mot · GE02A603 · 1991-01-25 00:00:00 — InledningDen offentliga sektorn genomgår enkrisartad omvandling. De offentliga utgifternas andel ärhögre i än i något annat industriland.Socialdemokratisk politik har varit inriktad på att utökaoffentlig verksamhet och att öka de offentligatransfereringarna.Den socialdemokratiska politiken har resulterat i enstagnerande ekonomi som uppvisar tydliga tecken påbristande balans i form av inflation, arbetslöshet ochbytesbalansunderskott.Men även inom den offentliga sektorn syns problemenmed expansionspolitiken. Vårdköerna är långa, skolorförfaller, polisen kan inte beivra brott, vägnätet förfaller --listan över problemen i den offentliga sektorn kan göraslång.I andra motioner visar vi på hur den offentliga sektornsverksamhet måste koncentreras till de uppgifter som endastbör utföras av stat och kommun. Många uppgifter kanöverlämnas till privata företag som utför uppgifternaantingen som entrepenörer åt stat eller kommun, eller somvänder sig direkt till konsumenter.Den verksamhet som finns kvar i stat och kommunmåste dels hålla hög kvalitet, dels vara effektiv. Utifråndessa båda mål är det viktigt att personalpolitiken inom denoffentliga sektorn utvecklas.Under de senaste åren har, främst som ett resultat avkonkurrens om arbetskraft med den privata sektorn,personalpolitiken moderniserats. hardelvis förändrats, lönesättningen gjorts litet mer lika denprivata sektorn.Dessvärre har dock en del av dessa förändringar snarasthaft kosmetisk karaktär. Språkbruket har lånats frånmoderna privatföretag -- men i verkligheten serförhållandena ofta ut ungefär som förut.2. FörändringsstrategierDet finns två huvudstrategier för förbättring av denverksamhet som den offentliga sektorn bedriver. Delsen yttre omvandling, dels en inre.Den yttre omvandlingen innebär avreglering och att nyaenskilda konkurrerande alternativ kan komma fram.Den inre omvandlingen innebär att personalen inom denoffentliga sektorn kan få ett större utrymme för enskildainitiativ och att arbetsorganisationen kan anpassas tillverksamhetens behov.2.1 Privata tjänster i stället för offentligaPå en konkurrensutsatt marknad är ett företag integaranterat överlevnad utan måste ständigt kämpa för attbehålla kunder, utveckla nya produkter och blikostnadseffektivt. En politik som stimulerar konkurrens,enskilda alternativ, mångfald och valfrihet ger bättre ochbilligare service. Enskilda alternativ har också storbetydelse som nyskapare och idégivare för kvarvarandeverksamhet inom den offentliga sektorn. Men för att speladenna roll måste de olika alternativen få rimliga villkor försin verksamhet. Inte minst inom den sociala sektorn ärbehovet av konkurrens och mångfald utomordenligt stor.Att utsätta den offentliga sektorn för konkurrens är inteett hot mot de offentliganställdas sysselsättning ochtrygghet. Snarare är det inspirationskälla till utveckling ochförändring. Enskilda alternativ ger många av de nuvarandeoffentliganställda en mer varierad arbetsmarknad. Fleraarbetsgivare kommer att konkurrera om arbetskraften.Dessutom kommer möjligheterna att öka för dem som villstarta ett eget företag.Den sociala sektorn är starkt dominerad avkvinnor. Förändringar av de offentliga vård- ochservicemonopolen inom denna sektor kommer därför att fåsärskild betydelse för kvinnorna. På så sätt ger manförutsättningar för kvinnor att fungera som entreprenöreroch starta egna företag. Detta är en viktigjämställdhetsfråga.Enskilda initiativ har dessutom ofta många gångerfördelar som inte är direkt mätbara i pengar, t.ex. av ökatpersonligt engagemang.När offentliga och privata producenter konkurrerar ärdet viktigt att det sker på lika villkor. Vid upphandlingarskall offentliga och privata producenter behandlas påsamma sätt. Enskilda initiativ inom den sociala sektorn börvara underkastade samma kvalitetskrav som ställs påverksamhet inom den offentliga sektorn.2.2 Personalpolitik i den offentliga sektornEtt övergripande mål för all löne- och personalpolitik äratt underlätta rekrytering och utveckling av bra arbetskraft.Det gäller också för personalpolitiken inom den offentligasektorn.Stat och kommuner måste kunna erbjudakonkurrenskraftiga arbetsvillkor i förhållande till andrasektorer inom arbetslivet. På så sätt kan offentliga organlättare rekrytera kvalificerad personal, få en lägrepersonalomsättning och därmed bättre kunna fullgöra sinauppgifter.Av tradition har den offentliga personalpolitiken varitmycket konservativ och stel. Skulden till detta ligger inteenbart hos arbetsgivaren utan beror även i stor utsträckningpå fackliga krav och traditioner. Så har t.ex. antalettjänsteår och formella meriter ofta betytt mer än kompetensoch skicklighet. Möjligheterna att få ta egna initiativ och fåpersonlig utdelning för kreativa idéer har varit alltförbegränsade.Reformeringen av den offentliga sektorn förutsätterbåde en yttre omvandling av de institutionella betingelsernaoch en inre omvandling av den offentliga sektorn.När den offentliga sektorn reformeras är det nödvändigtatt de offentliganställdas kreativa nytänkande tas till varaoch utvecklas. Beslut bör ofta fattas på låg nivå. Stordriftenbör normalt ersättas med drift i mindre enheter, där deenskilda människornas förmåga till överblick ochskaparkraft utnyttjas. Den ansvariga ledningen skallstimulera experiment och nytänkande.Bra chefer är nödvändiga för att få en verksamhet attfungera och utvecklas väl. Chefsrollen har varit för dåligtutvecklad inom den offentliga sektorn.Bra produktionsresultat och hög personalmotivationerhålls i den mindre enheten. Ansvar ochbeslutsbefogenheter bör följas åt. Den enskilde chefenmåste ha reell förmåga att styra och planera verksamheten.En hög grad av decentralisering skall tillämpas. Olikaenheter måste själva i hög grad kunna besluta omorganisation och arbetsordningar.Den offentliga sektorn måste bli bättre på att belönaanställda i olika avseenden. Lönesättningen inom denoffentliga sektorn bör utgå från en individuellbedömning. Löne- och utvecklingsvillkor skall kunnadiskuteras mellan chef och den anställde på ettförtroendefullt och individuellt sätt.Chefsskapet har inom den offentliga sektorn varit dåligtutvecklat. Chefsskapet måste bli tydligare. Det är viktigt attpolitikerna i sina styrande roller inte undergräver chefernasroller. Den offentliga sektorn måste också kunna erbjudasådana villkor att kvalificerade chefer kan rekryteras.Därför är det viktigt att, liksom i betänkandetKU 1990/91:10 framhållit, sekretessreglerna tillåter attpersonalrekryteringen till offentliga tjänster kan ske utanatt de sökandes namn blir allmänt kända.För att den offentliga verksamheten skall kunna uppnåsina mål fordras ett gott samarbete och ett ömsesidigtförtroende mellan politiker, ledning, personal och derasfackliga företrädare. De fackliga representanternasnärvarorätt på t.ex. kommunala nämndsammanträden bördock avskaffas, eftersom den ger de offentliganställda enform av politisk dubbelrepresentation. Det måste vara deav medborgarna valda politikerna som ytterst är ansvarigaför den offentliga verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalpolitiken inom denoffentliga sektorn.