mot · GE02N131 · 1991-05-17 00:00:00 — med anledning av prop. 1990/91:190 Ombildning av 1990/91:190 föreslås genomgripandeförändringar av (stadshypotekskassan ochstadshypoteksföreningarna). Förslaget har föregåtts av enutredning ''Hypoteksinstituten '' (SOU1989:103). Dess ställningstaganden vann i huvudsakremissinstansernas stöd med två väsentliga undantag.Tanken att ägandet av -- men inte avLandshypotek och Skeppshypotek -- skulle överföras till enstiftelse med uppgift att stödja vetenskaplig forskning möttemotstånd. Dessutom kritiserades den tänkta uttunningen avlåntagarrepresentationen i styrelse.Frågan vem som i dagens läge är ägare till Stadshypotekär svår att besvara. Till skillnad från vad som är fallet medLandshypotek -- där ägandet uttryckligen leds tillbaka tilllåntagarna -- saknas klargörande uttalanden ilagstiftningen. Utredningsmannen kom efter en grundliganalys till slutsatsen att såväl stadshypotekskassan somföreningarna är att betrakta som självägande juridiskapersoner sui generis. Något anspråk på Stadshypotekssamlade kapital kunde inte enligt hans mening -- vare sig pårättslig grund eller skälighetsgrund -- resas frånmedlemmarnas eller föreningarnas sida men inte heller frånstaten.Med hänsyn till den splittrade remissopinionen i framförallt ägarfrågan uppdrogs åt lagmannen efter kontakt med berörda intressenter lämna ettalternativt förslag till ombildning. Dennes utgångspunktvar att såväl låntagarna som staten bidragit till att bygga uppStadshypoteks egna kapital. Han föreslog att låntagarna viaen nyemission till fördelaktiga villkor skulle tillförsäkras 40procent av aktiekapitalet, medan staten och kassaninledningsvis skulle tillföras vardera.Regeringen hävdar nu i propositionen att det inte finnsnågon som -- före staten -- kan resa anspråk på kassans ellerföreningarnas förmögenhetsmassa. Den föreslår på dennagrund att kassans värde före fusionen med föreningarna --ca -- skall föras över till staten. Lagrådetanför härom följande:Vilken rättslig grund denna betalning har framgår inte iärendet. Det är svårt att se att lagstiftningens syfte attavveckla otidsenliga organisatoriska former och främja enkonkurrens på lika villkor på kreditmarknaden motiverardenna överföring av medel från hypoteksverksamheten tillstaten. Däremot skulle medlen kunna tänkas ha enfunktion om de stannade kvar inom denna finansiellasektor, när det statliga garantiåtagandet upphör.Lagrådet konstaterar att avvecklingen avhypoteksinrättningarna måste ske genom lagstiftning, somdå måste ligga inom svensk grundlag. Regeringen gåremellertid förbi lagrådets mening och uttalar att det börankomma på att besluta om dispositionen avmedlen och föreslår följaktligen utan rättslig grund attriksdagen skall lagstiftningsvägen överföra medlen tillstaten.Det i propositionen föreslagna förfarandet förefaller ståi strid med reglerna om egendomsskydd i 2 kap. 18 §regeringsformen.Regeringen försöker inte göra gällande att staten harnågot ägaranspråk på kapital. Däremothävdas att detta byggts upp med hjälp av statligasubventioner i form av dels gynnsam skattebehandling, delsden garantiförbindelse som utgjort grunden förverksamheten.I andra sammanhang har regeringen alltid bestritt attStadshypotek åtnjutit en förmånsställning iskattehänseende. Dessutom har staten aldrig behövt infrianågon del av sin garanti, för vilken för övrigtsedan 1983 betalat garantiavgift.Förstatligandet av fullföljs med förslagetatt regeringen ensam skall tillsätta kassans styrelse. Därmedelimineras det inflytande för låntagarna som hittillsförelegat och bedömts som angeläget. Vi har tidigare väntoss emot förekomsten av som statligtbostadskreditinstitut och ser ingen anledning till att det skalltillkomma ett till.Propositionen, som framlagts så sent under attden inte behöver slutbehandlas före valet, ger intryck av attha framlagts utan vederbörlig beredning. Det klargörs intevem som efter ombildningens genomförande skall bli ägare.Inte ens tidpunkten för den nya lagstiftningensikraftträdande finns angiven. Det skall enligt propositionenske den dag regeringen bestämmer. Regeringen skallbemyndigas besluta i frågan om ombildningensgenomförande. Lagens ikraftträdande görs avhängigthärav. Det måste från rättssäkerhetssynpunkt krävas attlags ikraftträdande beslutas av riksdagen.Det är oacceptabelt att frågan om Stadshypoteksställning brutits ut och behandlas före Lands- ochSkeppshypotek, där ägarfrågorna är långt mindrekomplicerade. Misstanken inställer sig att avsikten är attsenare behandla analogt med ,trots att det i är ovedersägligt attdelägarna/låntagarna är ägare.Enligt vår mening innehåller propositionen ett lagförslagsom vilar på otillräcklig rättslig grund. Den bör därföravslås av riksdagen.Regeringen bör i stället ges i uppdrag att återkomma tillriksdagen med ett förslag till bolagisering av samtligahypoteksinstitut. För del bör man efterytterligare samråd med kassan och föreningarna i huvudsakfölja modell.Ombildningen bör ges den formen att samtliga aktiersuccessivt säljs till låntagarna, som därmed i egenskap avägare också får svara för företagets ledning. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att avslår proposition 1990/91:190,2. att hos regeringen begär förslag tillomstrukturering av hypoteksinstituten i enlighet med vadsom anförts i motionen.