ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GE02Sk727 · 1991-01-25 00:00:00 — Gränskontrollstyrka i östra regionen Rörliga gränskontrollstyrkor inom infördes1989 inom tullregionerna i och i . Dekallas styrka Syd och styrka Väst med huvudsakliginriktning på narkotikabekämpning. Ett syfte medstyrkorna är att kunna variera insatserna och rum efterkontrollbehoven. Det första årets verksamhet visar attorganisationsmodellen fungerat väl och har 135narkotikabeslag gjorts av dessa styrkor.Inom östra regionen har en rörlig styrka, dock avbetydligt mindre omfattning, inrättats på . Ävendärifrån rapporteras goda erfarenheter. I östra regionenfinns dock behov av en rörlig styrka som omfattar helaområdet. finns omfattande färjeförbindelser mellanStockholm och , det finns en färjeförbindelse mellanOxelösund och , en mellan ochLeningrad och en alldeles nyinrättad förbindelse mellanStockholm och . Narkotikapriserna i är oerhörtmycket lägre än i . De ökade förbindelserna med östkan alltså medföra en ökad narkotikainförsel till vårt land.Socialförvaltningen i kan inte helt säkert sägaatt antalet missbrukare ökat , men detfinns tendenser till att så är fallet.Det finns all anledning att vara vaksam på vad som kanhända med narkotikasituationen i takt med attförbindelserna österut ökar. Tullmyndigheterna måstedärför kunna agera kraftfullt och flexibelt i de nyasituationer som kan uppstå kring framför alltnarkotikahandeln. Det finns därför all anledning attundersöka möjligheterna av att inrätta engränskontrollstyrka i östra regionen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av engränskontrollstyrka i östra tullregionen.
mot · GE02Sk728 · 1991-01-25 00:00:00 — Skattefri försäljning på Gotlandsrutten Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T260 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheterna till viss skattefriförsäljning.
mot · GE02Sk729 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L735 hemställsatt hos regeringen begär förslag tilldifferentierad reklamskatteskala enligt vad som anförts imotionen.
mot · GE02Sk730 · 1991-01-25 00:00:00 — Indragningarna av tullens resurser Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T262 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om indragningarna för tullen.
mot · GE02Sk731 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:L736 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det skall införas enförpackningsskatt på engångsförpackningar för såvälinhemskt producerade som för importvaror, som inteuppfyller kraven under yrkande 3 i motion 1990/91:Jo810.
mot · GE02Sk733 · 1991-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:So336 hemställsatt hos regeringen begär förslag om en höjningav alkoholskatten i enlighet med vad som anförts imotionen.
mot · GE02Sk734 · 1991-01-25 00:00:00 — Avskaffande av moms på persontransporter Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T565 hemställsatt beslutar om en sådan ändring iskattelagstiftningen att momsen på persontrafik tas bort.
mot · GE02Sk735 · 1991-01-25 00:00:00 — Momsen på hotell- och restaurangtjänster Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:Kr527 hemställsatt beslutar att mervärdeskatten på hotell ochrestaurang skall utgå av beskattningsvärdet ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk736 · 1991-01-25 00:00:00 — Skatten på blyfri bensin Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:T446 hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skatten på blyfri bensin.
mot · GE02Sk737 · 1991-01-25 00:00:00 — Momsen på hotell- och restaurangtjänster, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion1990/91:A502 hemställs1. att beslutar att mervärdeskatten på hotell-och restaurangtjänster skall utgå avbeskattningsvärdet i enlighet med vad som anförts imotionen, alltså en återgång till tidigare nivå,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att färjetrafiken till/från Gotlandskall undantas från mervärdeskatt eller på annat sättkompenseras för denna pålaga.
mot · GE02Sk801 · 1991-01-25 00:00:00 — Straffavgiften vid utebliven fyllnadsinbetalning Enligt den nya lagstiftningen skall räkenskapsåret förenskilda näringsidkare utgöras av kalenderår.Uppskattningsvis 55 000 företag måste nu lägga om sitt bokslut till 31december. Enligt den gamla lagstiftningen får etträkenskapsår förutom även avslutas ,och . De företag som har bokslut 30 junikan endera lägga det nya räkenskapsåret 1/7 -- 31/12 1990 =6 månader eller 1/7 1990 -- 31/12 1991 = 18 månader. Förföretag med bokslut är 4respektive 16 månader. Denna omläggning av räkenskapsårbehöver ej beslutas förrän deklarationen skall avlämnas,vanligtvis den 31 mars 1991.Sista dagen för fyllnadsinbetalning av preliminär skattför att undvika straffräntan om som utgår i vissa fall, är som bekant 18 januari.För de företagare som har att lägga om sittbokföringsår till 6 (4) eller 18 (16) månader kan det varamycket svårt att före klara ut om någonfyllnadsinbetalning är motiverad. Detta i all synnerhet somredovisningskonsulterna är överhopade medarbete.Eftersom omläggningen till kalenderår är tvingandeborde under detta övergångsår de näringsidkare somtidigare haft bokslutsdag eller och sommåste övergå till kalenderår befrias från den tvåprocentigastraffavgift som kan komma att utgå. Det torde ankommapå vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar befria vissa näringsidkare från atterlägga straffavgift vid utebliven fyllnadsinbetalning avpreliminär skatt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk802 · 1991-01-25 00:00:00 — Utbetalning av överskjutande skatt har det skett stora förenklingar ideklarationsförfarandet och skattemyndigheterna försökerockså verka för bättre service gentemot den enskilde. Närdet gäller återbetalning av överskjutande skatt är emellertidallt kvar vid det gamla trots påtagliga nackdelar förallmänheten. är ordningen den attden överskjutande skatten skickas ut med ettåterbetalningskort som är avsett att lösas in på posten ochsom även banker tar emot. Utbetalningen rör sig ommycket stora tal. var skatteåterbäringen rekordstor,inte och antalet mottagare ca4,5 miljoner. Nackdelarna med det nuvarandeförfaringssättet för utbetalningar av överskjutande skatt ärpåtagliga:1) Enbart säkerhetsaspekterna är skäl nog för en ändringav rutinerna. Tusentals avier ligger oskyddade i öppnabrevlådor och dessutom under en känd begränsadtidsperiod. har i tvåutredningsrapporter framhållit att kontantlösabetalningsrutiner bör användas i större omfattning. Numeraskulle detta vara mycket enkelt eftersom det finns mer änfem miljoner bankkonton möjliga för automatiskabetalningar. Till detta kommer drygt en miljonpostgirokonton. En annan nackdel är att postkontor ochbanker måste ligga med extra stora kassor,även det medför ökad risk för tillgrepp.2) Utbetalningssättet är kostnadskrävande för statensom har att ersätta postverket för hanteringen med bortåt25 miljoner kr.3) Det är opraktiskt för den enskilde som vill sätta inskatteåterbäringen på konto, varjämte även en ränteförlustuppstår genom tidsutdräkten innan återbäringen nårkontot.En enkel och praktisk lösning vore givetvis attskatteåterbäringen sattes in direkt på vederbörandes konto.Rent praktiskt kan så ske genom att deklaranten i ensärskild ruta på deklarationsblanketten angav sittkontonummer till bank eller postgiro. Det kan tilläggas attutbetalning från försäkringskassa direkt till bankkonto harinförts varjämte barnbidrag och folkpension i ökadomfattning också går direkt till bankkonto, något som harblivit uppskattat av mottagarna. I både ochFinland har det funnits möjlighet att fåöverskjutande skatt direkt insatt på bank, något somsäkerligen också har en sparfrämjande effekt. En liknandeordning borde enligt vår uppfattning införas i , i allsynnerhet som posten nu har sänt ut samarbetserbjudandetill alla hågade banker. ändringsförsök har strandatpå postens vaktslående om denna sin inkomstkälla.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna detlämpliga i att ändra de nuvarande utbetalningsrutinerna föröverskjutande skatt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrade utbetalningsrutiner föröverskjutande skatt.
mot · GE02Sk803 · 1991-01-25 00:00:00 — Lagen om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar Genom ''Lag om avdrags- och uppgiftsskyldighetbeträffande vissa uppdragsersättningar'' blev varjefastighets- eller bostadsrättsinnehavare skyldig att tillskattemyndigheterna ange personer som anlitats för hjälpmed renovering av hus eller lägenhet.Lagen var hårt kritiserad redan vid sin tillkomst. ''Vi harslagit in på den väg som åtskilliga diktaturstater redan gjort''var det betyg som sattes av en av våra mer framträdandejurister.Efter snart 10 år kan man konstatera att lagen är heltverkningslös. Skattemyndigheterna har funnit att de harviktigare uppgifter att syssla med.Exempel på omdömen som lämnats av olikaskattemyndigheter när tidningen en undersökning är ''En meningslöslag'', ''Den borde avskaffas'' samt ''Fyller ingen funktion''. Med hänvisning till det anförda hemställsatt avskaffar lagen (1982:1006) om avdrags-och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar.
mot · GE02Sk804 · 1991-01-25 00:00:00 — Ersättning för rättegångskostnader i skattemål En viktig princip i ett rättssamhälle är att garantera allamedborgare likhet inför lagen. Härmed avses att envar harrätt att påfordra en saklig, opartisk prövning av sin sak.Även om domstolen har en skyldighet att inom vissagränser -- aktivt medverka till att relevanta fakta i måletkommer till domstolens kännedom -- krävs ofta särskildainsatser från den enskildes sida för att medverka tillklarläggande. Denna uppgift är vanligen av en sådan naturatt insatser av juridiskt skolade personer krävs.Rätten till juridiskt biträde är således väsentlig för attuppfylla rättsprincipen ''likhet inför lagen''. Kostnaden förett biträde kan dock i många fall bli betungande för denenskilde. Detta gäller särskilt i de fall där målet är av merkomplicerad natur och/eller särskilda utredningar ochundersökningar erfordras för att klarlägga målet. Samhällethar därför pådragit sig ett ansvar för parts kostnaderavseende juridiskt biträde eller försvarare i rättegång.Frågan om omfattningen av samhällets ansvarsåtagandehar varit föremål för översyn under ett antal år.Rättshjälpskommittén tillsattes och har under deföljande åren avlämnat flera betänkanden med förslag tilländringar av rättshjälpssystemet.Beträffande rättshjälpen i skattemål och andraförvaltningsrättsliga mål och ärenden är emellertid dennuvarande situationen klart otillfredsställande ochhärvidlag har inte rättshjälpskommittén kommit med någraförslag till förbättringar.Den lagstiftning om ersättning i vissa fall förrättegångskostnader i skattemål som harbeslutat om är helt otillräcklig.Enligt vår mening bör i stället en mer allmän rätt tillersättning för kostnader i skatteärenden införas.Ersättningen bör alltid utgå i de fall då den enskildes talanvunnit bifall och om det allmänna drivit målet vidare medavsikt att erhålla prejudikat. Vidare bör ersättning utgå omdet är motiverat med hänsyn till den skattskyldigespersonliga och ekonomiska förhållanden elleromständigheter i övrigt. Med hänvisning till det anförda hemställsatt hos regeringen begär skyndsamt förslag tillförbättrad lagstiftning om ersättning förrättegångskostnader i skattemål i enlighet med vad somanförts i motionen,[att begär att regeringen skyndsamt läggerförslag till lagstiftning om ersättning förrättegångskostnader i förvaltningsprocessen (utomskattemål) i enlighet med vad som anförts imotionen.1]
mot · GE02Sk805 · 1991-01-25 00:00:00 — genomfördes vad som då sadesvara århundradets skattereform. skulle få ettmodernt skattesystem, mycket av alla besynnerliga regleroch komplicerade anvisningar som tidigare fanns skulle tasbort, skatterna skulle vara enkla, generella och lätta attförstå och tillämpa.Med stigande förvåning har man under det gångna åretkunnat ta del av riksskatteverketstillämpningsbestämmelser. Nya bestämmelser har införtsoch ett nytt skattekineseri av sällan tidigare skådat slag harkonstruerats. Reglerna för mervärdeskatt på trafikflygplan,försvarets flygbränsle och förmånsbeskattning avrepresentationsmåltider kan räcka som exempel.Följderna av ambitioner har visatsig -- i extra kostnader för attbland annat administrera det nya systemet. Den njugghetsom visat mot andra verksamheter harinte återfunnits i den egna petitan -- i stället tilldelasskatteväsendet 860 milj. kr. i nya anslag.Den bantning av statlig administration som förutsättsske inom hela statsförvaltningen gäller inte förskatteindrivningen.Närmare en miljard kronor i ökade kostnader för attregistrera och beskatta befolkningen leder till en totalkostnad av över 5 miljarder kronor.Av de mer anmärkningsvärda kostnadsökningarna kannämnas:De direkta kostnaderna för det förenkladeskattesystemet beräknas till nästan 110 milj. kr.För överföringen av folkbokföringen till skatteväsendet,som tidigare motiverats med att kostsamt dubbelarbetedärigenom skulle undvikas, begärs 90 milj. kr. enbart förnya datasystem samt 231 milj. kr. för drift.För fastighetstaxeringen begärs på motsvarande sätt 22,3milj. i projektanslag och den nya summariska processen,som skulle innebära stora lättnader för rättsväsendet,kräver 9,2 milj. kr. bara i terminalutrustning och 36,2 milj.kr. i driftskostnader.De ändrade organisationsformerna kräver stora fysiskaomflyttningar och enbart detta beräknas kosta 50 milj. kr.I den allmänna anda av besparingar och rationaliseringarsom nu skall råda i statens verksamhet vore det rimligt attäven skattemyndigheterna följer de riktlinjer som gäller förannan verksamhet. Genom ändringar av de egna reglernakan säkert stora förenklingar genomföras och besparingaruppnås utan att rättssäkerheten för allmänheten blirlidande.Anslaget till skatteväsendet bör därför begränsas till enuppräkning motsvarande inflationen -- dvs. -- och de ökade anslag som i vissa fall erfordras får dåtäckas genom besparingar genom rationaliseringseffekterför andra verksamheter. Med hänvisning till det anförda hemställsatt begränsar anslagsökningen för budgetåret1991/92 för skatteförvaltningen och exekutionsväsendet(Litt. B) till sammanlagt 450 milj.kr.
mot · GE02Sk808 · 1991-01-25 00:00:00 — Avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter får de flesta vuxna medborgare ochjuridiska personer en skattsedel som innebär att manantingen får tillbaka skatt (skatteåterbäring) eller får betalaskatt (kvarskatt). Även vid andra tillfällen kan det bliaktuellt att betala tillbaka skatter och avgifter, t. ex. moms,arbetsgivaravgifter och tullavgifter.Enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalningav skatter och avgifter skall kronofogdemyndigheteninnehålla återbetalning av skatter och avgifter för avräkningmot andra obetalda skatter och avgifter. Enligt 5 § sammalag får kronofogdemyndigheten i vissa fall underlåtaavräkning.Enligt högsta domstolens avgörande (NJA1988 sid 475) är det lagstiftarens inställning att socialahänsyn inte skall beaktas i sammanhanget. Hovrätten ansågatt det förelåg särskilda skäl att underlåta avräkningeftersom vederbörande levde under mycket knappaekonomiska omständigheter och att skatteåterbäringenskulle gå åt till en skuld som hon hade ådragit sig för attklara sin försörjning.Högsta domstolen ansåg dock att det inte var möjligt attunderlåta avräkning på denna grund. HD hänvisade tilllagens förarbeten, särskilt prop. 1984/85:108 sid 48f och 75.Eftersom det inte talades om sociala hänsyn i förarbetenaansåg HD att avräkning skulle ske. Detta innebar att denskattskyldiga i detta fall inte fick ut sin skatteåterbäringeftersom hon hade en gammal skatteskuld trots att honbehövde återbäringen för sin försörjning.Miljöpartiet de Gröna anser att det är angeläget attstödja svaga grupper och vi föreslår därför attavräkningslagen ändras på så sätt att det blir möjligt förkronofogdemyndigheten att ta social hänsyn när avräkningkan bli aktuell. Vid ändring kan jämförelse göras medreglerna om beneficium i utsökningsbalken 5 kap. Det fårankomma på vederbörande utskott att utforma lagtexten. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om ändring av 5 § lagen (1985:146)om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter ienlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GE02Sk809 · 1991-01-25 00:00:00 — I samband med den skattereform som trätt ikraft, har alla inkomsttagare förespeglats att de skall få enbetydligt sänkt inkomstskatt. Detta skall givetvis ocksågälla dem som erlägger B-skatt, dvs i huvudsak företagare.Döm om deras förvåning och besvikelse när de på sinerhållna skattsedel upptäcker att den preliminära skatt somtas ut för motsvarar förra årets slutliga skatt höjdmed !De regler som ligger till grund för detta innebär attskattereformen för B-skattebetalarna, i detta skede, endastmarkeras genom att påslaget på den slutliga skatten sänktsfrån () till 10 %.Någon kommentar till beräkningssättet, vilket varitbefogat, har inte förekommit i samband med utskicket avskattsedlarna.Enligt vår uppfattning är det sannolikt att den rättanivån på det preliminära skatteuttaget bort vara av senaste slutliga skatt. I varje fall ser vi inga somhelst skäl till ett höjt uttag.Som konjunkturläget ser ut talar det mesta för attinkomsterna för de flesta företagare inte kommer att stiga inämnvärd grad under innevarande år. Det gäller inte minstför lantbrukarna som bl a på grund av jordbrukspolitiskabeslut snarare måste räkna med en inkomstsänkning.Den höga preliminära B-skatt som tas ut betyder attföretagens likviditet försämras, som en kraftigutlåning till staten sker till mycket låg ränta.Enligt vår uppfattning skall B-skattebetalarnakompenseras fullt ut för den uteblivna skattesänkningen.Det bör ske senast i samband med den slutliga skatten ochdå lämpligen i form av en förhöjd ränta, till minst gällandediskonto, på överskjutande skattebelopp. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar om kompensation tillinkomsttagare med B-skatt i enlighet med vad som anförtsi motionen.
mot · GE02Sk811 · 1991-01-25 00:00:00 — att hos regeringen begär förslag omersättning för kostnader i skatteprocessen i enlighet medvad i motionen anförts,7. att beslutar att en skattskyldigs kostnaderför skatteprocess i högre instans än länsrätt alltid skallbestridas med offentliga medel om det allmänna för talanöver tidigare beslut,[att hos regeringen begär förslag omskadeståndsregler vid felaktig myndighetsutövning ienlighet med vad i motionen anförts,2]8. att hos regeringen begär förslag omförenklad självdeklaration i enlighet med vad i motionenanförts,9. att hos regeringen begär förslag om ändringi taxeringslagen i enlighet med vad i motionen anförtsavseende taxering i första instans,10. att hos regeringen begär förslag omförstärkt sekretess vid beslut om avvikelse frånsjälvdeklaration,11. att hos regeringen begär förslag omändrade regler för taxeringsrevision i enlighet med vad imotionen anförts,12. att beslutar avskaffa bevissäkringslagen,13. att hos regeringen begär förslag omändring av betalningssäkringslagen i enlighet med vad imotionen anförts,14. att hos regeringen begär förslag sominnebär att beslut om eftertaxering skall fattas av länsrätt,15. att hos regeringen begär förslag omändring i taxeringslagen vad avser förutsättningarna föreftertaxering,16. att hos regeringen begär förslag omändrade regler för skattetillägg i enlighet med vad imotionen anförts,17. att hos regeringen begär förslag omändring av gällande bestämmelser vad avseruppdragsgivares betalningsskyldighet för uppdragstagaresskatter och avgifter i enlighet med vad i motionen anförts,18. att hos regeringen begär förslag omändrade regler avseende uppbördsfrågor i enlighet med vadi motionen anförts,19. att hos regeringen begär förslag om slopatskatteansvar vid stöld och rån i enlighet med vad i motionenanförts,20. att beslutar avskaffa lagen om avdrags- ochuppgiftsskyldighet,21. att hos regeringen begär förslag omändrade regler avseende det allmännas processföring ienlighet med vad i motionen anförts.
mot · GE02Sk813 · 1991-01-25 00:00:00 — Bevissäkringslagen ersatte genom beslut lagen omhandräckning vid taxeringsrevision. Syftet med lagen var attpå ett smidigare sätt säkra bevismedel, d.v.s.räkenskapsmaterial och annat bevismedel, som det åliggerskattskyldig eller avgiftsskyldig att tillhandahålla förgranskning. Säkerhetsåtgärderna är beslag, försegling ocheftersökning. Beslut kan i vissa fall fattas utan att kontakt inågon form tagits med den som berörs avåtgärden.Bevissäkringslagen har utsatts för mycket kritik underårens lopp med hänsyn till att det föreligger stora risker föratt rättssäkerheten kan eftersättas vid tillämpning av dennalag. Exempel finns på hur den drabbat oskyldiga människormycket hårt och att de dessutom inte fått skälig ersättningför uppkomna skador och förluster. Kritiken mot lagenledde till smärre ändringar fr.o.m. den 1 januari 1988.Ändringarna innebar dock endast införande av enproportionalitetsregel, förstärkt skydd för intrång i bostadoch förstärkt skydd för känsliga uppgifter. Även efter dessaändringar i lagen kvarstår riskerna för att den kan tillämpasså att rättssäkerhetssynpunkterna eftersätts.Som jag och andra framhållit i tidigare motioner är detinte tillfredsställande att skattemyndigheterna enligtbevissäkringslagen har möjlighet att med tvång bereda sigtillträde till privata utrymmen. Vitesföreläggande torde i deflesta fall vara tillräckligt för att förmå sådana deklarations-och uppgiftsskyldiga som inte är misstänkta för brott attlämna ifrån sig material för granskning. I de fallvitesföreläggande inte visar sig tillräckligt är det befogat attlåta skattemyndigheterna efter prövning av domstol och viahandräckning av kronofogdemyndighet få tillgång tillönskat material. Vid misstanke om skattebrott bör det varatillräckligt med de regler som gäller för genomförande avhusrannsakan.Enligt min mening är det principiellt fel attskattemyndigheterna med tvång får bereda sig tillträde tillprivata utrymmen. Eftersom bevissäkringslagen inte svararmot de krav på rättssäkerhet som måste ställas och eftersomandra lagar ger möjlighet till ingripanden i speciella fall börriksdagen besluta att upphäva bevissäkringslagen. Med hänvisning till det anförda hemställsatt beslutar att upphäva bevissäkringslagen(1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen.