mot · GE02L405 · 1991-01-25 00:00:00 — En parlamentarisk utredning om barnets rätt InledningVi som lever nu har ett självklart ansvar att försvara degrundläggande livsvillkoren för oss själva, våra barn,barnbarn och kommande generationer. Alla människorbehöver en trygg barndom tillsammans med vuxna som bryrsig om dem. Alla behöver kunna utveckla sina inneboendemöjligheter och använda dem på ett sätt som ärmeningsfullt.Barn och ungdom åsidosätts emellertid ofta i vårtsamhälle, ett samhälle som alltför mycket har anpassat sigtill vuxnas krav och intressen. Barn har svårt att hävda siggentemot andra intressegrupper.Orsakerna till detta kan vara många. En kan vara att detegentligen inte finns några grundläggande normer, som intebara skyddar barn utan också främjar barns rätt ochintressen i familjen och i samhället i övrigt och som vuxnaföljer utan särskilda påbud. I en del lagar finns visserligenvissa bedömningsgrunder som går ut på att myndigheter ochdomstolar skall besluta efter vad som är bäst för detenskilda barnet. Det finns också regler som kankarakteriseras som allmänna påbud till skydd för barnenmen som i praktiken saknar betydelse för barns rättmätigaintressen.Det gemensamma för reglerna är, liksom i andrasammanhang när det gäller barn, att barn generellt sett avvuxna, lagstiftare, myndigheter, samhällsplanerare,föräldrar, lärare, inte uppfattas eller tillerkänns en ställningsom är jämställd och likvärdig med vuxnas. Detta synsättkan inte accepteras. Barnen måste sättas i centrum. Dethandlar också om att respektera barn på samma sätt somvuxna kan respektera andra vuxna.I denna motion föreslås därför än en gång att en bredparlamentarisk utredning tillsätts som har till syfte attutreda barns rättsliga ställning i vårt land inom olikaområden och att dessutom komma med lagförslag som intebara tillvaratar utan också främjar barns rätt och intressen.Att utredningar om barnets rätt tidigare förekommit är inteskäl att inte på nytt utreda dessa viktiga frågor. Dessutomhar så sent som fastslagit attprincipen om barnets bästa har grundlagsstatus.Lagar om barnDe lagar som finns kan ha till syfte att skydda barnsintressen men knappast att främja. Det typiska för en lag äratt den handlar om rätt eller rättigheter. Lagar ärstyrmedel.Någon samlad lag om barns rätt och rättigheter finns inteutan den är splittrad på flera olika ställen. Här kan kannämnas om bl.a. vårdnad, underhållsbidrag,umgängesrätt, namnlagen, , ,skadeståndslagen, lag om svenskt medborgarskap,allmänna ordningsstadgan om användande av barn vidoffentliga tillställningar, vissa lagar om internationellarättsförhållanden, lag om allmänna barnbidrag, lag omallmän försäkring (barnpension), lag om bidragsförskott,lag om rätt till ledighet för vård av barn, särskilda regler omminderårighet och omyndighet, regler om barnomsorg, lagmed särskilda bestämmelser om vård av unga,socialtjänstlagen, marknadsföringslagar, skollagen ochandra bestämmelser på detta område.I regeringsformen, som är en grundlag, finns ingensärskild bestämmelse som skyddar barnets grundläggandefri- och rättigheter. Däremot torde det s.k.målsättningsstadgandet i regeringsformen numera ge ettvisst skydd för barnen. Någon klar bestämmelse som syftartill att främja barnets intressen i familjen eller i samhället iövrigt på bekostnad av andra intressen finns dock inte.I 6 kap. 1 § sägs angående vårdnad bl.a.:Barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran.Barn skall behandlas med aktning för sin person ochegenart och får inte utsättas för kroppslig bestraffning ellerannan kränkande behandling.I sägs vidare att barn står under vårdnadav båda föräldrarna eller en av dem eller särskildförmyndare. Den som har vårdnaden om ett barn har ettansvar för barnets personliga förhållanden och skall se tillatt barnets behov enligt tidigare nämnda bestämmelse blirtillgodosedda. Barnets vårdnadshavare svarar även för attbarnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till dess ålder,utveckling och övriga omständigheter samt skall bevaka attbarnet får tillfredsställande försörjning och utbildning. Omansvaret i frågor som gäller barnets ekonomiskaförhållanden finns särskilda bestämmelser.I socialtjänstlagen 12 § heter det angående omsorger ombarn och ungdom: skall verka för att barnoch ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden,i nära samarbete med hemmen främja en allsidigpersonlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och socialutveckling hos barn och ungdom, med särskilduppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdomsom har visat tecken till en ogynnsam utveckling och i närasamarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom somriskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd somde behöver och, om hänsynen till den unges bästa motiverardet, vård och fostran utanför hemmet.I plan- och bygglagar, lagar om miljö och natur,väglagen, vattenlagen och andra sådana lagar finns ingasärskilda bestämmelser som handlar om hänsynen till barnoch barns särintressen.Skälen till vårt förslagSom framgått har barnet egentligen inga uttaladegrundläggande rättigheter utan är i stället föremål för vissabegränsade skyldigheter från vårdnadshavare ellermyndigheter. Barnet kan närmast karakteriseras som ettpassivt vård- eller omsorgsobjekt i vissa hänseenden, varssärskilda intressen i många fall inte heller beaktas. Barn äri den meningen inte självständiga rättssubjekt.Vuxenvärldens skyldigheter och uppfattningar om barn kanockså variera högst betydligt i samma fråga i olika delar avlandet, i skilda sammanhang men också från tid till annan.Nuvarande skyddsregler är inte tillräckliga.Trots reglerna i och socialtjänstlagenfinns det ett inte obetydligt antal barn som försummas ochfar illa i vårt samhälle. Det finns också en utredning somvisar att föräldrarna inte är säkra på om det är de som harhuvudansvaret för det egna barnet eller om det är samhälletoch socialtjänsten.Till detta kommer ett stort antal regler som får betydelseför barn men som inte på något sätt har till uppgift att just setill barns intressen. Det finns också regler vars tillämpningförutsätter att barn skadas eller får men i såväl fysiskt sompsykiskt hänseende.Regler som på ett ändamålsenligt sätt främjar detenskilda barnets utveckling saknas. I många fall kan ocksåreglerna utgöra hinder för detta.Bilden av lagar som handlar om barn ger också ettsplittrat intryck. Det går inte att komma ifrån att reglernaär svåröverskådliga och att en inte obetydlig risk finns föratt olika reglers syften kan strida mot varandra och atttillämpningen i det enskilda fallet kan bli godtycklig.Det finns således all anledning att utreda dessa frågor.Detta bör göras i formen av en bred parlamentariskutredning som får till uppgift att kartlägga och analyseradels barns rättsliga ställning och levnadsomständigheter,dels reglernas tillämpning, funktioner och syfte.Utredningen bör lägga fram lagförslag som syftar till attstärka barnets rättsliga ställning men också andra förslagsom kan förbättra barns levnadsomständigheter i familjenoch samhället i övrigt.Utredningens inriktning bör vara att barnet skall sättas icentrum. Utredningen bör särskilt behandla omsorg ombarnet, barnets personliga integritet, barnets talerätt i vidbemärkelse, barnombud, barnet och miljön, barnetsdemokratiska rättigheter, barnet och kommersiellaintressen, barnabalk samt vara opinionsbildande för attfrämja barnets intresse i samhället.-- Omsorg om barnetDe berörda reglerna som förekommer i exempelvisföräldrabalken och socialtjänstlagen bör ses över ochomarbetas så att de blir tydligare och rättstryggare förbarnet men också så att reglerna kan främja det enskildabarnets intresse. Nuvarande regler avser också främst attskydda barn från aktiva tydliga handlingar som företas motbarn. Minst lika viktigt och farligt, särskilt för ett spädbarn,kan vårdnadshavares passivitet och försumlighet vara.Barnets rätt till personlig omsorg och omtanke börutvidgas men också göras klar och tydlig oavsett vem somskall tillgodose dem.-- Barnets personliga integritetÄven barn bör ha rätt till en personlig integritet.Visserligen torde en sådan rätt följa redan av de regler somgäller för vuxna, men det kan finnas behov av attuppmärksamma saken och att skapa tydligaintegritetsregler, ävensom att klart ange under vilkaförhållanden integriteten får brytas.En viktig uppgift för utredningen är att utreda om detfinns förutsättningar för ett generellt förbud mot att berövabarn friheten i form av fängelse, häktning eller annatmotsvarande och om det bör finnas något undantagsfall därsådant frihetsberövande kan få förekomma och de närmareformerna för ett sådant. Detsamma bör gällakroppsvisitation och husrannskan.-- Barnets talerätt i vid bemärkelseFrågor om barns talerätt i vissa sammanhang har utrettsav utredningen om barnens rätt (SOU 1987:7).Utredningen kom med några bra förslag som kan vara någotatt ta fasta på. Det gäller bl.a. barns talerätt i mål omvårdnad eller umgänge samt hur barnets rättsliga ställningenligt den sociala lagstiftningen kan förbättras.Det finns anledning att gå vidare på den linjen som drogsupp av utredningen om barnens rätt. Sålunda bör nuutredas om barns talerätt kan utvidgas.-- Barnets skadeståndsskyldighetEnligt 2 kap. 2 § skadeståndslagen skall barn som vållarperson- eller sakskada ersätta skadan i den mån det ärskäligt med hänsyn till hans ålder och utveckling,handlingens beskaffenhet, föreliggande anvarsförsäkringoch andra ekonomiska förhållanden samt övrigaomständigheter.Barns skadeståndsskyldighet är sålunda begränsad i lag.Flertalet rättsfall på området är förhållandevis gamla ochmycket sällan har väl barn ålagtsskadeståndsskyldighet.Dock finns tydliga tecken på en ändrad inställning. har riktat långtgåendeersättningskrav på elev som orsakar skada. Dessutom harman föreslagit att eleven istället för att betala kan arbeta avskadan på sin fritid. Detta har kritiserats avbarnpsykologisk expertis. Frågan om barns ersättnings- ochfullgörelseskyldighet vid skada bör utredas.-- BarnombudNågon som tar tillvara barnets intressen i allmänhet.Föräldrar, kamrater, personal i skola, på daghem ochfritidshem, lärare, kuratorer, psykologer, läkare,skolsköterskor m.fl. gör bra insatser för barnsom befinner sig i en utsatt situation eller behöver hjälp avannat skäl.Tyvärr händer det att sådan möjlighet helt saknas. Detkan också vara så att barnet inte vet vart det skall vända sigmed sina problem. Även andra som känner till ett barnssituation kan behöva någon att vända sig till. Här finnsalltför många att välja på.Socialtjänsten har ett slags dubbelroll som inte heller göratt den är lämplig. Barn bör ha rätt att få stöd och hjälp aven person som är neutral och fristående från den sak detgäller, exempelvis misshandel i hemmet, mobbning, enkomplicerad skolsituation.Det finns ett behov av en sådan person, ochförutsättningarna för att varje kommun får åtminstone enbarnombudsman på hel- eller deltid som kan bevaka barnsintressen och rättigheter i nämnda fall men också i andrasammanhang bör utredas. Utredningen bör särskilt ta del avde erfarenheter som verksamheterna i vissa kommuner medbarnombudsman har gett.-- Barnet och miljönI plan- och bygglagar, lagar om miljöskydd och natur,väglagen, vattenlagen och andra sådana lagar finns ingasärskilda bestämmelser som tar hänsyn till barn eller somser till barns särintressen.Många beslut fattas utan att man i något avseendebeaktar konsekvenserna av en viss åtgärd för just barn.Detta kan inte accepteras.-- Barnets demokratiska rättigheterBarn som demokratiska varelser och beslutsfattare.Demokratins principer måste bli vägledande inom skoloretc., och barn måste få delta i beslutsom gäller dem själva. Förutsättningarna för detta och förhur barn skall kunna delta i den friaåsiktsbildningen i samhället bör utredas. Det bör även varamöjligt att skapa förutsättningar för ett organiseratsamrådsförfarande med barn eller viss barngrupp i frågorsom kan ha särskild betydelse för dem och deras intressen.-- Barnet och kommersiella intressenBarn är intressanta som målgrupp för kommersiellaverksamheter men kan också utnyttjas i sådanasammanhang. Utredningen bör utreda förutsättningarnaför införande av förbud mot att använda barn ikommersiella marknadsföringssammanhang. Vidare börövervägas frågan om att förbjuda eller begränsamöjligheterna att rikta kommersiell reklam eller annanmarknadsföringsåtgärd som är uppsökande ellerpåträngande till barn . Utredningen bör kunnalägga fram ett förslag som går ut på att kommersiell reklaminte bör förekomma i skolor, daghem, fritidsgårdar ellerandra liknande platser där barn normalt vistas.Ett förslag som gäller att läromedel eller annat material iskolan eller inom den offentliga barnomsorgen inte får varasponsrat bör utarbetas.Utredningen bör också ta upp frågan om produkter somanvänds av barn och komma med ett förslag som syftar tillatt göra sådana säkra och miljövänliga.-- BarnabalkEn tanke som utredningen bör uppmärksamma är omgrundläggande regler som värnar barnens rätt kan samlas ien särskild lag, en ''barnabalk''. Därigenom skulleframhållas vikten av barns rättsliga ställning och de hänsynsom måste tas till barn inom livets alla områden.En annan möjlighet som bör utredas är om det finnsvissa rättigheter som bör få ett särskilt grundlagsskydd.-- Bättre opinionsbildning för att stärka barnets intresseLagstiftning i sig räcker dock inte och utredningen börockså verka opinionsbildande och sålunda aktivt arbeta föratt förändra attityderna i önskvärd riktning när det gällerbarn i vårt samhälle. Det kan ifrågasättas om inteutredningen därför bör ha formen av ett slags ständigutredning tills förhållandena förbättrats för barn.Det statliga organ och de tillsatta utredningar som förnärvarande sysslar med barnfrågor bör vara kvar. De fylleren viktig funktion. Men viss samordning bör ske med dennu föreslagna utredningen.Utredningen bör självfallet också uppmärksammafrågor om barn och EG och vilka effekter en EG-anpassning kan få för barn i vårt land. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättande av en parlamentariskutredning om barnets rätt.