mot · GE02Kr220 · 1991-01-25 00:00:00 — Kulturmiljöer och kulturhus i jordbruksbygderna I SFS 1987:246 finns intagnabestämmelser som innebär krav på att hänsyn skall tas tillvärdefulla kulturhus vid planförfarandet. Avsikten var attkommunerna skulle garantera detta genom att utfärdalokala bestämmelser om skyddet för kulturhusen. Eftersomutfärdandet av skyddsbestämmelser ocksåinnebär ett ekonomiskt åtagande för kommunen haravsikten i PBL att skydda värdefulla kulturhus, uteblivit.Allmänheten får nu lita till den enskilde fastighetsägarensvilja och förmåga att själv bevara och underhålla devärdefulla kulturhusen.På landsbygden finns många värdefulla kulturbyggnaderoch kulturmiljöer. Flertalet av de ur kulturell synpunktvärdefulla byggnaderna och miljöerna som finns inom vårajordbruksområden är dock inte skyddade enligt lag ochnågot krav på att de skall underhållas och bevaras finns inte.Den beslutade skatteomläggningen har dessutomytterligare försämrat möjligheterna att bevara ochunderhålla dessa kulturhus genom ändrade avdragsregler.Den nya skattelagstiftningen föreskriver bl a:attbostadshus, även värdefulla kulturhus, inomjordbruksnäringen skall vid fastighetstaxeringen bedömaslika med andra bostadshus inom samhälletatt avdrag förreparationskostnader på bostadshus, även värdefullakulturhus, inom jordbruksnäringen inte längre får föras irörelsen.Detta innebär att situationen för de delar av kulturarvetsom de värdefulla kulturhusen på landsbygden utgör, bliralltmer allvarlig. Den kritiska situationen förstärks ju ocksåav de omfattande nedläggningar och sammanslagningar avjordbruksenheter som sker. Oersättliga kulturmiljöer i formav bostadshus, magasinsbyggnader m m riskerar att raserasgenom att byggnader blir övertaliga och ägarna inte harresurser eller vilja att stimulera en ny verksamhet förbyggnaderna.Det är av den anledningen mycket angeläget att dessakulturhus och kulturmiljöer blir föremål för en utredningsom syftar till att ge ägarna möjligheter att bevara ochunderhålla sina kulturhus såsom har avsettgenom 12 och 13§§ i PBL. Detta kan ske exempelvis genom en begränsadfastighetsskatt eller möjlighet att få göra avdrag inäringsverksamheten för reparationskostnader avkulturhus.Det finns ett bra underlag för att utskilja kulturhusfrån övrig bebyggelse. Hos kommuner, länsstyrelser ochlänsmuseer har upprättats bebyggelseinventeringar ochkulturmiljövårdsprogram som skulle kunna ligga till grundför att avskilja de mest värdefulla kulturhusen för ensärbeskattning enligt ovan redovisade riktlinjer.Regeringen har tillsatt en enmansutredning för att seöver förvaltning av vissa kulturmiljöer (dir 1988:51), den sk kulturhusutredningen. Utredningen beräknas att haavslutat sitt arbete den 1 juli 1991.Enligt utredningsdirektiven skall utredningen särskiltbeakta problemen för herrgårdar och industrimiljöer. Idirektiven till utredningen understryks vidare att densvenska kulturmiljövården utgår ifrån att detgrundläggande ansvaret för landets kulturminnen vilar påägare och brukare. Utredningen skall även uppmärksammaom det finns hinder eller mindre gynnsamma effekter förvården av värdefulla byggnader och miljöer som kanhänföras till gällande regler för arv, fastighetstaxering ochbeskattning.Vi delar den uppfattning som regeringen ger uttryck föri direktiven till den s k kulturhusutredningen och föreslår attdenna breddas och ges tilläggsdirektiv med uppdrag attlägga förslag om åtgärder i syfte att skydda även värdefullakulturhus och kulturmiljöer inom våra jordbruksområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att utredningen omförvaltningen av vissa kulturmiljöer (U 1988:14) fårtilläggsdirektiv om att lägga förslag om åtgärder enligt deriktlinjer som förordas i motionen i syfte att underlättaförvaltning av värdefulla kulturhus och kulturmiljöer inomjordbruksbygderna.