ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Fi510 · 1991-01-25 00:00:00 — 1982 tillkom förordningen (SFS 1982:668) angåendesamrådsskyldighet för myndighet med företrädare föruppgiftslämnarna innan beslutet om nya blanketter ellerförändring av gamla tas. Trots detta fortsätteruppgiftslämnandet att öka.Detta beror på att myndigheterna använt sina ramlagartill att begära in mer uppgifter än vad de behöver. Förlandets många småföretagare betyder detta en ytterligaretung uppgiftsbörda. Detta framgår bl.a. av industriverketsundersökning Krångelsverige -- en myt eller sanning.Den bästa möjligheten att skydda företagen mot en ökadmyndighetsiver att samla in uppgifter är egentligen att denlag eller den förordning, som ger myndigheter rätt att samlain uppgifter specificeras, så att det klart framgår vilkauppgifter som får hämtas in. Framför allt inom området förtillsyn och kontroll är detta nödvändigt.Samrådsskyldigheten har utan tvekan visat sig otillräcklignär det gäller att ifrågasätta ett behov, där lagtexten sägeratt ''för tillsynen enligt denna lag äger myndigheten inhämtade uppgifter den behöver''.Om lagtexten i stället innehöll en uppräkning över vadsom i detalj får samlas in skulle det i den ovan nämndaförordningen angivna samrådet bli riktigtmeningsfullt.Ett av de skäl som anförs gentemot en specificering ilagtexten över de uppgifter som skall få samlas in avmyndigheterna är att deras behov av uppgifter förändrasöver tiden och att det därför med jämna mellanrum kanfinnas behov av att ompröva behovet av uppgifter.Naturligtvis förändras behoven. Men då får ocksåspecificeringen i lagtexten ändras.Denna möjlighet skulle ge en helt annanmöjlighet än att kunna kontrollera myndigheternaskrav på statistik. Denna kontroll skulle också ge möjlighettill reaktioner vid olika former av samkörning avdataregister. Sambearbetningar av företagsdata som äroskäliga bör också regleras i lag, förslagsvis i densamrådsförfattning som redan finns. Utgångspunkten börvara att företagens uppgifter är privata och inte statensgenerella egendom. Den utredare som tillkallats i februari1988 av civilministern (1987/88:13) kan inte anses hafått ett tillräckligt omfattande uppdrag för att minskaföretagens uppgiftslämnande.Arbetet har utmynnat i ett betänkande (SOU 1990:43)om Förenklad statistikhantering som remissbehandlatsunder hösten 90. Härvid bör framhållas vikten av att enkommande lag om statlig statistikframställning innehållerklara definitioner om uppgiftslämnandet så att företagen påförhand vet vilka uppgifter de måste lämna för statistik.Detta sker bäst genom att den lag eller de förordningarsom ger en myndighet rätt att samla in uppgifter specificerasså att det klart framgår, vilka uppgifter som får samlas in.Naturligtvis kan uppgiftsbehovet variera med förändringari vår omvärld men med största sannolikhet inte i högre gradän att de lagändringar som kan behövas också kan prövas iriksdagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en precisering i lagar ochförordningar av de uppgifter myndigheter har rätt att samlain.
mot · GE02Fi513 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A451 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att monopol, t.ex. inom barn-och äldreomsorg samt vård skall avskaffas i syfte att främjatjänstesektorn.
mot · GE02Fi514 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T803 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av gällandeupphandlingssystem.
mot · GE02Fi515 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T930 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn avupphandlingsbestämmelser och konkurrenslagstiftning.
mot · GE02Fi518 · 1991-01-25 00:00:00 — Offentlig upphandling av tjänster Rättvisa kostnadsjämförelser offentlig/privat vårdMängder av idéer och förslag har kommitfram för att i privata former (aktiebolag, nykooperation,föreningar) driva vård och omsorgsverksamhet påentreprenad. Det finns också ett antal exempel på attavtal tecknats mellan privata vårdgivare och offentligasjukvårdshuvudmän till stor glädje för patienter ochengagerad personal. Så exempelvis vet vi att Praktikertjänsti dag har avtal med 16 av landets 26 sjukvårdshuvudmänrörande laboratorier, röntgenavdelningar, vårdcentraler,operationer osv.I ett flertal fall har dock inledda förhandlingar strandatalternativt har begärda anbud på entreprenader aldriginkommit. En grundläggande orsak till detta har enligt vårmening bestått i stora brister i det jämförelsematerial somanvänds när anbud prövats vid förhandlingsbordet.Vi anser därför att krav skall ställas på stat, kommun ochlandsting att vid upphandlingsverksamhet av tjänster avallehanda slag samtliga kostnader redovisas i den egnaverksamheten. I annat fall kommer allt framgent enutveckling av entreprenadverksamheter och prövning avalternativa driftsformer att förhindras eftersom det hela inteprövas på lika villkor. Så exempelvis händer det att egnakostnader som lokalhyror, administration, arbetsledninginte beaktas av den upphandlande parten och därför inteheller används vid jämförelser mellan egen verksamhet ochentreprenadlösningar. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen skyndsamt vidtaråtgärder så att konkurrens kan ske på lika villkor i sambandmed offentlig upphandlingsverksamhet av tjänster i enlighetmed vad i motionen anförts.
mot · GE02Fi519 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N360 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn avupphandlingskungörelsen.
mot · GE02Fi601 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo402 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attsystem för bosparande bör införas i enlighet med vad imotionen förordats.
mot · GE02Fi604 · 1991-01-25 00:00:00 — Underlättande av frivilliga vinstandelssystem Intresset för olika former av vinstandelssystem (VA-system) har ökat . Orsakerna till detta ärflera. Så här har löntagarfondernas upphovsman beskrivit fördelarna med dessa. ''Produktionenökar, intresset för företagets ve och väl växer, kakan att delapå blir större, motivationen och lojaliteten stiger.'' Dessasynpunkter bekräftas också av olika SIFO- och IMU-undersökningar som genomförts . Enundersökning som publicerades visar att 95procent av anställda vid storföretag som låtit sina anställdaköpa konvertibler vill ha någon form av individuellvinstdelning. av allmänheten uppger i andraundersökningar att de anser VA-system bra för företagen,de anställda och för samhället.Trots dessa oomtvistliga fördelar delas inte de anställdasoch allmänhetens inställning till VA-system avLandsorganisationen. Denna har i stället påverkatregeringen att belägga avsättningen som en arbetsgivarelämnar till en s.k. vinstandelsstiftelse medarbetsgivaravgifter (prop. 1986/87:20). Denna åtgärd kanpå sikt komma att minska intresset för införandet avvinstandelssystem. En sådan utveckling vore emellertidolycklig av flera skäl. Därför bör besluta om ettavskaffande av arbetsgivaravgifter på bidrag som enarbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse.Vidare bör, inte minst mot det missnöje som uttrycksfrån arbetsgivarhåll över erfarenheterna av de kollektivalöntagarfonderna och inte minst de positivautvecklingsmöjligheter som system med andel i vinstinrymmer, regeringen samla in och dokumentera uppgifterom fungerande vinstandelssystem.Samhället behöver en långsiktig positiv politikbeträffande olika former av vinstandelssystem, system somkan medverka till ökat ansvar och deltagande frånmedarbetarnas sida.Att VA-system inte innebär någon ''utdelning'' medautomatik visar dagens kursrörelse på börsen. Tvärtom börVA-system ses som en långsiktig del i utvecklingen av vårtnäringsliv. Det kanske främsta beslutet för att få till ståndytterligare företagsanknutna, individuellavinstandelssystem torde vara beskattningsreglerna. Därförär det angeläget att pröva hur beskattningsreglerna skullekunna förändras för att underlätta inrättandet av frivilligavinstandelssystem. Det bör ankomma på regeringen attgöra en sådan prövning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att beslutar avskaffa arbetsgivaravgifter påbidrag arbetsgivare lämnar till s.k. vinstandelsstiftelser,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i övrigt i motionen anförts angående vinstandelssystem.
mot · GE02Fi605 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N291 hemställs1. att hos regeringen begär förslag omavskaffande av sociala avgifter på företagsanknutnavinstandelssystem där vinstandelarna binds ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byråkrati och krångel.
mot · GE02Fi606 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo225 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stimulanser försparande till egen bostad.
mot · GE02Fi607 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo411 hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attsystem för bosparare bör införas i enlighet med vad imotionen anförts.
mot · GE02Fi609 · 1991-01-25 00:00:00 — de gröna vill verka för ett aktivthushållssparande. Sparande bör uppmuntras både därföratt den högt uppdrivna konsumismen måste begränsas ochdärför att det statsfinansiella läget så erfordrar.Liknande motiv anges för att i skattereformen geallemanssparandet en skattefavör genom att endastbeskatta kapitalinkomsten därifrån i stället för30%. Det är dock väl känt att insättningar tillallemansfonder i stor utsträckning är lånefinansierade,varigenom syftet förfelas. Givetvis kommer sådantskattearbitrage att fortsätta så länge en asymmetri ikapitalbeskattningen lämnas. Vi anser därför attskattelättnaden för allemanssparandet inte är en optimalmetod att gynna småsparandet och föreslår i stället ettsärskilt skatteavdrag som är mera riktat.Skatteavdrag för småsparareSlopandet av avdraget om från inkomst avkapital slog enligt vår mening alltför hårt mot småsparare.Det borde vara möjligt att hitta en metod som ger rimliguppmuntran till småsparare utan att lämna möjlighet tillskatteundandragande.Vi föreslår ett sparavdrag om av den del avkapitalinkomsterna (brutto, dvs före eventuella avdrag idetta inkomstslag) som understiger . Tabellen visarutfallet av denna regel vid ränta och marginalskatt:KapitalRäntaAvdragSkatteminskning 20 0001 60048014450 0004 0001 20036080 0006 4001 800540100 0008 0001 800540BudgeteffektenVårt förslag kostar, om det utnyttjas i stor utsträckning,för statsbudgeten, vilket är merän konstruktionen med nedsättning av skattesatsen förallemanssparandet (), men vårtmålinriktade uppmuntrande av småsparande är av störrevärde för den enskildes sparincitament och har därförvärdefullare effekter för såväl privatekonomin somsamhällsekonomin. Med anledning av vad som ovan anförts hemställsatt beslutar införa ett sparavdrag försmåsparare i enlighet med vad som anförts i motionen istället för den skattereduktion som gäller förallemanssparandet.
mot · GE02Fi611 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So527 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av nya sparformer ochsparstimulanser för ekonomisk trygghet samt vård ochboende på ålderdomen.
mot · GE02Fi612 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk430 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tvångssparandet och stimulanserför frivilligt sparande.
mot · GE02Fi702 · 1991-01-25 00:00:00 — Inflationen har kraftigt urholkat den svenska kronansvärde. Därför har vi för många nollor att hantera. Det ärangeläget med en penningreform där en ny krona motsvarartio av dagens. Detta skulle också ge större reciprocitetgentemot och . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den svenska kronans värde.
mot · GE02Fi703 · 1991-01-25 00:00:00 — Ursprunget till ekonomisk-politiska förslag Många av regeringens ekonomisk-politiska förslag undersenare tid -- alltifrån svenskt medlemskap i till slopandeav SCB:s partisympatiundersökningar -- innebär att gamlamoderata krav till fullo förverkligas. Av argumentationen ibudgetpropositionen förefaller det emellertid som omregeringen inte är medveten härom. Det finns därföranledning för att ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna attekonomisk-politiska förslag från regeringen bör innehållauppgift om ursprunget till förslagen.
mot · GE02Fi704 · 1991-01-25 00:00:00 — Myndigheters krav på uppgifter från företag, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:N254 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående myndigheters krav påuppgiftslämnande från företag,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående privat verksamhet inomdet som är offentlig sektor.
mot · GE02Fi705 · 1991-01-25 00:00:00 — Tipstjänsts stöd till idrotten Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr513 hemställs1. att hos regeringen begär förslag som innebäratt motsvarande en procent av AB Tipstjänsts omsättningöverförs till idrottsrörelsen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts beträffande AB Tipstjänstsaffärsmässigt grundade avtal med idrottsrörelsen.
mot · GE02Fi708 · 1991-01-25 00:00:00 — Marknadsföringen av spel i ATG m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr327 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en begränsning avmarknadsföringen av spel i ATG, AB Tipstjänsts samtSvenska regi,2. att beslutar om ett stöd på en promille avtotalomsättningen från de statliga spelbolagen att användastill forskning och förebyggande insatser för en minskning avspelandets skadeverkningar enligt vad som anförts imotionen.
mot · GE02Fi709 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr521 hemställsatt beslutar att hälften av AB Tipstjänstsöverskott av idrottsanknutna spel, dvs. för budgetåret1991/. förs över till .
mot · GE02Fi710 · 1991-01-25 00:00:00 — Underlag för fördjupad prövning i samband med FAS 90 Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf324 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kraven på det material som skallunderställas i samband med den fördjupadeprövningen som skall ske av olikaförvaltningsområden inom statsförvaltningen.
mot · GE02Fi711 · 1991-01-25 00:00:00 — Ändrade bestämmelser för allmänna arvsfonden När personer som saknar arvsberättigade släktingaravlider och vederbörande inte har testamenterat sinkvarlåtenskap till någon går kvarlåtenskapen till Allmännaarvsfonden. Denna fond tillförs därför stora belopp.Dessa medel sammanförs till en central fond somförvaltas av Kammarkollegiet. Fondens avkastning skall gåtill främjande av barns och ungdoms vård och fostran, vilketär ett behjärtansvärt ändamål och som vi stöder.Vad vi vänder oss emot är att medel från hela landetsammanförs till en enda central fond. När utdelningensedan sker tas ingen hänsyn till var medlen har kommitifrån. Ofta tillförs fonden stora belopp från våra glesbygder.Just i dessa bygder finns stora behov avåtgärder för barn och ungdom. Inte minst gäller det behovetav stöd till olika ideella föreningar, som har detsynnerligen bekymmersamt med sin ekonomi.För att vi ska göra vår glesbygd mer attraktiv, erfordrasstora belopp till inte minst ungdomsverksamhet. Dettagäller såväl kyrkliga och kulturella verksamheter som t.ex.idrottsföreningar och ridklubbar. Därvid är det väsentligtatt kunna ordna verksamheter som intresserar flickor,eftersom det kan vara svårt att ordnameningsfull sysselsättning för dessa på landsbygden.Vi vill därför föreslå en 5-årig försöksverksamhet, där enavsevärd del av Allmänna arvsfondens medel tillförs enkommunal fond. Vid överföringen till den kommunalafonden skall beaktas hur stor del av medlen som influtitifrån respektive kommun.Förvaltning av fonden skall ske av respektive kommunskommunsstyrelse, som också efter ansökan har att beviljaanslag för främjande av barns och ungdoms vård ochfostran. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade regler för allmännaarvsfonden.
mot · GE02Fi712 · 1991-01-25 00:00:00 — Postens möjligheter att agera på penningmarknaden Posten har ett oomtvistat ansvar för att upprätthålla enrikstäckande service. brottas posten medstrukturella ekonomiska problem som hänger samman meddetta ansvar. Kontorsnätet måste vara väl utbyggt över helalandet och lantbrevbärarservicen måste fungera i princip tillalla hushåll oavsett var människor väljer att bosätta sig. Setti ett internationellt perspektiv har en unikt braservice på det här området. Men det säger sig självt attpostens glesbygdsservice sett ur ett snävtföretagsekonomiskt perspektiv aldrig kan bli lönsam.För att slippa använda skattesubsidier till att klara detregionala ansvaret har postgirots inkomster och postensservice på bankområdet varit av stort värde. Emellertidvisar den debatt som förevarit och deförhandlingar som ägt rum mellan posten och andra bankeratt postens bankverksamhet är så självklar.Visserligen finns det nu ett samarbetsavtal medsparbankerna och ett med nordbanken,men dess karaktär av icke exklusivitet och ''förlängdkassadisk'' gör att konkurrensmöjligheterna för postenknappast torde ha stärkts. lägger banklagensregler om kreditgivning hinder i vägen för att posten skakunna fungera på annat sätt än genom att förmedlabanktransaktioner.Som nämns i årets finansplan finns det ett tryck från vissamyndigheter att använda bankgirot för sina betalningar. Såsker redan i vissa fall. Till exempel kan vi som kunder tillteleverket välja om vi vill betala teleräkningen via postgiroeller bankgiro. Det s.k. monopolet för posten på statligabetalningar har således i praktiken redan upphört. Postenoch postgirot är alltså konkurrensutsatta också på denna delav penningmarknaden.Precis som en väl fungerande bankservice är viktig förpostens ekonomi är naturligtvis de statliga betalningarnaviktiga för ekonomin och därmed möjligheten att fullföljadet regionalpolitiska ansvaret.Önskan att öka valfriheten vad gäller förmedlingen avvissa statliga betalningar bör därför inte bringas i konfliktmed önskan att bevara posten inklusive postgirodelen somett icke skattesubventionerat affärsverk.Det skulle inte bara vara opraktiskt och orationellt utanockså samhällsekonomiskt tvivelaktigt att via andrasamhälleliga transfereringar försörja alla delar av Sverigemed rimlig postservice.Ett sätt att öka postens möjligheter att agera påpenningmarknaden på ett med andra aktörer likvärdigt sättoch därigenom också klara sina regionalpolitiska mål voreatt pröva möjligheten att ändra lagstiftningen så att posteni framtiden får möjlighet att bedriva egen bankverksamhet. Med hänvisning till ovan anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om postens möjligheter att agera påpenningmarknaden.
mot · GE02Fi713 · 1991-01-25 00:00:00 — Sammanslagning av och AB Tipstjänst har i en granskningspromemorianyligen redovisat förslag om ett utvidgat samarbete eller ensammanslagning av två av statens spelbolag, nämligenSvenska och AB Tipstjänst. Syftet medRRV:s granskning har varit att pröva en för statsmakternamer kostnadseffektiv organisation av spelbolagensverksamhet.RRV har koncentrerat sin granskning på vissafunktioner inom bolagen. Dessa funktioner ärombudsförvaltning, ADB-teknik, bolagsadministration ochmarknadskommunikation. Verket presenterar tvåsamverkansalternativ. Rationaliseringsvinsten i det förstabedöms till 18--29 milj.kr. och i det andra till 27--39 milj.kr.Verket presenterar också ett sammanslagningsalternativdär driftkostnadssänkningen uppskattas till 35--53 milj.kr.Förslagen i granskningspromemorian förefaller välunderbyggda. I rådande statsfinansiella läge måste allamöjligheter till besparingar i den statliga administrationentas till vara. Några fördelar med den konkurrens som iviss mån pågår mellan bolagen synes inte föreligga. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sammanslagning av eller enlångtgående samverkan mellan .
mot · GE02Fi715 · 1991-01-25 00:00:00 — En av de viktigaste uppgifterna för 1990-taletsekonomiska politik blir att gallra i den ymniga flora avsubventioner som har vuxit fram under senare decennier.Inför detta arbete vill vi efter tysk förebild föreslå enkartläggning och analys av de statliga subventionerna.I finns enskyldighet (enligt § 12 Stabilitäts- und Wachstumsgesetz) förförbundsregeringen att inför förbundsdagenpresentera en s.k. Subventionsbericht. Häri förtecknas allaskattelättnader (Steuerbegünstigungen) och bidrag(Finanzhilfen) som införts för att främja olika syften.Redovisningen visar hur kostnaderna för de olikasubventionerna utvecklas , vilka mål de har,vilka tidsfrister som gäller och vilka resultat som haruppnåtts. För många subventioner deklarerarförbundsregeringen också en plan för hur avvecklingen skagå till eller hur stödet ska utformas(Überlegungen für die künftige Gestaltung).I anslutning till denna katalog redovisarförbundsregeringen i varje rapport också vissa allmännariktlinjer för subventionspolitiken. Här skisseras bl.a.kriterier för hur effektiviteten i olika subventioner skakunna utvärderas och strategier för avvecklingen avineffektiva åtgärder.Att döma av den senaste rapporten (DeutscherBundestag, 11. Wahlperiode (1989), Dr. 5116) har vissaframgångar nåtts i dessa ansträngningar. Skattelättnadernahar minskat från av skatteintäkternatill . De utbetalade subventionernas andel avstatsutgifterna har minskat från till 4,7procent , och den totala subventionskvoten (dvsskattelättnadernas och subventionernas samlade andel avBNP) har minskat från 2,1 till 1,3procent.En OECD-statistik som redovisas i samma källa tyder påatt är ett av de länder i som har den högstasubventionskvoten, av BNP för . Vi troratt en kartläggning och analys motsvarande den tyska skullevara av värde för kommande ansträngningar att sanera desvenska statsfinanserna. Det arbete som redan utförts påolika håll (RRV, , EG) bör ge ett visst underlag, menmycket återstår att uträtta. Vi föreslår att regeringen fåröverväga på vilket sätt och i vilka former som en svensksubventionsrapport lämpligen bör utarbetas och hursubventionsbegreppet i detta sammanhang bör avgränsas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en redovisning ochanalys av de statliga subventionerna.
mot · GE02Fi716 · 1991-01-25 00:00:00 — Inkomster från statliga lotterier Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr525 hemställsatt beslutar att av intäkterna från de avstaten anordnade lotterierna skall gå tillungdomsverksamhet som stärker den sociala gemenskapen.
mot · GE02Fi717 · 1991-01-25 00:00:00 — Inkomster från statliga lotterier Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr353 hemställsatt beslutar att av intäkterna från av statenanordnade lotterier skall gå till ungdomsverksamhet somstärker den sociala gemenskapen.
mot · GE02Fi719 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr526 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Tipstjänsts stöd till idrotten.