mot · GE02K612 · 1991-01-25 00:00:00 — Ända har begreppet ''den kommunalasjälvstyrelsen'' varit en viktig princip ikommunallagsarbetet och sedermera även i arbetet med nygrundlag. De bärande elementen i den kommunalasjälvstyrelsen är självbestämmanderätten och denkommunala självbeskattningen. Givetvis med debegränsningar som stadgas av riksdag och regering och somkan skifta från område till område. Den kommunalasjälvstyrelsen har alltid varit relativ. Den omfattade längehela den kommunala verksamheten, alltså även de sektorersom regleras av speciallagar. har det funnitsstarka tendenser att minska kommunernas självstyrelsemed mer och mer speciallagstiftning. Detta är en tendenssom måste brytas. Nya lösningar krävs för att lösamiljöproblemen och den offentliga sektorns problem.Utökat självbestämmandeDen offentliga sektorn är oumbärlig och en förutsättningför trygghet och rättvisa. Den måste möta människor, så attderas kreativitet och initiativkraft uppmuntras.Människornas möjlighet att utvecklas i samverkan medandra måste tas till vara i stället för att, som ofta sker,motarbetas eller förtryckas. Den offentliga sektorn måsteorganiseras, så att den fungerar på ett begripligt sätt för denenskilde. Denne måste få möjlighet att påverka och därmedbli medveten om sitt ansvar. Därför måste den offentligaverksamheten decentraliseras. Ett mellansteg som är viktigtför denna decentralisering är hur de regionala beslutenfattas men det berör vi ingående i en annan motion.Den kommunala decentraliseringen innebär: attfrågor som kan skötas på nivå också skallhandhas på nivå, att stora kommuner kanbehöva delas, att vissa verksamheter bör överföras tillpolitiska direktvalda kommundelsnämnder, som förses medegna ekonomiska resurser; detta är möjligt delvis inomfrikommunens ram, men verksamheten bör utvidgastill alla kommuner och permanentas, att kommunernabör ha frihet att bestämma sin egen organisation, att endel uppgifter som sköts av den offentliga sektornöverförs till enskilda, icke vinstsyftande, främst kooperativaverksamhetsformer, ökat brukarinflytande, mindre maktåt politikerna och mer åt vanligt folk, juridiskt bindandegenomförandeplaner på miljöområdet som skall tas fram avkommunerna.Den offentliga verksamheten är till stora delaröverbyråkratiserad och stelnad i sina former. Skulden tilldetta ligger både hos riksdag och regering genom en alltförlångtgående detaljreglering. En reglering som måstekontrolleras av en växande byråkrati. En viss avregleringhar skett eller planeras, men den är alldeles för liten. Detfinns flera vetenskapliga studier som visar attdecentralisering ger bra resultat, en studie som särskilt kannämnas är en av två forskare vid iUSA som handlar om decentralisering inom skolan.Den offentliga verksamheten måste göras effektivareoch det går med avreglering och decentralisering. Beslutenblir bättre om de flyttas närmare de människor som berörs.Man kan införa självstyrande grupper inom såvälkommunal som landstingskommunal verksamhet. Denoffentliga apparatens tröghet måste mjukas upp. Måletmåste vara att så många som möjligt skall återfinnas inomarbetet på fältet. Mätbara mål måste sättas upp ochresultaten bör analyseras och jämföras med de uppställdamålen. Det är inte bara fasaderna som skall putsas utan manmåste vara beredd att genomföra verkliga förändringar. Detär alltså inte bara den yttre bilden som är viktig utanframförallt den inre verksamheten.Garantier för att uppnå målsättningar utan att de skallbehöva detaljreglerasEnligt vår syn finns det ett antal faktorer som är viktigaatt ta hänsyn till vid en förändring. Styr- ochkontrollfunktionen bör alltid ligga kvar hos kommun ochlandsting när det finns ett allmänintresse; detta hindrardock inte entreprenadlösningar där så är lämpligt.Totalentreprenad innebär dock oftast att styrfunktionenförloras vilket kan vara mycket olyckligt. Man bör ocksåse till graden av idealitet hos dem som driver verksamheten.Den kan drivas av en ideell förening eller av deltagarägdaeller brukarägda kooperativ eller slutligen privatägdasådana. Ser man till verksamhetens storlek så bör en litenskala eftersträvas. Vidare bör den lokala förankringenvara så stor som möjligt. Det bör finnas ett klart uttalatsyfte med ett offentligt engagemang. Det kan till exempelhandla om att stödja en miljövänlig produktion, attupprätthålla en grundläggande samhällsservice, att påverkakonkurrensförhållanden eller att påverka utvecklingen motsmåskalighet och regional balans. När syftet är uppnått kandet offentliga engagemanget ofta avvecklas. Samhället skallinte driva företag i enbart vinstsyfte. Om kommunala bolagsäljs bör ägandet spridas bland annat till de anställda ochboende på orten. Offentlighetsprincipen måste införas ibolag och stiftelser som drivs av kommun och landsting. Attbilda nya bolag och stiftelser får inte bli en väg att kommaundan insyn. Bolagsbildandet går som envåg inom kommunerna. För att detta skallkunna accepterasmåste insynen i verksamheten finnas kvar. Offentliganämndsammanträden utom då sekretess krävs ipersonfrågor.För att den offentliga sektorn skall kunna förändras pådetta sätt krävs att riksdag och regering avreglerar.Intentionerna i frikommunsförsöket måste därförpermanentas. Riksdag och regering måste ägna sig åt attange de nationella målen och åt att analysera om de uppnåsoch inte hur kommunerna uppnår dem. De nationellamålen skall inte detaljregleras. Målen kan gälla i vilkenutsträckning natursystem och historiskt arv måste bevaraseller de kan gälla lägsta standard inom skola ochsocialtjänst. Den kommunala miljötillsynen måste sålundagaranteras en självständig opartisk ställning även gentemotden egna kommunala verksamheten vilket medför attdenna myndighetsutövning fortfarande måste regleras. Vihar tidigare krävt i miljöskyddskommittén att frågan om denkommunala miljötillsynen ses över, och förnyar nu dettakrav då denna problematik kommer på sin spets när den frianämndorganisationen genomförs.De flesta av besluten för en förändring måste fattas ikommunerna men för att det skall vara möjligt måsteriksdag och regering genomföra sin del av förändringen.Det utökade kommunala självstyret kräver dock klarapåföljder om kommunerna bryter mot gällande lagar. Häravvaktar vi emellertid den sittandekommunalansvarsutredningens förslag.Utökad beskattningsrättStorstadskommunerna står inför ökande problem.Man saknar tillräckliga verktyg för att lösa sinamiljöproblem. Storskalighetens kostnader blir allt merpåtagliga då miljöfrågorna aktualiseras. Det krävsekonomiska styrmedel för kommunerna både för att styrabeteenden och finansiera uppbyggnad av t ex kollektivtrafik, sopsortering, ekobyggande och andraresursbevarande kommunala angelägenheter. Sålundamåste kommunerna få en vidgad beskattningsrätt för attkunna ta ut miljöavgifter samt rätt att avvika från den såkallade självkostnadsprincipen.Miljöavgifterna kan till exempel ha formen av:kollektivtrafikavgifter av arbetsgivare i kommunen föruppbyggnad av en infrastruktur i form av ett förbättratkollektivtrafiksystem, miljöavgifter på miljöfarligverksamhet, miljöavgifter för att påverka bilkörning ellerkonsumtion av miljöfarliga produkter, prissättning påenergi som avviker från självkostnadsprincipen för attpåverka konsumtionen och därmed kunna förverkligakommunens energiplanering, möjlighet till regionaldrivmedelsbeskattning, fastighetsskatt, medlägesavgifter.På detta sätt skulle storstadskommunerna gesförutsättningar att lösa sina problem.Möjligheter till ett decentraliserat biståndMiljöpartiet anser att det är rimligt att biståndsorganenpå riksnivå tillsvidare behåller den övergripandeplaneringen av ansvaret för biståndet. Men svenskakommuner och landsting bör kunna samarbeta med sinamotsvarigheter i andra länder som man vill solidarisera sigmed och få ökade möjligheter till olika former avbiståndsstöd. En sådan decentralisering inbjuder tillnärmare kontakter med och bättre förståelse påalla nivåer i samhället för de globala frågorna. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att hos regeringen begär förslag om attfrikommunförsöket skall permanentas,2. att hos regeringen begär förslag omdirektvalda kommundelsnämnder,3. att hos regeringen begär förslag om hurspeciallagstiftningens omfattning skall minskas inom detkommunala området,4. att hos regeringen begär förslag om hur denkommunala miljötillsynen skall kunna regleras enligt vadsom anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag om huroffentlighetsprincipen skall kunna utvidgas enligt vad somanförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag omoffentliga nämndsammanträden enligt vad som anförts imotionen,7. att hos regeringen begär förslag om utvidgadbeskattningsrätt för kommunerna enligt vad som anförts imotionen,8. att hos regeringen begär förslag ommöjligheter för kommunerna att avvika frånsjälvkostnadsprincipen,9. att hos regeringen begär förslag om en nyroll för landsting och kommuner i biståndsarbetet enligt vadsom anförts i motionen.