ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02So313 · 1991-01-25 00:00:00 — En bokklubb för punktskrift har 1990 startatförsöksverksamhet med en bokklubb för punktskriftsläsare.Syftet har varit att göra litteratur tillgänglig i punktskrift,litteratur som inte finns tillgänglig på annat sätt.Denna utgivning är ett komplement till Talboks- ochPunktskriftsbibliotekets försäljning och utlåning.Det finns i ca tusen blinda personer -- från 8 åroch uppåt -- som kan läsa punktskrift. Intresset förbokklubb i denna lilla grupp har visat sig vara mycket stort.Hittills har fyra erbjudanden med vardera tre böcker gåttut. Över 100 böcker har sålts , totalt 541böcker.Priset på böckerna har motsvarat vanligabokklubbspriser. Detta har varit den grundläggandeprincipen, kostnaden ska inte överstiga inköpet av en vanligbok. En annan princip har varit att stimulera blindapersoner att läsa mer punktskrift.Böckerna har kostat ca per styck, menproduktionskostnaderna har vida överstigit detta belopp.Med en utgivning vid åtta tillfällen och med tre böcker,kommer årskostnaden att vara ca 1,6 miljoner kronor.Vi anser att försöksverksamheten med bokklubb försynskadade visat på såväl stort behov som intresse för denlilla grupp som kan läsa punktskrift. Vi menar också attriksdagen bör anslå medel för fortsatt utgivning och därmedmöjligheter till fortsatt bokklubbsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställsatt anvisar ett belopp om . fr.o.m. år1992 för utgivning av punktskriftsböcker i bokklubb.
mot · GE02So314 · 1991-01-25 00:00:00 — En bokklubb för punktskrift har 1990 startatförsöksverksamhet med en bokklubb för punktskriftsläsare.Syftet har varit att på detta sätt göra litteratur tillgänglig ipunktskrift som inte finns att tillgå på annat sätt.Utgivningen har på detta sätt blivit ett komplement till denförsäljning och utlåning som sker från Talboks- ochPunktskriftsbiblioteket.Det finns ett tusental blinda personer i vårt land som kanläsa punktskrift. De är i alla åldrar, från och uppåt.Mot denna bakgrund skulle man kunna tro att intresset fören bokklubb var ganska litet. har fyra erbjudandenom vardera tre böcker gått ut. Intresset har visat sig oerhörtstort. Vid samtliga erbjudanden har över 100 böcker sålts,totalt 541.En av principerna i bokklubben har varit att priset skallmotsvara bokklubbspriser för vanliga böcker. En annanmålsättning har varit att stimulera blinda personer att läsamer punktskrift. Det har inneburit attproduktionskostnaderna kraftigt överstigit intäkterna, trotsatt böckerna kostat . stycket.Med en utgivning om åtta erbjudanden gånger tre titlarper år blir årskostnaden ca 1,6 milj.kr. Behovet av stödkommer framöver att vara ca . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av åtgärder för attmöjliggöra Synskadades Riksförbunds utgivning avlitteratur på punktskrift i form av en bokklubb.
mot · GE02So318 · 1991-01-25 00:00:00 — Legitimering av socionomer för socialtjänst har en debatt om socialtjänstenoch socialarbetarna aktualiserats av ett antaluppmärksammade och i några fall djupt tragiska händelser.Handläggningen av ärenden rörande bl.a. mycket allvarligabarnmisshandelsfall har väckt starka känslor och allvarligkritik.Den aktuella debatten har tydliggjort svårigheterna isocialt arbete och de följder missbedömningar kan få menockså visat hur lätt det är att utpeka en hel yrkesgrupp somsyndabockar. Enligt vår mening har denna debatt ävenaktualiserat behovet av legitimation för socionomer.Det övergripande syftet för att införa en legitimation försocionomer är att tillförsäkra klienterna/brukarna en god,professionell handläggning. De situationer som man somklient befinner sig i kan höra till de svåraste människor i vårtsamhälle upplever. Man måste då kunna lita på att denmyndighetsperson man möter har kompetens att handläggaens ärende på ett respektfullt och kunnigt sätt.Legitimationen är avsedd som en garanti av kvalitativminiminivå för professionellt socialt arbete.I dag har många kommuner brist på utbildadesocionomer och personalomsättningen är . Arbetsbelastningen blir därmed hög och riskenför utbrändhet ökar. En följd av denna situation som i sigbidrar till att ytterligare förvärra situationen är det faktumatt nyanställda och nyutbildade socionomer överutnyttjas.Det är inte självklart att socionomutbildningen, trotsstudiepraktiken, ger en tillräcklig förberedelse för ettfullständigt och självständigt ansvar för de allra svårastearbetsuppgifterna. En tid av allmän tjänstgöring somobligatorium inför legitimeringen kan ge socionomernamöjlighet att skaffa den erfarenhet som behövs.Eftersom socionomer i viss omfattning bedriverrådgivning och terapeutisk verksamhet även på privat basiskan legitimering fungera som en viktig upplysning tillallmänheten/kunderna.Enligt lag (1984:542) om behörighet att utöva yrke inomhälso- och sjukvården m.m. krävs legitimation för utövandeav följande yrken: barnmorska, glasögonoptiker, logoped,läkare, psykolog, psykoterapeut, sjukgymnast,sjuksköterska och tandläkare. Socionomyrkets karaktäruppvisar många likheter med de ovan uppräknade varfördet är motiverat att kräva legitimation även för dennayrkesgrupp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om legitimering för socionomer.
mot · GE02So319 · 1991-01-25 00:00:00 — Samordning av vissa ungdomsfrågor Målet för regeringens ungdomspolitik är att barn ochungdomar skall utvecklas i trygga uppväxtmiljöer med godomsorg, en berikad och aktiv fritid samt ha möjlighet attpåverka.Denna regeringens målsättning är god och önskvärdmen vet vi att förutsättningarna för barns ochungdomars uppväxtvillkor är mycket skiftande. ärfortfarande ett segregerat samhälle där det emellanåt skiljersom dag och natt under vilka förhållanden vår ungageneration växer upp. Det är ingen nyhet att det i våramiljonprogramsområden finns speciella problem grundadepå tråkiga bostadsområden, få möjligheter tillfritidsaktiviteter och naturliga samlingsplatser och enensidig hushållsammansättning och bostadsbestånd.Samtidigt finns också i samma områden stora resurser iform av de människor som faktiskt bor där.Regeringen har uppmärksammat de problem somframförallt ungdomar har i s.k. eftersatta bostadsområden.Ett speciellt projektarbete skall bedrivas i syfte att genomsamordnade insatser i statliga och kommunala förvaltningarsamt föreningsliv ge stöd till just barn och ungdomar i dessaområden.Det är inte bara brist på fritidsaktiviteter ellersamlingspunkter som är ett problem för unga människor imiljonprogrammets områden. Arbetslösheten är här oftahögre än i andra områden och ungdomarna blir de som blirdubbelt drabbade eftersom ungdomar i allmänhet riskeraratt bli utan jobb i tider av ökande arbetslöshet.Regeringen säger i budgetpropositionen attuppmärksamhet måste ges åt ungdomarna så att detförsvagade arbetsmarknadsläget inte leder till attungdomsarbetslösheten drastiskt ökar. Görs intesamordnade insatser på vissa områden är det risk att dendrastiska ökningen främst kommer att drabba ungdomar ijust dessa eftersatta bostadsområden.För att förebygga detta krävs en större samordningmellan skola och arbetsförmedling i framförallt dessaområden. Gymnasieskolan måste därför mycket mer aktivtän ta ansvar för information och kunskap ommöjligheter och svårigheter på arbetsmarknaden. Ett sättskulle vara att man i samarbete med arbetsförmedlingenanordnade jobbsökaraktiviteter.De kooperativa utvecklingscentra som byggts upp ilandet kan också spela en viktig roll i att hjälpa ungdomartill arbete. Kooperativ har visat sig ge positiva effekter förbl.a. Arbete i kooperativ har också andrafördelar som skulle kunna hjälpa till att stimuleraungdomars delaktighet och intresse.Därför borde regeringens insatser gentemot barn ochungdomar i eftersatta bostadsområden samordnas med deinsatser som föreslås för att begränsaungdomsarbetslösheten. Det vore ett lämpligt led i detprojektarbete som skall bedrivas för stöd till ungdomar idessa bostadsområden. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordnade insatser förungdomar i eftersatta bostadsområden.
mot · GE02So321 · 1991-01-25 00:00:00 — deltog en representant ien debatt på ochUngdomars (RBU) kongress. En av frågorna somdiskuterades var stöd till . Ett projekt därman vill tillskapa en fritidsanläggning där medlemmarnakan träffas för rekreation och avkoppling. Samtliga partierdeltog i kongressen och samtliga var positiva till projektet.En välvillig behandling utlovades om RBU kom med ettbeslutsunderlag.Vänsterpartiet har tagit del av detta underlag som ocksålämnats som bidragsansökan till . Vifinner det väl motiverat att RBU erhåller ettanläggningsoch driftsstöd för /92. Trots detta finns inget nämnt omprojektet i årets budgetproposition frånsocialdepartementet vilket vi, efter att ha hört de positivatongångarna på kongressen, ser som ett förbiseende fråndepartementets sida. Med hänvisning till det anförda hemställsatt till Kostnader för viss verksamhet förhandikappade för /92 anslår .
mot · GE02So323 · 1991-01-25 00:00:00 — Enligt budgetproposition 1990/91:100 bil. 7 anvisas tillSveriges Dövas Riksförbunds (SDR)teckenspråksavdelning , en höjning avbidraget med mot ansökt höjning med för /92.Sedan 1985/86 har SDR:s teckenspråksavdelning fåttstatligt bidrag för verksamheten med teckenspråket. Vidsidan om information om teckenspråket ochtvåspråkigheten, rådgivning och medverkan vid kurser, harSDR:s teckenspråksavdelning under alla år framställtteckenspråksmaterial som behövs för olika typer avteckenspråkskurser. bedrivs dessa kurser vid fyrafolkhögskolor, ett antal vuxengymnasier, AMU ,AMU/och ca 1 415 studiecirklar i landetför föräldrar till döva barn, släktingar, studerande och olikayrkesgrupper.För dessa kurser har SDR:s teckenspråksavdelningarbetat fram undervisningsmaterial i form av videoprogramoch skrivet material. Eftersom teckenspråket är ett visuelltspråk och saknar skrift är videoprogram i undervisningendet bästa sättet. Tyvärr är materialförrådet mycketbegränsat om man jämför med det material som finns förkurser i andra språk. Begränsade ekonomiska resurser ochden lilla personalstyrkan (tre personer) gör det svårare attmöta efterfrågan på nytt material. Resurser för detta måstetillföras verksamheten och fanns beräknat ianslagsframställningen.Sedan flera år tillbaka har deltagare i allateckenspråkskurser krävt att ett teckenlexikon arbetasfram. Ett teckenlexikon är ett mycket aktuellt behovoch ingick i anslagsframställningen.SDR:s teckenspråksavdelning har tidigare erhållit medelav allmänna arvsfonden för arbete med framställning av ettteckenlexikon. kunde ett tvåårigtprojektarbete med erhållet bidrag starta. Vid projekttidensslut utkommer en första del som provexemplar. Detta skallsändas till personer som arbetar med teckenspråkskurserför synpunkter. Därefter var det tänkt att fortsätta arbetamed att tillföra alla tecken som finns till lexikonet. För dettaarbete behövs medel framöver. Arbetet medteckenlexikonet måste därför permanentas. Efter den 30juni 1991 måste annars pågående projektarbete avbrytas. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare medel förframställning av teckenspråksmaterial och framtagning avett teckenlexikon.
mot · GE02So324 · 1991-01-25 00:00:00 — Anslag för tolktjänst i samband med internationella uppdrag kan i princip bidrag utgå för tolktjänst isamband med att döva/hörselskadade erhåller uppdrag fördövförbund i och inom övriga nordiska länder.Däremot kan ej bidrag beviljas för uppdrag utanförNorden. Det måste anses mycket angeläget att svenskarepresentanter för de dövas organisationer kan beredastillfälle att deltaga också i internationella sammanhang.För att man skall kunna deltaga eller medverka vidinternationella möten måste tolkning kunna ske från taladengelska till svenskt teckenspråk och vice versa.Regelbundna kongresser anordnas av respektiveorganisationer, exempelvis Världskongressen för döva,Världskongressen för dövlärare, internationella symposier iteckenspråksforskning samt internationella konferenser förvuxendöva.I kostnaderna för tolkuppdrag ingår lön och socialaavgifter, kostnader för resor, traktamenten, hotell ochadministrativa pålägg. Pengarna skall täcka kostnaderna förall typ av tolkning, d.v.s. teckenspråkstolkning,dövblindtolkning och vuxendövtolkning, men täcker intesådan tolkning som sker utanför . Det vill säga atthär behöver en döv representant tolk i internationellasammanhang, vilket sker mer och mer, från talad engelskatill svenskt teckenspråk och vice versa. Detta täcks inteinom rikstolktjänstens ramar. Det framgår av attbestämmelserna om tolkning och tolkkostnader inte gällerpå internationell nivå. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rikstolktjänsten skall kunnabeviljas bidrag även för dövas/hörselskadades medverkan iinternationella sammanhang.
mot · GE02So325 · 1991-01-25 00:00:00 — I finns ett tusental blinda personer som kanläsa punktskrift. Det är mycket viktigt att de inte får all sininformation och allt sitt ''läsande'' genom talböcker. Attsjälv få läsa en bok är en annan upplevelse än att lyssna, detär också språkligt berikande att läsa själv.Synskadades Riksförbund har startat enförsöksverksamhet med en bokklubb för punktskriftsläsare.Man vill göra populärlitteratur tillgänglig som inte finns atttillgå på annat sätt, ett komplement till den försäljning ochutlåning som sker från Talboks- ochPunktskriftsbiblioteket.Efter ett års försöksverksamhet har bokkubben blivit enmycket stor framgång. har fyra erbjudanden omvardera tre böcker gått ut. Intresset ha visat sig oerhörtstort. Vid samtliga erbjudanden har över 100 böcker sålts,totalt 541 böcker.En viktig princip är att priset ska motsvarabokklubbspriser för vanliga böcker. Det har inneburit attproduktionskostnaderna kraftigt överstigit intäkterna. Föratt bokklubben skall kunna fortsätta sin lyckosammautgivning behövs ett ekonomiskt stöd på . Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stöd till bokklubb.
mot · GE02So326 · 1991-01-25 00:00:00 — Bilstödet är en mycket viktig fråga för mångahandikappgrupper. Det nya bilstödet har varit i kraft ettpar år, vilket också betyder att vissa tillämpningssvårigheternu börjat visa sig.Människor som har svaga armar eller inga armar alls harofta fått avslag på sina ansökningar. Motiveringen har varitatt de inte har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egenhand eller att använda allmänna kommunikationer.Det är sant att de inte är rörelsehindrade i denbemärkelsen att de inte kan förflytta sig med benen.Samtidigt har de mycket stora svårigheter att klara sig påallmänna kommunikationer, t.ex. en knyckig buss,eftersom de inte kan hålla i sig. Om de dessutom behöverha med sig en portfölj till jobbet, så kan det bli helt olösligtatt klara av om man inte har armar som kan bära.Det finns också andra handikappgrupper som nekasbilstöd därför att de primärt kan förflytta sig, somde av olika omständigheter har oerhört svårt att klara av dekollektiva färdmedlen.Den erfarenhet som finns av dessa problem geranledning att tro att regeringens förordning om bilstöd tillhandikappade måste förändras. I den nu gällandeförordningen står i 2 §: ''Med handikappad avses i dennaförordning den som på grund av varaktigt funktionshinderhar väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand elleratt anlita allmänna kommunikationer. ''Förordningen bör ändras så att det tydligt framgår attdet väsentliga är att funktionshindret gör det mycket svårtatt använda allmänna kommunikationer, även om personenprimärt kan förflytta sig. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en förändring iförordningen om bilstöd.
mot · GE02So329 · 1991-01-25 00:00:00 — Antalet ensamhushåll ökar ständigt i bådegenom ett större antal ungdomar som flyttar tidigarehemmifrån men även genom äldre som av en eller annanorsak har kommit att bo ensamma. Många av deensamboende har vuxna barn eller har aldrig haft barn. Idebatten förekommer det nästan aldrig att deensamståendes ekonomiska situation berörs. Andragruppers rättmätiga krav debatteras flitigare och vidpolitiska beslut som förändrar levnadsomkostnader, skatteroch bidrag så finns det i allmänhet förslag på någon slagskompensation om besluten är negativa för resp. grupp. Förde ensamstående förvärvsarbetande antas den ekonomiskasituationen vara god i alla lägen. Många vittnesmål ger dockvid handen att situationen för många är allt i från ljus. Någraförslag som tar sin utgångspunkt från denna mycket storagrupps ekonomiska förutsättningar förekommer inte.Mot bakgrund av denna mycket korta beskrivninghemställer jag att får en redovisning frånregeringen av den ekonomiska situationen förensamstående förvärvsarbetande i ett antal olikainkomstnivåer med normala skuldsättningar ochlevnadsomkostnader inklusive boendet och med beaktandeav de riksdagsbeslut som tagits i samband medskatteomläggningen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär en utredning meduppgift att redovisa de ensamstående förvärvsarbetandesekonomiska situation i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02So331 · 1991-01-25 00:00:00 — Många äldre människor far illa i vårt svenska samhälle . Näst intill kan vi genom massmedia ta del avbekymrade åldringar som ser kostnadsökningarna skenaiväg, och dessa pensionärer får inte heller del avskatteomläggningen.Ålderspensionärer utan eller med liten ATP har det mestbesvärligt bland annat på grund av kraftigt höjda hyror ochprisökningar på livsmedel samt den höjda momsen. Mångapensionärer vittnar om hur man nu inte har råd att äta denefterrätt som man vant sig vid. Detta görnaturligtvis inte många kronor per dag men är tillräckligt föratt vara kännbart för den aktuella gruppen.Många skulle vara berättigade till socialbidrag mennekas för att man har eget ''kapital''. Det är mycket småsummor som är avsatta för ett alldeles speciellt ändamål --nämligen den egna begravningen. Att få en anständigbegravning och där anhöriga och vänner kan samlas till enminnesstund då det bjuds på enklare förtäring, är för dessapensionärer någonting väldigt viktigt. De har upplevtfattigsamhället och hur den enkle mannen fördes till detsista vilorummet.En normal begravning med minnesstund och en enkelförtäring för 30--50 personer kostar enligt uppgift cirka 15000 kr.Det borde därför vara självklart att den ovan nämndasumman skulle få finnas avsatt -- om man saknar andratillgångar -- och inte inkräkta på någon form av bidrag frånsamhällets sida i de fall där vederbörande eljest skulle varabidragsberättigad. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begär att regeringen beaktar vad som imotionen anförts vid utarbetandet av direktiv för denaviserade utredningen om socialtjänstlagen.
mot · GE02So333 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf646 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om PBU-team,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten till barnpassning föratt invandrarkvinnor skall kunna delta isvenskundervisningen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om äldre invandrare.
mot · GE02So334 · 1991-01-25 00:00:00 — Information till gravida kvinnor m.fl. om tobakens skadliga effekter Det är med beklagande vi nödgas konstatera attregeringen icke avser lägga en proposition om tobakensskadliga effekter på bord under innevaranderiksdagsår eller mandatperiod.En flerpartimotion i denna fråga inlämnades dock påriksdagens första arbetsdag 1991, , avledamöter från samtliga sex partier. Vi är i dennai stort eniga med tobaksutredningen, SOU 1990:29.Undertecknade motionärer vill i denna motion gå vidareoch komplettera tidigare lagda motion.På mödravårdscentralerna ges i allmänhet informationtill blivande föräldrar om de skadliga effekter som framförallt rökning kan innebära för graviditetens fortskridandeoch fostrets utveckling. Tyvärr synes det dock konstateratatt denna information ej är särskilt omfattande eller tydlignog.Tobaksrökens 3 000--4 000 olika ämnen passerar övermoderkakan. Nikotinet har en kärlsammandragande effektoch kan därför öka risken för missfall eller för förtidigfödsel, som det också påverkar fostrets andningoch blodcirkulation. Hjärnfunktioner kan påverkas (läs- ochskrivsvårigheter). Risken för plötslig spädbarnsdöd harangivits öka med 50--100 procent.Vid rökning övergår nikotinet fråncigarett till bröstmjölk.Risken med passiv rökning har tilldragitsig allt större uppmärksamhet. Man kan med fog ställa sigfrågan, om inte det hjälplösa fostret eller den nyfödda lillabarnet är de, som råkar allra värst ut vad gäller riskerna medpassiv rökning. De har ju absolut ingen ''väg ut'' för attundvika de skadliga effekterna.Det är nödvändigt att informationen till blivande ochnyblivna föräldrar ges en effektiv utformning, speciellt vadgäller mödravårdscentraler och BB-avdelningar.Det är därutöver av stor betydelse för blivande ellernyblivna mödrar att i största möjliga utsträckning kunnaundvika att utsättas för passiv rökning. Ett av derasproblem i detta hänseende är att mångas arbetsplatser ärsådana att passiv rökning svårligen kan undvikas. Viföreslår därför att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag attutreda hur gravida kvinnor och ammande mödrar skallkunna skyddas från för fostret eller det ofödda barnetskadlig passiv rökning. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär att fåri uppdrag att skapa förutsättningar för attmödravårdscentraler och BB-avdelningar kan ge allsidigoch effektiv information om tobakens skadeverkningar isamband med graviditet och barnafödsel,[att hos regeringen begär attarbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att utreda hur gravidakvinnor och ammande mödrar skall skyddas från passivrökning.1]
mot · GE02So335 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sf357 hemställs1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om frivilliga sociala insatser (avsnitt2.1),2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de äldres hälsa (avsnitt 5).
mot · GE02So337 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:U671 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredningsarbetet för inrättandetav en barnombudsmannainstitution.
mot · GE02So338 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Bo543 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vårdkrisen iStockholmsregionen.
mot · GE02So339 · 1991-01-25 00:00:00 — Servering av vin och öl i samband med teaterföreställningar m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Sk738 hemställsatt beslutar avskaffa förbudet mot servering avvin och starköl i samband med teaterföreställningar ochmotsvarande offentliga tillställningar.