mot · GE02T511 · 1991-01-25 00:00:00 — En politik som syftar till att bromsa den stigandeenergikonsumtionen är både önskvärd och ligger rätt itiden. Den landbaserade godstrafiken bör därför i högregrad än nu balanseras mot sjötransporter som är ettenergisnålt sätt att frakta gods. Generellt förbrukar enlastbil fyra gånger så mycket bränsle som ett fartyg pertonkilometer. Tung vägtrafik står både för luftföroreningaroch skapar bullerproblem. För att ta hand omlångväga transporter är ett kust- ochnärsjöfartssystem ett alternativ, både till vägtrafiken ochjärnvägen. sker en stor del avgodstransporten på köl. Inom landet står sjöfarten för 30miljarder tonkilometer. Fordonen fraktar 23 miljarderrespektive . En liten del, , avgodstransportarbetet är närtransporter. Här rör det sig ommindre bilar som tar hand om dessa volymer. Det ingåendeproblemet för kustsjöfarten är att i saknaskonkurrens på lika villkor mellan fraktbärarna. Ett exempelär också att av gods som går i inrikes transporter är endast1% utsatt för konkurrens.Ser man till närsjöfartens utveckling i ett näraperspektiv, har trafiken varit i stort sett olönsam . Framförallt har det varit höga kostnader föromlastning i hamnarna -- 60--av kostnaderna är närbåtarna ligger i hamn. Som vi framhållit tidigare finns detinte konkurrensjämvikt mellan fraktbärarna. Varken bileller järnväg betalar för sig när de eller lossar godsi hamnarna. För att öka sjöfartens konkurrenskraft måstekostnaderna för överföring av godset från land till fartygetoch vice versa kraftigt minimeras.För och del är kustsjöfarten engammal näring som efter tidigare tillbakagång är inne i ettexpansivt skede. Här liksom på andra håll är det storaproblemet kostnaderna i samband med lastning ochlossning. En radikal lösning är att i så hög grad som möjligtmekanisera godshanteringen. Enligttransportforskningsberedningens (TFB) studie på områdetär ett sådant hanteringssystem en förutsättning för attsjötransporten överhuvudtaget skall kunna ta uppkonkurrensen med landtransporterna. Den mekaniseringdet är fråga om är en övergång till ett lastbärarsystem, sommöjliggör en enhetsberedning av godset genom huvuddelenav transportkedjan. Flertalet svenska hamnar torde haförutsättningar för övergång till denna teknik -- i principbehövs kajutrymme och i efterföljande skede ennäransluten transportlinje.Som framgått inledningsvis står sjöfarten för en stor delav godstransporterna, där skogsprodukter utgör enväsentlig del. Vad det nu handlar om är hela det segmentsom stycke- och partigodset utgör. Det finns ett betydandeintresse från näringslivets sida att gå in ekonomiskt, i syfteatt pröva och utvärdera nya system för godshantering, inteminst med tanke på styckegodset. TFB har tillgång tillstatliga medel på området, som bör kunna tas i anspråk.Resurserna är emellertid begränsade. De stora vinstersamhällsekonomin och miljön skulle göra genom attkustsjöfarten blev ett verkligt alternativ till andrafraktformer, bör motivera att se positivt på enförstärkning av TFB:s resurser.Vi vill vidare i denna motion även något berörautbildningssidan inom sjöfartsnäringen. Inomungdomsskolan finns på några håll i landet utbildning iriktning mot yrken ombord på fiskefartyg och inomhandelsflottan. På grund av de dåliga tiderna för svensksjöfart har elevantalet vid t.ex. i våldsamt. Efter mycket låga siffror , har vinden vänt. kan man inte ta emot allasökande. Utsikterna framöver är goda då handelsflottan ivärlden står inför en mycket kraftig tillväxt. Enligt uppgiftfrån The Baltic and ,BIMCO, som är världens största sjöfartsorganisation,behövs i världen 36.000 sjömän och lika många befäl framtill sekelskiftet.Det som i redarkretsar upplevs som otillfredsställande äratt eleverna har för lite praktisk erfarenhet av sjölivet. Föratt visa på en väg att lösa problemet har Billströmskafolkhögskolan på startat en navigationslinje, där teorivarvas med praktik ombord på ett fartyg. Ett rederi påTjörn har startat en vidareutbildning i samma riktning.De ungdomar som går igenom den här typen avutbildning, där stor vikt läggs vid sjömanskap, kommer tillSjöbefälsskolan med en gedignare bakgrund än andra.Med avseende på den stora bristen på utbildningsplatservid , (5 sökande till varje plats),de ljusa framtidsutsikterna för sjöfarten, vore det medtanke på dagens arbetsmarknadspolitiska läge en godinvestering att ge ungdomar ökade möjligheter till studieroch insikter i maritima yrken. Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samhällsekonomiska satsningarpå kustsjöfarten särskilt vad gäller nytt system förgodshantering i hamnar,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökat antalutbildningsmöjligheter för yrken inom handelsflottan.