mot · GE02Sk424 · 1991-01-25 00:00:00 — De äravsedda att finansiera offentlig verksamhet och har ingetsom helst samband med förmåner för den som erläggeravgiften (eller för den för vilkens räkning avgiften erläggs).Eftersom alla är berättigade till folkpension, oavsett omnågon avgift betalats, kan även denna sägas vara avskattekaraktär. ATP-avgiften är däremot föravgiftsunderlag mellan 1 och 7,5 basbelopp, att betraktasom en försäkringsavgift. För denna del av underlaget utgårnämligen en förmån som relateras till avgiftens storlek.Skillnaden mellan en skatt och en avgift är vad gäller detekonomiska beteendet stort. En ren skatt medför alla denegativa verkningar av skatter som redovisats tidigare imotionen. Det finns hos den enskilde skattebetalaren ingetpersonligt intresse av att erlägga skatten. Vad beträffar enavgift som medför en förmån som är relaterad till avgiftensstorlek är självfallet intresset större att verkligen betalaavgiften. Den leder således inte till samma negativaverkningar som rena skatter eller avgifter av skattekaraktär.I samband med skatteomläggningen beräknades den såkallade skattedelen av de lagstadgade arbetsgivaravgifternauppgå till . Riksdagsmajoriteten beslöt attinföra en särskild löneskatt på sådana inkomster som inteberättigade till förmåner och därför inte dittills belastatsmed avgifter. De skulle beläggas med en särskild löneskattpå . Den skall således tas ut på inkomster förpensionärer och vid så kallad passivnäringsverksamhet. Den skall dessutom belastaarbetsgivarens premiebetalningar föravtalspensionsförsäkringar. Genom att den särskildalöneskatten införs försämras förmånsanknytningen isocialförsäkringssystemet ytterligare. Den bör därförsuccessivt slopas.Enligt vår mening måste en reformering avskattesystemet i samband med att skattetrycket sänksinnebära en förändring i rakt motsatt riktning. De egentligasocialförsäkringsavgifterna ATP ochsjukförsäkringsavgifterna, bör så långt möjligtförmånsrelateras. Av kvarstående avgifter,folkpensionsavgifter på och ett flertal mindreavgifter på sammanlagt , bör de senareavskaffas snarast.Bortfallet av skatteintäkter för denna åtgärd blir --netto -- cirka 30 miljarder kronor.Det bör övervägas att, som bruttolönen för enlöntagare höjs med motsvarande belopp, överförabetalningsansvaret för de tre återstående avgifterna till deenskilda löntagarna (med avdragsrätt). Därigenomförsvinner det direkta samband mellan förändringar avavgiftsuttaget och löneförhandlingarna som i vart fall gjortsgällande tidigare. Därmed bör de framtidaavtalsförhandlingarna underlättas.7.5 Lägre skatt på sparandeSom framgår av bytesbalansens negativa utveckling ärdet totala sparandet i alltför lågt.Hushållssparandets utveckling har varit mycket oroande.Efter ett hushållssparande på den i och för sig låga nivåncirka av den disponibla inkomsten har sparkvoten sjunkit kraftigt . 1986 blevden till och med negativ och har så förblivit under resten av1980-talet. sker en viss uppgång men till en fortfarandealltför låg nivå. Utvecklingen framgår av diagram8.u10o10Diagram 8 eFör att hushållssparandet skall kunna öka krävs dels attutrymmet för sparande ökar genom sänkta skatter, dels attmotiven för sparande upplevs tillräckligt meningsfulla. Somtidigare utvecklats krävs därför en sänkning av det totalaskattetrycket i syfte att skapa utrymme för ökathushållssparande. Till detta kommer att den ekonomiskapolitiken måste utformas så att viljan och intresset för attspara ökar. De sänkta marginalskatterna har härvidlag storbetydelse.Det gäller emellertid att också förbättra hushållensincitament att spara. För de flesta torde de viktigastekvarvarande sparmotiven vara inför ålderdomen och till ochi en egen bostad. Det är mot den bakgrunden allvarligt atten väsentlig del av finansieringen avmarginalskattesänkningarna skedde genom kraftigt höjdbostadsbeskattning och en ny permanent beskattning avpensionssparandet. På bägge dessa områden krävslindrigare beskattning.7.5.1 Ny syn på bostadsbeskattningenBeskattningen av bostäder generellt och av ägdabostäder i synnerhet har skärpts väsentligt från och med1991 genom främst den kraftigt höjda fastighetsskatten. Detfinns ingen principiell anledning att beskatta en fastighetsförmögenhetsvärde på något annat sätt än annanförmögenhet. Det saknas skäl såväl för en separatfastighetsskatt utöver förmögenhetsskatten som för enlindrigare beskattning än för annan förmögenhet. Å andrasidan finns det skäl för statsmakterna att stimuleralångsiktigt bundet sparande i en egen bostad.Beskattningen skall inte utformas efter vem som äger enfastighet. Oavsett om en enskild person eller någon form avföretag eller förening är ägare bör beskattningen varneutral.Det saknas bärande motiv för att beskatta boendet i sig.Denna principiella uppfattning framstår som än klarare närman, som i vårt land, tvingas motivera utökadeboendesuventioner med hänvisning till den högaboendebeskattningen. Av statfinansiella skäl är det intemöjligt att avskaffa all fastighetsskatt.Färdriktningen måste emellertid vara klar och entydig. Denbör successivt avskaffas. Skattebortfallet blir totalt 8,6miljarder kronor.Underlaget för uttag av fastighetsskatt bör, i avvaktan påatt den avskaffas, reformeras. De nuvarandefastighetstaxeringsvärdena avspeglar en regional obalans påbostadsmarknaden. Som underlag förfastighetsbeskattningen leder detta till orimligt högbeskattning i främst attraktiva fritidsområden ochexpansiva storstadsområden. Vi har tidigare lagt framförslag om frysning av skatteuttaget under föregåendekalenderår. Detta förslag har inte fått stöd av övriga partieri . Vi har vidare föreslagit atttaxeringsvärdeshöjningar överstigande inteskulle få läggas till grund för uttag av fastighetsskatt. Vividhåller detta förslag.Den kraftigt skärpta realisationsvinstbeskattningen avbostäder måste också lindras och närmas till vad som gälleri flertalet övriga länder. Det innebär att formerna för entidsbegränsad realisationsvinstbeskattning av bostäder (ochandra förmögenhetstillgångar) bör utredas skyndsamt. Iavvaktan på detta bör realisationsvinstbeskattningenjusteras så att anskaffningsvärdena indexuppräknas vidberäkning av reavinsten och rätt till uppskov återinförs ochvidgas till att gälla även för bostadsrätt.7.5.2 Slopad pensionsskattSkatteomläggningen innebär att läggsen avkastningsskatt på allt pensionssparande. Till dettakommer att den särskilda löneskatten är avsedd belastaockså de pensionsförsäkringspremier företagen betalar ellerandra avsättningar de gör för sina anställdas pensionering.De införda skatterna kommer att innebära försämringarför nuvarande och blivande pensionstagare. Genomavkastningsskatten minskar framtida pensionsutbetalningareller också måste premierna öka för bibehållenpensionsutbetalning. Kostnaderna för den särskildapremieskatten för arbetsgivare kommer också att få betalasav löntagarna. Detta framgår av propositionen omreformerad inkomstbeskattning som säger:Beskattningen av pensionsfonder bör beräknas ge enöver tiden sjunkande budgeteffekt då skatteuttaget ifonderna leder till en allt större reduktion av underlaget förinkomstskatt som en följd av övervältring i form av i förstahand lägre löner.Avkastningsskatten på pensionssparandet bör slopassuccessivt.7.6 Beskattning av kapitalavkastning ochkapitaltillgångarBeskattningen av kapital är extremt hög i Sverigejämfört med andra länder i den industrialiserade världen.Det gäller såväl beskattning av kapitalinkomster ochkapitalvinster som förmögenhetsbeskattningen och detransaktionsskatter som införts . Självfalletleder den höga beskattningen av kapital till lägrekapitalbildning genom bristande sparande och lågriskbenägenhet. En starkt bidragande orsak till dennegativa investeringsutvecklingen för jämfört medövriga är den höga beskattningen.I syfte att vända den negativa investeringsströmmen,öka sparande och kapitalbildning måste den svenskabeskattningen av kapital reformeras. Med tanke påkapitalets lättrörlighet är det nödvändigt att successivtgenomföra en anpassning till i första hand de regler somgäller för övriga Europa.7.6.1 Reformerad kapitalinkomstbeskattningSedan den första januari innevarande år beskattaskapitalinkomst och kapitalavkastning i ett särskiltinkomstslag skilt från inkomst av förvärvsarbete ochnäringsverksamhet. Beskattningen är helt nominell ochproportionell. Underskott iinkomstslaget berättigar till en skattereduktion på 30procent mot den skatt som skall erläggas förförvärvsinkomster.Med ett renodlat teoretiskt perspektiv skulle den idealabeskattningen av kapitalinkomster vara real. Den del avavkastningen som endast är ersättning för att inflationenurholkat det ursprungliga kapitalbeloppet bör intebeskattas. Det finns emellertid flera motiv för att inte införareala moment i beskattningen. Dels komplicerasskattesystemet, dels leder alltför många inslag av indexeringtill bristande intresse för inflationsbekämpning.Den skattesats på som gäller i nuvarandenominella system förutsätter emellertid en låginflationstakt. Vid dagens inflationstakt är en skattesats alltför hög. Vad beträffarkapitalvinstbeskattningen är skattesatsen, oavsettinflationens storlek, alltför hög. Skattesatsen förkapitalinkomster bör justeras ned kraftigt om inte denekonomiska politiken utformas så att den leder tillväsentligt lägre inflation.I det nya regelsystemet finns inslag som omedelbartmåste justeras. Ett sådant är att underskott somuppkommer till följd av att ränteutgifterna överstigerränteinkomster med mer än bara medföravdragsrätt till . En rätt att i vart fall kvittarealisationsförluster fullt ut mot realisationsvinster måsteinföras. Förslag om detta återfinns i vår partimotion omfinansiella marknader.7.6.2 Europaanpassad kapitalvinstbeskattningSärskilt beskattningen av kapitalvinster är extremt hög iSverige. Detta påverkar självfallet tillgången till riskvilligtkapital för investeringar i såväl etablerade som nyaverksamheter. Kapitalvinster beskattas från årsskiftetnominellt, med samma skattesats som gäller förkapitalinkomster. Motiveringen för detta är den felaktigaståndpunkten att kapitalvinster är jämställda medkapitalinkomster. Medan kapitalinkomster uppkommerunder (vanligen) begränsat risktagande och normalt medutbetalning av avkastningen , uppkommerkapitalvinster regelmässigt under risk och över en längretidsperiod.Det är bland annat dessa förhållanden som har medförtatt beskattningen av kapitalvinster i flertalet andra länderär låg som den helt upphör efter en begränsadtidsperiod eller på . I Danmarkoch uppkommer skattefrihet efter ett innehav på treår, i är tidsgränsen och i länder somHolland och beskattas realisationsvinsteröverhuvud taget inte.Det är nödvändigt för att genomföra ennågorlunda god anpassning till övriga i dettaavseende. En första åtgärd som bör genomföras omedelbartär att endera genomföra en indexering avanskaffningsvärdena för såväl aktier som fastigheterkombinerat eller en motsvarande sänkning av dennominella skattesatsen till högst . I bäggefallen bör schablonregler som alternativ till de faktiskaanskaffningsvärdena införas. I ett andra steg bör detövervägas om inte också skall införa skattefrihetefter en viss innehavstid.7.6.3 Slopad dubbelbeskattningI den nya bolagsbeskattningen bibehållsdubbelbeskattningen av aktieutdelningar. Det finns enligtvår mening inga sakliga motiv för att beskatta justinkomster som uppstår i ett aktiebolag dubbelt. Det hardessutom allvarliga negativa verkningar genom deinlåsningseffekter som uppstår och genom att det förbolagen blir mindre kostsamt att skaffa nytt kapital genomlån än genom ökning av det egna kapitalet. Detta minskarsoliditeten.Det är mot denna bakgrund som den riksdagsmajoritetsom beslöt att i princip bibehålla dubbelbeskattningen avaktieutdelningar också bibehöll de Anellavdrag sominnebär att utdelningar på nyemitterat kapital under vissaförutsättningar undantas från dubbelbeskattning. Degenerella problem vi tidigare redovisat gäller emellertidäven tidigare emitterat kapital.Dubbelbeskattningen vid aktieutdelningar bör såledesslopas successivt. Den teknik som bör väljas är den somkommer att gälla eller redan gäller i flertalet europeiskaländer. Den erlagda bolagsskatten får räknas av vidbeskattningen av utdelningen hos aktieägaren. Slopandetav dubbelbeskattningen bör genomföras successivt.7.6.4 Successivt slopad förmögenhetsskattFörmögenhetsskatten motiveras oftast med attförmögenhetstillgångar kan anses ha en särskilt högskattekraft. Några sakliga skäl för denna uppfattning finnsemellertid inte. Ofta uppkommer förmögenhetstillgångargenom sparade förvärvsinkomster som således redanbeskattats en gång. Visserligen beräknasförmögenhetsskatten som en andel av tillgångens värde,men den kan i realiteten betecknas som en extra skatt påavkastningen.Den svenska förmögenhetsskatten är i förhållande tillandra länder extremt hög. Tillsammans med den högakapitalinkomstoch kapitalvinstbeskattningen lederförmögenhetsskatten till alltför lågt enskilt sparande ochdärmed alltför låg kapitalbildning. Särskilt beskattningen avtillgångar som lagts ner i företag av olika slag, så kallatarbetande kapital, ger kraftigt negativa effekter för Sverigesekonomi.Finansdepartementet har i en promemoria (Ds 1990:91),som remissbehandlas, lagt fram förslag omreformerad förmögenhetsbeskattning. Utgångspunkten är istort sett oförändrade intäkter. Principerna bakom de olikaförslag som redovisas är breddat underlag genom blandannat slopade reduktionsregler och sänkt skattesats.De nuvarande reglerna, som innebär attskatteunderlaget för arbetande kapital i rörelser ochjordbruk reduceras till , har införts därför att fulltuttag av förmögenhetsskatt inte skulle kunna bäras avflertalet företag. olika förslaginnebär att skatten, inom ramen för ett oförändratförmögenhetsskatteuttag, skärps för direkt produktivtkapital och sänks för övriga tillgångar. Detta äruppenbarligen en felaktig politik. Förslagen måste därföravvisas.Det leder emellertid till snedvridningar, som bland annatpåverkar prisutvecklingen för olika tillgångar, att ha olikaunderlag för beskattning av olika förmögenhetstillgångar.Enklast löses detta problem genom attförmögenhetsskatten helt slopas. Det får ske successivtunder en tidsperiod . Risken för snedvridningarunder med fortsatt olika beskattningsunderlagblir väsentligt mindre eftersom det blir känt attförmögenhetsbeskattningen kommer att slopas helt inomnågra år.7.7 Europaanpassad mervärdeskattMervärdeskatten i uppgår 1991 till 25 procenträknat som pålägg på varans pris före moms. Under en delav 1990 och hela innevarande år är mervärdeskattesatsenförhöjd genom en uppgörelse i riksdagenmellan och socialdemokraterna.1991 års skatteomläggning finansierades till stor delgenom en breddning av uttaget av mervärdeskatt så att denockså kom att gälla för flertalet tjänster. De tidigaregällande reduceringsreglerna för hotell- ochserveringstjänster och för byggande togs bort.Jämfört med övriga länder har världens högstamervärdeskatt. Det finns visserligen länder med högreskattesatser, men det är i så fall i ett differentierat systemdär vissa varor och tjänster är helt undantagna från momseller denna tas ut med en betydligt lägre skattesats.Det kommer att bli nödvändigt för attgenomföra en långtgående harmonisering avmervärdeskattereglerna med vad som kommer att gälla förEG-länderna. har tidigare redovisat två''band'' inom vilka mervärdeskattesatserna för olika typerav varor och tjänster bör ligga. Det ena bandet är 14 till 20procent medan det andra, som är tänkt att omfatta vissavaror och tjänster som beskattas lägre, ligger på 4 . Några formella krav på anpassademervärdeskattesatser kommer sannolikt inte att ställas påmedlemsländerna i EG och de länder som avser ansöka ommedlemskap. Till följd av det fria varu- och tjänsteflödetöver gränserna krävs emellertid attmervärdeskattesatserna, särskilt mellan grannländer, fårnågorlunda lika nivå.Inför deltagandet i den inre marknaden från den 1januari 1993 måste mervärdeskatteuttag anpassasnedåt. Enligt vår mening bör målet vara att under förstahälften av nå ned till en generellmervärdeskattesats på , räknat som pålägg.Skattebortfallet -- netto -- kan beräknas till cirka 25miljarder kronor.Sänkningen från en mervärdeskattesats 1991 på 25procent till en på bör också ses som ett inslag ien politik som syftar till väsentligt lägre inflationstakt.Resultatet av en successiv momssänkning blir att KPI(konsumentprisindex) sänks.Den breddning av mervärdeskattebasen somgenomfördes som finansiering av skatteomläggningeninnebar främst att flera tjänster som varit momsfrianu blev belagda med skatt. Med tanke på den högaskattesatsen försämras därigenom villkoren förtjänstesektorn. Tjänsteföretagens produktion kan oftaersättas med egna insatser från konsumenterna genomsuccessivt sänkt uttag.7.8 Företagsbeskattning för tillväxtDen genomförda omläggningen av bolagsbeskattningenbygger på principer som förordades i moderatapartimotioner . Omläggningenkommer att ha stor betydelse för näringslivets framtidaexpansion. Vissa förändringar, främst i enlighet med detursprungliga förslaget från företagsskatteutredningen, böremellertid vidtas. Rätt till nuvärdeavskrivning ochavsättning till periodiseringsfonder bör således införas. Somutvecklas i följande avsnitt bör dubbelbeskattningen avaktieutdelningar successivt slopas.Reglerna för mindre och medelstora företag, inte minstför egenföretagare, bör förändras så att nyföretagande ochexpansion stimuleras. Skatten på arbetande kapital bör,som utvecklas i följande avsnitt, slopas, spärreglerna förfåmansföretagare omprövas, rätten till resultatutjämningoch konsolideringsmöjligheterna förbättras föregenföretagarna. Rätten till kvittning av underskott i enförvärvskälla mot inkomst av tjänst eller överskott i annanförvärvskälla bör återinföras. bör vissarestriktioner beträffande vilka kostnader som får leda tillkvittningsbara underskott införas.7.9 Slopa transaktionsskatternaDen infördes en omsättningsskatt på enprocent på handel med aktier i . Skatten harsedermera utvidgats till att gälla också fondhandelns egnalagertransaktioner. Skatten kom också att omfattapenningmarknaden.Effekterna av skatten blev de som kunde förväntas.Penningmarknaden punkterades och aktiemarknaden komatt fungera mycket dåligt med låg omsättning och enutflyttning av handeln med svenska aktier till utlandet somföljd. Detta har i sin tur lett till negativa statsfinansiellakonsekvenser. Enligt statsrådet kan statensförluster uppskattas till några hundra miljoner kronor.Aktiemarknadens likviditet har försämrats kraftigt vilketmedför att många mindre företags aktier ställts utanföraktiemarknaden. Kapitalförsörjningen blir självfallet intetillfredsställande.Regeringen lade mot denna bakgrund fram förslag omatt avskaffa skatten på penningmarknaden och att halveraden för andra värdepapper, vilket också har genomförts.Detta är emellertid inte tillräckligt. Omsättningsskatten börslopas från den 1/4 1991.7.10 Energiskatter och miljöavgifterDen reformering av energibeskattningen som till en delinleddes i samband med skatteomläggningen bör fullföljas.En sådan förändring får emellertid inte innebära höjt totaltskatteuttag. Inom ramen för nuvarande uttag böråterstående punktskatter på energiområdet ersättas med enhögre koldioxidskatt. Genom den miljörelateringskatteuttaget på energisektorn därmed får blir detlönsammare att producera energi i sådana former som inteleder till för miljön negativa utsläpp av koldioxid.De rena miljöavgifter som i övrigt har eller kommer attinföras måste utformas på ett väsentligt annorlunda sätt.Syftet får inte vara att finansiera offentlig verksamhet.Förutsättningen för att det skall vara fråga om ren avgift äratt de medel som kommer in återgår till den verksamhetsom belastas eller till åtgärder som syftar till att undanröjauppkomna miljöeffekter. Ett exempel är att svavelavgiftenbör användas för att finansiera bland annatskogsmarkskalkning. Det är viktigt att vid införandet avmiljöavgifter komma ihåg att är en öppen ekonomivars näringsliv har att konkurrera med andra länders.Miljöavgifter bör således utformas så att konkurrenskrafteninte försämras.Som tidigare nämnts bör alla punktskatter utom på denpå bensin slopas vid införandet av koldioxidskatt.Bensinskatten bör emellertid också reduceras så att detsvenska bensinpriset kommer i nivå med övrigaEuropas. I syfte att minska miljöbelastningen börskillnaden i skatteuttag mellan blyad och oblyad bensin öka.Som ett första steg bör skatten på oblyad bensin sänkasmed från . Genom sänkningenkommer relationen mellan blyad och oblyad bensin attförändras så det blir än mer lönsamt att välja detmiljövänligare alternativet. Skatteförslag för 1992I det följande redovisas våra konkreta skatteförslag . De har utformats så att de blir stegpå vägen mot de skattepolitiska mål som ovan redovisats förde olika skatteformerna. Förslagen har utformats medutgångspunkt i de krav en harmonisering med övrigaEuropa ställer på Sverige.Sammantaget innebär våra förslag en sänkning avskattekvoten 1992 med . Av dettamotsvarar en procentenhet avvecklingen av demedel som togs ut genom den tillfälliga arbetsmiljöavgiften.Räknat per hushåll i genomsnitt uppgår skattesänkningen1992 till ungefär 7 200 kronor.8.1 Reserv för skattesänkningarI det följande föreslås ett antal skattesänkningar från den1 (i vissa fall föreslås ett tidigareikraftträdande). Utöver dessa återstår ettskattesänkningsutrymme på . Med tanke påden stora osäkerhet som finns i fråga om den ekonomiskautvecklingen har vi valt att nu reservera detta utrymme i ensärskild budgetpost (''Avsett för skattesänkningar'') för attåterkomma med förslag, som bättre kan anpassas till detekonomiska läget. Det utrymme som reserveras skulleexempelvis motsvara en momssänkning med 1,5procentenheter eller en sänkning av löneskatterna med 1,5procentenheter.8.2 Sänkta arbetsgivaravgifterI andra parti- och kommittémotioner läggs förslag sominnebär att arbetsgivaravgifterna sänks med 2,09procentenheter 1992. Av detta är entillfällig sänkning i syfte att återbetala merparten av demedel som influtit till följd av den ''arbetsmiljöavgift'', somtogs ut och en del av 1989. Ambitionen är attskapa sådant utrymme för skattesänkningar 1993 att dennasänkning blir permanent.Till detta kommer en permanent sänkning avarbetsgivaravgifterna med 2,5--3,till följdav att en arbetsgivarperiod införs i sjukförsäkringen.Sammantaget sänks således arbetsgivaravgifternagenom våra förslag med 1992.Förutom detta bör den särskilda löneskatten förpensionärers förvärvsinkomster slopas den 1/1 1992.Skattebortfallet kan beräknas till 0,5 miljarder kronor.8.3 Sänkt fastighetsskattVi föreslår att den statliga fastighetsskatten minskas meden tredjedel . Till detta kommer attrealisationsvinstbeskattningen av bostäder måste lindras isyfte att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Med verkanfrån bör därför uppskovsreglernaåterinföras och vidgas till att gälla även för bostadsrätter.Vid beräkning av realisationsvinstens storlek skallanskaffningsvärdet indexuppräknas och de gällandetakreglerna reduceras i motsvarande mån. Underlaget förfastighetsskatt bör dessutom förändras så atttaxeringsvärdeshöjningar 1990 utöver inte utgörsådant underlag. Skattebortfallet blir sammanlagt cirka 4,4miljarder kronor.8.4 Sänkt skatt på pensionssparandeDen permanenta pensionsskatten bör successivt slopas.Från bör den särskildaavkastningsskatten för pensionsfonder sänkas med entredjedel. Den särskilda löneskatten som är avsedd attbelasta arbets- och företagarinkomster för pensionärer över65 års ålder bör också slopas med verkan från den 1 januari1992.