mot · GE02Bo244 · 1991-01-25 00:00:00 — 1989/avvisade emellertid påcenterns förslag regeringens framställning om ettavskaffande av vintertillägget.Vintertillägg innebär att särskilda tilläggsbelopp ilåneunderlaget göres för att kompensera demerkostnader som följer av byggnation vintertid.Tilläggsbeloppen varierar med hänsyn till var i landet husetligger och byggnadsarbetena pågår.Vintertillägget har tillkommit bl a för att utjämna destora variationerna säsongsmässigt som råder inombyggandet. Ett slopande av vintertillägget innebär attstimulansen till säsongsutjämningen försvinner med risk förökad ryckighet och ett dyrare bostadsbyggande som följd.Kostnaderna för bostadssubventionerna kommer som enföljd därav att öka i motsvarande grad -- enkostnadsfördyring för staten som torde motsvara den tänktabesparingen som bostadsministern angett på . Viföreslår därför att avvisar förslaget och attvintertillägget behålls.Ny bostadsfinansieringFrån sida avvisade vi förslaget från regeringenom ny bostadsfinansiering. Vi menar att förslaget nu börrivas upp av . Närmare förslag härom avlämnas ivår partimotion om en strategi för lägre boendekostnader,där vi också hemställer om ett nytt förslag med enhetslån.Regeringen föreslår nu att systemet om möjligtgenomförs och senast den 1 juli1992. Den senare tidpunkten har varit riktpunktenför omläggningen. Vi anser att en tidigareläggning inte ärtekniskt möjlig. Regeringens egen framställning i detta fallär också mycket svävande. Innebörden i framställningen ärnärmast en information till , men det börankomma på regeringen att besluta om en tidigareläggningom detta visar sig möjligt. Därmed blir den besparing på 2,8miljarder som regeringen redovisar som konsekvens av entidigareläggning mycket osäker.Regeringens motivering till besparingen på 2,8 miljardersom följd av tidigareläggningen är ologisk och intetrovärdig. Ett beslut om bostadslån påverkar anslaget förräntebidrag först i efterhand. Det innebär att entidigareläggning av införandetidpunkten till den 1 januari1992 inte påverkar anslaget för räntebidrag för budgetåret1991/92. De beslut om bostadslån som fattas 1juli 1991 t o m faller ut som räntebidrag ochpåverkar anslaget tidigast och senast den30 . De beslut om lån som fattas under andrahalvan av budgetåret, dvs t o m , vilka då skulle omfattas av de nyareglerna med räntelån, får en budgeteffekt först den 1 juli1992, dvs nästkommande budgetår.Det enda som teoretiskt skulle kunna påverka anslagetför räntebidraget för /92 är om de somunder är klara för avlyft från sittbyggnadskreditiv och önskar beslut om bostadslån medräntebidrag önskar fördröja sin ansökan till första halvåret1992 för att få komma in i det nya räntelånesystemet. I såfall skulle en besparing av kostnader från staten förräntebidrag inträffa som konsekvens avfördröjningen som låntagarna själva skulle ta initiativ till.Detta är inte sannolikt. Snarare torde låntagarna önskafå beslut om bostadslån /1992 för attundvika räntelånesystemet . Ett beslutföre skulle ge dem minst och högst ettår med räntebidrag. Det ökar deras differens mellan denautomatiska skuldökningen i räntelånesystemet och värdetpå fastigheten. En sådan differens, visserligen liten menändå en skillnad, ger dem en fördel jämfört med de som gårin direkt i ett räntelånesystem.Differensen eller det extra utrymmet minskar risken föregen förlust vid försäljning samtidigt som ettvisst utrymme för reinvesteringar skapas som inte andralåntagare med räntelån kommer att få. Det bör vara motivnog för de flesta som är aktuella för lånebeslut eller avlyftunder att välja det alternativet.Att skjuta upp ett avlyft för att fortare komma in iräntelånesystemet är en mindre trolig reaktion hoslåntagarna. En sådan åtgärd skulle innebära att de byterräntebidrag mot att själva genom räntelån få betala dennadel av räntan längre fram. En förlängning av tiden medbyggnadskreditiv innebär dessutom en extra kostnad. Dettaförhållande talar snarare för att så många som möjligtkommer att sträva efter att få sina avlyft gjorda /1992 om det nya systemet införs. En sådanreaktion hos låntagarna kommer snarare att innebära ökadeanslag för räntebidrag än en besparing som regeringenantar.Den av regeringen beräknade kostnadsreduktionenkommer att inträffa fast av andra skäl. Vi menar att det nyaräntelånesystemet i kombination med skatteomläggningenskraftiga finansiering över bostadssektorn med dramatisktökade boende- och byggkostnader kommer att orsaka enmycket kraftig nedgång i bostadsproduktionen för detnärmaste året. Redan under december månad 1990rapporterades en mycket kraftig nedgång av orderingångenhos landets husfabriker.En sådan nedgång som tröskeleffekt vid ingången i en nykostnadssituation för de boende kommer inte att så snabbtkunna hävas utan att det kommer att påverkabostadslångivningen . Betydligtfärre låneansökningar då kommer att minska behovet avräntebidrag under första halvåret 1992.Som vi bedömer det kan ett upphävande av nuvarandebeslut och genomförande av vårt förslag inte bli möjligtförrän efter en majoritetsförändring efter valet innevarandeår. Tiden är då redan förliden för att kunna vidtaga åtgärdersom skulle upphäva den nedgång i byggandet som följersom reaktion på regeringens förslag. Ett utslag i minskatbehov av räntebidrag för blir då ettfaktum.Mot den bakgrunden och en allmän nedgång inybyggandet som är att vänta och en omställning till merombyggnadsverksamhet som vi förordar kan en minskningmed 2,8 miljarder vara motiverad. Däremot kommer sådan stor besparing inte att vara realistisk. Vi har därföri beräkningarna för budgetalternativet med ettårseffektberäknat ett räntebidragsanslag som med 2,8 miljarderöverstiger regeringens förslag.Vi vill understryka att införande avräntelånesystemet inte innebär någon finanspolitiskåtstramning eftersom det ur denna synpunkt är likgiltigt omlånen finansieras över statsbudgeten eller inte. Samhälletskostnader kommer också på att öka och t o m antas bli högre än om nuvarande räntebidragssystembibehålls. Skuldutvecklingen för de enskildafastighetsägarna kan även komma att leda till att statentvingas avveckla räntelånesystemet på samma sätt som mantvingades göra med det s k paritetslånesystemet, vilketriskerar att drabba de enskilda låntagarna mycket hårt ominte staten är beredd att då lösa in räntelånen. En eventuellinlösen kommer att vara mycket dyr för staten ochavsevärt överstiga de s k besparingar man nu från regeringens sida anser göra,eftersom man i detta läge skall lösa ackumuleradelån.Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheter m mFrån anslaget B 5 betalas bidrag för eftergift avhyresförlustlån och för förnyelseåtgärder i bostadsområdenmed stor andel outhyrda lägenheter.Bidragsgivningen upphörde den 1 juli 1989.Några eftergifter av hyresförlustlån har inte enligtBoverket bokförts /90. Inte heller /91bedömer att några sådana eftergifter kommer attbokföras.Några förnyelseåtgärder som följd av tomma lägenheterkommer inte att erfordras med bostadspolitiskaalternativ med lägre kostnader för boendet och denfortfarande rådande bristsituationen på bostäder. Detinnebär inte att det finns stora behov avupprustningsinsatser för att förbättra boendemiljön imiljonprogramsområdena. Stödet för dessa insatserfinansieras emellertid från andra anslag.Boverket bedömer det totala anslagsbehovet för dennaanslagspost till . Bostadsministern föreslår ettanslag på . Vi delar bedömning. Vårtförslag innebär därmed en besparing i förhållande tillregeringens förslag med 5 miljoner kr.Ram m m för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefullbebyggelseBostadsministern föreslår en sänkning av ramen förtillstyrkanden av ombyggnader av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse från 165 miljoner till 140 miljoner kr.Det är enligt vår mening angeläget att nödvändigaombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kangenomföras. Vi föreslår att ramen därför även för nästabudgetår fastställs i linje med vad en bred majoritet iriksdagen förordade för innevarande budgetår, till 165miljoner kr.BostadsbidragFörändrade regler för bostadsbidragen som beslutats avriksdagen som följd av skattereformen påverkar inteanslagen för bostadsbidrag förrän nästkommande budgetår.Den modell med dramatiskt ökad boendebeskattningoch som följd därav kraftigt ökade bidrag är en mycketolycklig modell som får en rad negativa effekter såväl förde boende som ur statsfinansiell synpunkt. Vi har närmareutvecklat detta i partimotionen om en strategi för lägreboendekostnader.Centerns förslag med lägre beskattning på boendetmedför att betydligt färre boende kommer att behövabostadsbidrag. Enligt våra beräkningar innebär det enbesparing i förhållande till regeringens alternativ med 700miljoner kr per budgetår. Den besparingen inträffar inteförrän /93. För /92 kan vidärför godtaga regeringens förslag till bostadsbidrag.Förstärkt ungdomsbostadsstödSom vi anfört under rubriken räntebidrag föreslår vi eneffektivisering och förstärkning av stödet till ungdomarsboende.Bostadsbristen är ett gissel för alla som drabbas.Ungdomen är en grupp som har ett särskilt utsatt läge i detsammanhanget. Avsaknad av bostad hotar tryggheten ochgör det svårt för ungdomar att få fäste på arbetsmarknaden.Valfriheten i fråga om boendet och boendeort begränsas.Det kan få svåra sociala följder som blir dyra för samhälletatt reparera och som innebär icke önskvärda följder förungdomarna själva.Även om en helhetssyn skall anläggas på bostadssektornfinns därför motiv för att i rådande läge satsa särskildainsatser för att lösa ungdomarnas bostadssituation. Enligtvår uppfattning bör en konstruktion för en sådan stödinsatsvara så enkel och lik övriga stödmodeller som möjligt. Ensatsning på ett förstärkt ungdomsbostadsbidrag är därför enenklare och effektivare metod än nuvarande alternativ.I budgetpropositionen anför bostadsministern attberäkningsgrunderna för bostadsbidragen måste ses över.Ett beredningsarbete pågår inom regeringens kansli medsikte på en proposition till . Vi avseratt i samband med behandling av nämndaproposition närmare utveckla vårt förslag till förstärktbostadsbidrag till ungdomar med målsättningen omikraftträdande från och med den 1 juli 1991.Med hänvisning till vad som ovan sagts om att statensbidrag till kommunernas kostnader för bostadsbidragutbetalas kalenderårsvis i efterskott påverkas inte åretsanslag för bostadsbidrag av vårt här förordade förslag.Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderI en särskild kommittémotion om bättre miljöanpassatboende lägger vi förslag om ett åtgärdsprogram för saneringav radon i bostäder. Vi anser att staten bör satsa 10 miljonerkr i ett sådant åtgärdsprogram.HissbidragStatsbidraget för hissinstallationer för bostadshusinfördes . Av budgetpropositionen framgår att bidragfick lämnas med sammanlagt . Av detta beloppåterstår . Några ytterligare medel föreslås inte blianvisade.Enligt vår mening bör möjligheten att kunna få bidragtill hissinstallationer finnas kvar och förstärkas av socialaskäl och i syfte att underlätta de handikappades boende.Bidraget bör därför vara mer socialt betingat och lämnasendast till bostadsfastigheter med upp till tre våningar ochmed en överrepresentation av äldre hushåll. Bidrag börockså kunna utgå om motivet är att underlätta boendet förrörelsehandikappade.Vi föreslår att anvisas för detta ändamål.Stöd till icke-statliga kulturlokalerVi konstaterar med tillfredsställelse att i åretsbudgetproposition finns upptaget ett anslag avseende stödtill icke-statliga kulturlokaler. Anslaget är en följd av attriksdagen biföll en motion från om stöd tillsådana lokaler. Vi bedömer att föreslagen anvisning förändamålet kommande budgetår är tillräcklig, men villsamtidigt understryka det potentiella behovet av bådeupprustning och byggande av icke-statliga kulturlokaler.Stöd till experimentbyggandeStatens råd för byggnadsforskning (BFR) har äskat enram för bidrag till experimentbyggande om samtatt ett reservationsanslag om anvisas. Därutövervill BFR ha bemyndiganden för budgetåren 1992/93 och1993/94 om 15 milj resp 10 milj kr.I budgetpropositionen föreslås betydande minskningarbåde vad avser ramar och anslag för kommande budgetår iförhållande till BFR:s äskande.Experimentbyggande ger en mycket viktigkunskapsuppbyggnad och är ofta det bästa och effektivastesättet både att snabbt utveckla ny teknik och att fånödvändiga driftserfarenheter. Det är därför viktigt att deekonomiska resurserna för experimentbyggande inte drasned.Vi föreslår därför att en ram för experimentbyggande förbudgetåren 1991/92, 1992/93 och 1993/94 medges i denstorleksordning som BFR äskar. Med hänsyn till den ökaderamen föreslår vi även att utöver regeringensförslag anvisas.Investeringsbidrag för bostadsbyggandeI vår partimotion med förslag om en strategi för lägreboendekostnader har föreslagits att mervärdeskatten påbyggande och boende sänks till 13,. Detta innebär attnågot behov av det särskilda investeringsbidrag som införtsi syfte att kompensera höjningen av mervärdeskatten förbyggande inte finns. Föreslagen anvisning om 5,5 miljarderfinns upptagen i budgetpropositionen (1990/91:100, bil 13)under anslaget B 17. Vi föreslår i partimotionen att dettaförslag avvisas av riksdagen.Information och utbildningUnder anslaget B 18 har ett anslag för information ochutbildning uppförts med . Under anslaget finns en reservation på . Enligt föredraganden avses 1 miljon användassom ett statligt bidrag till standardiseringsverksamhet inomområdet geografiska informationssystem. Några närmarepreciseringar från föredragandens sida över anslagetsutnyttjande i övrigt föreligger inte.Från anslaget betalas utgifter för information ochutbildning m.m. inom bostadsdepartementetsansvarsområde vilket omfattar bl a den informations- ochutbildningsverksamhet som bedriver. Medhänvisning till den stora reservationen på anslaget och deninformations- och utbildningsverksamhet som följer av derelativt förenklade förslag som vi från föreslår görvi bedömningen att en sänkning av anslaget med 5 miljonerkan göras.AnslagsöversiktVåra förslag innebär en förändring av anslagsposterna iförhållande till regeringens förslag med de belopp somframgår av följande tabell:TabellAnslagsformbudgetår 1991/92helårRBF-stöd-- 115-- 115Ungdomsbostadsstöd-- 25Nybyggnadsbidrag-- 30-- 30Hyresrabatter-- 5-- 5Paragraf 33-ersättning-- 30-- 30Kvarboendegaranti-- 70-- 70Outhyrda lägenheter-- 5-- 5Investeringsbidrag--5 500--5 500Bostadsbidrag-- 700Info och utbildning-- 5-- 5Vissa lån under B 3-- 1-- 1Ny bostadsfinansiering+2 800Förstärkt ungdomsstöd+ 25Smålägenheter glesbygd+ 50+ 50Radonbidrag+ 10+ 10Hissbidrag+ 30+ 30Vintertillägg+ 15+ 15Experimentbyggande+ 4+ 4 Med hänvisning till det anförda hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den allmänna inriktningen avbostadspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om boendets anpassning till detekologiska systemet och om källsortering av sopor,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tomträttsinstitutets avskaffande,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kompletteringar i plan- ochbygglagen med regler om miljökonsekvensbeskrivningar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändringar i ,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett heltäckande åtgärdsförslagför att motverka problem med sjuka hus och dåliginomhusmiljö,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nybyggnadsbehovet ochförhållandena på bostadsmarknaden,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skattereformen och boendet,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om länsbostadsnämndernasavskaffande,10. tillstimulansbidrag för byggande av hyreslägenheter pålandsbygden och i små orter i enlighet med vad i motionenanförts,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkoren för bostadslån vidöverlåtelse av allmännyttigt ägda bostadshus,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om markvillkoret vid erhållande avbostadslån för egna hem,13. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel beslutar att föreslagen anvisning av medel till vissa låntill bostadsbyggande ej medges i enlighet med vad imotionen anförts,14. att hos regeringen begär förslag om ensänkning av den garanterade räntan för statligaombyggnadslån fr.o.m. i enlighet med vad imotionen anförts,15. att avslår prop. 1990/91:100 såvitt avserförslag om slopande av vintertillägget vid beräkning avlåneunderlag och pantvärde i enlighet med vad i motionenanförts,16. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel beslutar att räntestöd ej medges för vissa underhålls-och reparationsåtgärder, från i enlighet medvad i motionen anförts,17. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel beslutar att ungdomsbostadsstödet ej medges från den 1juli 1991 i enlighet med vad i motionen anförts,18. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel beslutar att nybyggnadsbidrag ej medges från den 1 juli1991 i enlighet med vad i motionen anförts,19. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel beslutar att avveckla hyresrabatterna från den 1 juli1991 i enlighet med vad i motionen anförts,20. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel beslutar att ersättning för förvaltningsförluster ejmedges från i enlighet med vad i motionenanförts,21. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel beslutar att bidrag till bostadskostnad efter ombyggnadej medges från i enlighet med vad i motionenanförts,22. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förenklat och effektiviserat stödtill ungdomars boende,23. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel till Räntebidrag m.m. för /92 beslutaranvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat anslag om totalt ,24. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om besparingen av räntebidrag somföljd av en tidigareläggning av införandetidpunkten för ettnytt bostadsfinansieringssystem,25. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel beslutar medge en ram för de antikvariskamyndigheternas tillstyrkanden av tilläggslån eller förhöjtlåneunderlag till kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse m.m. på . för /92,26. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsbidrag,27. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel till stöd till experimentbyggande för /92beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med4000000 kr. förhöjt förslagsanslag om totalt ,28. att till Viss bostadsförbättringsverksamhetm.m. för /92 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit eller således292000000 kr. för bidrag till hissinstallationer och åtgärder motradon i bostäder i enlighet med vad i motionen anförts,29. att med avslag på prop. 1990/91:100 i dennadel till information och utbildning m.m. för budgetåret1991/92 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringensförslag med . minskat reservationsanslag om totalt .