viktigt att samverkan utvecklas. finns en radolika former för sådan kontakt och samverkan och ävenframöver bör frihet råda för t.ex. stiftelsers ochteknikcentras utveckling. Mångfald är av stort värde äveninom detta område.Folkpartiet liberalerna ser positivt på den samverkansom vuxit fram mellan de regionala högskolorna ochavnämarna i form av bl a uppdragsverksamhet. Ävenframöver måste en viktig del av de regionala högskolornasverksamhet ha denna inriktning. Men utvecklingen rymmerockså faror. Högskolan kan bli för beroende avregionens näringsliv och myndigheter. Drabbas en region avproblem kan detta medföra att även högskolan i regionenförsvagas. Högskolan kan då komma att reflekteraregionala problem snarare än verka som en kraft förförnyelse.3.1 Öka den vetenskapliga kompetensenOm och hur forskning och forskarutbildning skallbedrivas vid de mindre och medelstora högskolornadiskuteras livligt. lade en särskilt tillkalladutredare fram betänkandet ''Forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna''. Där redovisas lärarnasvetenskapliga kompetens samt omfattningen avforskningen vid dessa högskolor. Slående är att endast enmycket liten andel av högskolornas relativt snabbt växandeforsknings- och utvecklingsarbete bedrivs med stöd avanslag från forskningsråden.Detta innebär att endast en mycket ringa del avhögskolornas forskning granskas och bedöms enligtinomvetenskapliga kriterier. I stället synes det vara så attforskningens innehåll och inriktning i huvudsak bestäms avavnämare utanför vetenskapssamhället. Dessutom saknartvå tredjedelar av lärarna -- fler än 700 av de drygt 1000lärarna -- forskarutbildning.Naturligvis måste all verksamhet inom högskolan varaav hög och likvärdig kvalitet. En förutsättning för att detinte blir kvalitativa skillnader mellan olikahögskoleutbildningar är emellertid att lärarna vid samtligahögskolor har god vetenskaplig utbildning.Riksdagen fattade beslut om en ökning avresurserna för forskningsstödjande åtgärder vid de mindreoch medelstora högskolorna. Medlen skall anvisas direkt tillhögskolorna för att förbättra möjligheterna förhögskolornas planering.Folkpartiet liberalerna anser att medlen bör fördelas avorgan inom FRN och att de i huvudsak skall användas till att ge lärarnaforskarutbildning. Vi tror att vårt förslag utgör den bästagarantin för att höga och likvärdiga vetenskapliga kriterierför kvalitet tillgodoses.Vi finner det också naturligt att de tre högskolorna iKarlstad, och med sina traditioner frånuppbyggnaden av universitetsfilialer och med sitt bredautbud av linjer och kurser i detta sammanhang ges prioritetframför de senare tillkomna högskolorna. Vi anser också attdessa högskolor kan komma att utvecklas tilluniversitet.4. TillträdesreglerReglerna för antagning till högskolan är betingade avvilket betygssystem som tillämpas inom skolan. Enbetygsberedning arbetar i syfte att ta fram ett nyttbetygsförslag.Folkpartiet liberalerna anser att de nuvarande betygenfrån gymnasieskolan inte skall anses definitiva utan kunnaförbättras genom kompletteringsstudier och däreftertillgodoräknas. Vidare bör en försöksverksamhetgenomföras med viktning av gymnasiebetygen i sambandmed ansökan t.ex. till de längre tekniska utbildningarna ihögskolan. Vi anser också att reglerna för antagning tillhögskolans vårdutbildningar bör ta hänsyn till de sökandespersonliga lämplighet för ett vårdyrke. I avvaktan på ettnytt målrelaterat betygssystem som medger att man ställerrelevanta krav på särskild behörighet för vissa utbildningaranser vi att den allmänna behörigheten bör skärpas tillgenomgången treårig gymnasielinje.I ett internationellt perspektiv är svenskahögskolestuderande gamla. Medelåldern för nyintagna sägsvara . De demografiska förändringarna i (sjunkande antal ungdomar i årskullarna )kräver enligt vår uppfattning att åtgärder vidtas för attstimulera yngre att söka till högre utbildning. Ävensituationen på arbetsmarknaden motiverar att ungasökande bereds plats i större omfattning än . Sökandedirekt från gymnasiet skall ges prioritet före äldre vidurvalet till högskoleutbildning. Hälften av platserna vidhögskolorna bör reserveras för unga sökande.I höst träder de nya reglerna för antagning till högskolani kraft. En stor förändring är att även unga sökande kan fågenomgå högskoleprov. Resultatet av högskoleprovet skallsedan räknas samman med den arbetslivserfarenhet somden sökande har. För att ytterligare öka möjligheterna förungdomar att få tillträde till högskolan bör fattabeslut om att halva kvotgruppen för högskoleprov börförbehållas ungdomar utan längre arbetslivserfarenhet.5. De studiesociala villkoren 5.1 Översyn av studiemedelssystemetUtgångspunkten för oss är att högskolestudier är eninvestering både från den enskilde studentens sida och frånsamhällets. Villkoren för studenterna bör vara sådana att devill investera tid, kraft och pengar i en högkoleutbildning.Ett bra studiesocialt system är rekryteringsbefrämjande.Det nya studiemedelssystemet, som enligt vårbedömning i princip är bra, har varit i kraft . Underförra gjordes dessutom vissa ytterligareförbättringar. Fribeloppet har höjts ochreduceringsreglerna förändrats. Dessutom avslog riksdagenregeringens förslag att ta bort statsbidraget förstuderanderabatter på tågresor.Det finns farhågor att reglerna för återbetalning avstudielånen att kommer innebära att många låntagare intehar slutamorterat sina lån . Om så blir falletskulle detta innebära stora kostnader för samhället.Regeringen föreslår att centrala , ,skall få i uppdrag att se över det nya studiemedelssystemetmed särskild inriktning på återbetalningsreglerna. I likhetmed CSN har vi uppfattningen att, i fall det visar sig att riskfinns för stora avskrivningar av studieskulder, det vorelämpligt att överväga förändringar av systemet. Menproblemet är att alla beräkningar av eventuellaåterbetalningsproblem måste bygga på ett antalantaganden -- om inflation, löneutveckling och räntenivåunder . Det säger sig självt att sådanaberäkningar blir av ringa värde. Vi tycker ändå att det ärpositivt att regeringen lämnat uppdraget till CSN, eftersomdet inte kan uteslutas att statsmakterna bortsåg från någraaspekter när besluten om det nya studiemedelssystemet ochskattereformen fattades. Även om vi varit med och drivitfram båda dessa reformer är vi självfallet beredda attdiskutera justeringar om nya fakta kommer fram.Vi anser att fribeloppsgränserna skall avskaffasså att rätten till studiemedel inte påverkas av de studerandesextrainkomster. Inom ramen för översynen avstudiemedelssystemet bör också en kostnadsberäkning skeav de samhällsekonomiska konsekvenserna av ettavskaffande av inkomstgränsen.5.2 BostadsförsörjningenEtt av allt att döma växande problem är bristen påstudentbostäder. Problemet är särskilt stort vid deuniversitet som har hög andel studenter från andra delar avlandet. Det är viktigt att understryka kommunernas ansvarför att tillsammans med högskolorna och studentkårernafinna bra former för att tillgodose studenternas behov avbostäder . Svårigheter att lösabostadsfrågan på högskoleorten kan i många fall leda till attpersoner avstår från att studera. Effekten blir att personersom redan bor på orten eller har ekonomiska möjligheteratt lösa bostadsfrågan på egen hand gynnas.Bristen på bostäder är ett stort handikapp i samarbetetmed universitet i andra länder. Det är nödvändigt att kunnaerbjuda utbytesstudenter någonstans att bo, om detinternationella samarbetet skall fungera.När statsmakterna fördelar nytillkommande platser tilllandets olika högskolor kan tillgången på bostäder bli enfaktor som måste vägas in. Ett uttalande av den innebördenkan i sig bli ett incitament för de berörda kommunerna attvisa bostadsförsörjningen för studenter ett större intresse.6. KårobligatorietFolkpartiet liberalernas landsmöte i november 1990uttalade sig för att det s.k. kårobligatoriet skall avskaffas.Professor avlämnade i december 1990obligatorieutredningens betänkande med titeln ''Studentenoch tvångsanslutningen'' (SOU 1990:105). Hans uppgift varatt utreda vad som händer om obligatoriet försvinner.Betänkandet har remitterats till bl.a. studentkårer,universitet och högskolor, fackliga ocharbetsgivarorganisationer.Utredaren påvisar att om obligatoriet avskaffas måsteval av studeranderepresentanter i olika organ anordnas avhögskolorna, d.v.s. en statlig myndighet. Kostnaderna fördetta uppskattas till 10 milj.kr. För att en studerandefackligverksamhet skall kunna upprätthållas kommer också anslagatt krävas i storleksordningen . Vidare kommerstatliga insatser att krävas för att underhålla de lokaler somnu finansieras med studenternas obligatoriska kåravgifter.Vi anser att tiden nu är mogen för ett principbeslut omkårobligatoriets avskaffande. En lämplig övergångstid tillett nytt system för studerandefacklig verksamhet och val avstuderanderepresentanter torde vara från dentidpunkt då ett sådant principbeslut fattas.I en separat motion föreslår vi en reformering avstuderandehälsovården. Den är lika angelägen i ett systemmed fortsatt obligatorium som vid ett avskaffande av detta.En förbättring av studenthälsan kan inte anstå till denslutliga lösningen av obligatoriefrågan.7. Invandrare med akademisk utbildningDet finns många människor med akademisk utbildningsom kommit som flyktingar till . Vi har dåligt tagittill vara deras vilja och möjligheter att göra kvalificeradeinsatser. Flyktingar och invandrare som har kunskaper ocherfarenheter om andra kulturer är extra värdefulla närSverige utvecklas till ett mera mångkulturellt samhälle.Ibland kan utvärderingen av den utländska utbildningenutgöra det stora problemet. Där har utvärderingsenhetenpå UHÄ länge haft problem med att det tagit för lång tidmed utvärderingen. Det måste säkerställas att dennaverksamhet har tillräckliga resurser. Vi menar att UHÄinom ramen för tillgängliga resurser måste prioriterautvärderingen av examina. Det är förenat med en störresamhällsekonomisk kostnad att acceptera de långaväntetiderna. Ett annat problem är att värderingen avutländska examina kan vara onödigt koncentrerad ochoflexibel. Därför bör man sträva efter att samordna svenskpraxis med den praxis som råder inom EG. Det skullebetyda att det blir lättare att göra bedömningarna, ochsamordningen är dessutom ett mål i sig. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om enutökning av antalet platser inom högskolan med 4 400platser utöver regeringens förslag,2. att under förutsättning av ett beslut omavveckling av löntagarfonderna hos regeringen begärförslag om en försöksverksamhet med fristående högskolori enlighet med vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om linjesystemet i högskolan,4. att beslutar om förändring av styr- ochanslagssystemet inom högskolan i enlighet med vad imotionen anförts,5. att beslutar att på försök inrätta enjuristlinje på 180 poäng i under budgetåren1991/92 och 1992/93 med 120 platser,6. att beslutar att högskolorna /92 skall få tillgodoräkna sig influtnalokalhyror från externfinansierad verksamhet,7. att hos regeringen begär förslag omöverföring av medel från sektorsforskning tillgrundforskning i enlighet med vad i motionen anförts,8. att hos regeringen begär ett realistisktförslag på hur ökningen av lärare med doktorsexamen skallske,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om handledning av doktorander,10. att beslutar att ansvaret för forskning inomskolans område skall åvila högskolan,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av högskolan,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhet,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om forskningsstödjande åtgärder vidde högskolor som saknar egen forskningsorganisation,14. att beslutar om förändringar iantagningsreglerna till högskolan i enlighet med vad imotionen anförts,[att som sin meningen ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn avstudiemedelssystemet,1]15. att beslutar att avskaffa kårobligatoriet,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om godkännande av utländskaexamina,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsförsörjningen förstudenter.