mot · GE02Jo105 · 1991-03-11 00:00:00 — Det är angeläget attskyndsamt utreda hur dessa miljökvalitetsnormer skallkunna tillämpas.Miljöskyddskommittén, vars uppgift är att utreda fråganom den framtida miljölagstiftningen, måste lägga särskildvikt vid frågan om hur den svenska miljölagstiftningen kanEG-anpassas. EG har redan lagstadgademiljökonsekvensbeskrivningar och håller dessutom på attutarbeta kvalitetsnormer för luft och vatten etc. Sverigeskulle tjäna på att ta aktiv del i detta arbete.Vissa ändringar i miljöskyddslagen kan redan nuvidtagas. I miljöskyddslagen anges krav på förprövning avmiljöpåverkande industriell verksamhet. Vid dennaförprövning ges en koncession, d.v.s. miljövillkoren förverksamheten anges i ett särskilt tillstånd. Tillstånd lämnasav eller i vissa fall avlänsstyrelsen.Dessa tillstånd reglerar bl.a. hur stor miljöpåverkan fårvara för att verksamheten skall få bedrivas, krav på attverksamheten lokaliseras på bästa plats, att utsläppen skallminskas efter vad som är miljömässigt motiverat, teknisktmöjligt och ekonomiskt genomförbart.Den som överskrider föreskrifterna i koncessionendrabbas av en miljöskyddsavgift, en typ av sanktionsavgift,om överträdelsen har medfört ekonomiska fördelar för densom utövar den miljöfarliga verksamheten. Vid grovamiljöbrott kan böter eller fängelse utdömas.Sanktionsavgiften har utdömts endast i ett fåtal fall.För att främja efterlevnaden av miljöskyddslagenförordar vi att sanktionsavgifter utgår vid alla överträdelserav koncessionsvillkoren, oavsett om överträdelsen medförtekonomiska fördelar för företaget eller ej. De skall sättas såhögt att de får en kraftig effekt. Grova brott skall somhittills leda till böter eller fängelse.6. Miljöövervakning och myndighetsorganisationFör att man skall kunna gå över från utsläppsmål tillmiljömål fordras en fungerande miljöövervakning. Detsvenska miljöövervakningssystemet uppvisar brister sominte beror på avsaknad av resurser utanorganisationsmässiga förhållanden. För att nå bättrenaturresurshushållning är det därför viktigt att förändraformerna för tillståndsgivning, miljöövervakning ochinformationsflöde.Regeringen tycks inte vara medveten om dettaförhållande. Den föreslår att miljöövervakningen tillförs 75miljoner kronor för den närmaste treårsperioden. Vi anseratt dessa medel kan användas på ett mer framåtsyftandesätt.Redan i dag finns en mycket stor informationsmängd påmiljöområdet. Problemet är att informationen mångagånger varken är sammanställd eller bearbetad. Vi anser attkunskapen om miljön måste öka. Vi är däremot inteövertygade om att intensifierade övervakningsinsatser ärdet primära. Enligt vår mening är det viktigare attprioritera bearbetning och sammanställning av befintligamiljödata. Insamlingen av miljödata bör dock fortgå ioförändrad omfattning.Regeringen föreslår att länsstyrelserna skall få ansvar förde regionala övervakningsprogrammen. I propositionenframhålls behovet av förstärkta planeringsinsatser. Behovetav ökad kunskapsuppbyggnad har en mindre framträdanderoll.Regeringen tycks tro att alla problem kan lösas genomförstärkta planeringsinsatser. Detta är inte korrekt. För attmiljöövervakningen skall kunna förbättras krävs att ävenenskilda intressenter ges ett större ansvar. Naturen följerinte länsgränserna. Flodområden och naturgeografiskaregioner är mycket lämpligare indelningsgrund för denregionala organisationen. Därför anser vi att organisationerav den typ vattenvårdsförbund och luftvårdsförbundrepresenterar skall få en stärkt ställning. En viss del av demedel som avsatts till miljöövervakning bör enligt vårmening användas för att stärka de aktörsbaserade organen.En aktörsbaserad organisation skulle troligtvis medverkatill att insamlad information på miljöområdet blir tillgängligpå ett helt annat sätt än i dag.I vissa andra länder utgör dessa aktörsbaserade förbunden viktig bas för övervakningsarbetet. Detta får därigenomen mer naturlig organisation. Olika intressenter kansamverka på ett konstruktivt sätt.Den franska modellen för vattenförvaltning ärintressant. I har de regionala organen även rättatt ta ut brukaravgifter för den gemensamma naturresursenrespektive sätta priser på utsläpp av olika slag. Dessa medelgår sedan tillbaka till miljöinvesteringar och den regionalaorganisationen kan därför sägas fungera även som ettkreditinstitut.Den svenska och franska vattenförvaltningen kankaraktäriseras enligt följande:FrankrikeSverigeEkonomiska incitamentDecentraliserat beslutsfattandeAktörsbaserat beslutsfattandeEkonomisk autonomiFörebyggande miljökontrollFörhandlingsplaneringAdministrativ regleringCentralstyrt beslutsfattandeInstrumentellt beslutsfattandeAnslagsfinansieringEfterkontroll och tillsynRestriktionsplaneringDet finns enligt vår mening starka skäl för att se överhela myndighetsorganisationen på miljöområdet. Inomramen för denna översyn bör det övervägas om det ärlämpligt att slå samman kemikalieinspektionen mednaturvårdsverket och på så sätt bilda ett helt nyttmiljövårdsverk. Även den regionala miljövårds- ochtillsynsorganisationen bör ses över. Det är angeläget att denlokala och regionala tillsynsverksamheten blir effektiv.Behovet av att säkra kompetens och kontinuitet på lokaloch regional nivå kan inte övervärderas.För att miljöarbetet skall kunna bedrivas effektivtfordras att miljöfrågorna knyts samman med ekonomiskaresonemang. Det är viktigt att finna de mestkostnadseffektiva lösningarna och ständigt väga kostnadmot nytta. Genom ett bättre ekonomiskt underlag kankorrekta prioriteringar göras och resurserna kan användasmer effektivt. Vi anser att bör få utökadkompetens även då det gäller ekonomiska frågor.6.1 Kommunernas miljövårdsarbeteVi anser att varje enskild kommun skall ha rätt attutveckla den organisationsform som är bäst avpassad till delokala behoven. Kommunerna har dock vissa lagstadgadeuppgifter -- främst av tillsynskaraktär -- på miljöområdet.Det är angeläget att kommunerna fullföljer detta ansvar. Vianser att det även kommer att finnas ett behovav en fristående miljövervakningsverksamhet.Miljö- och hälsoskyddskontorens övervakningsverksamhetbör inte sammanföras med verksamheterna vidbyggnadsnämnderna eller de tekniska nämnderna.6.2 Kostnadsansvar för tillsynsverksamhetPå en rad områden finns en lagstadgadtillsynsverksamhet. Denna tillsynsverksamhet är ett led imyndighetsutövningen. Staten har i stor utsträckningvältrat över kostnaderna för denna myndighetsutövning påden som är föremål för tillsynen. Detta gäller bl.a.finansieringen av kemikalieinspektionens verksamhet. Ipropositionen föreslås att kemikalieinspektionensarbetsinsats skall utökas och att denna skall täckas genomett ökat avgiftsuttag.Vi menar att lagstadgad tillsynsverksamhet i första handskall bekostas av budgetmedel. Det är svårt att överblickade ekonomiska konsekvenserna av förändring. Vi föreslårdärför en utredning i syfte att klarlägga de ekonomiskakonsekvenserna av att låta tillsynsverksamheten bekostasav budgetmedel.7. Utveckla effektiva ekonomiska styrmedel 7.1 Allmänna riktlinjerVi har krävt att olika ekonomiskastyrmedel skall användas för att driva på utvecklingen imiljövänlig riktning. Vi anser följaktligen att principen omatt förorenaren skall betala -- Polluter Pays Principle -- skalltillämpas. Detta kan ske genom att olika ekonomiskastyrmedel används. Olika möjliga ekonomiska styrmedelkan delas in i fyra huvudgrupper:MiljöavgifterSkall i möjligaste mån sättas i proportion till utsläppensskadeverkningar. Intäkterna skall öronmärkas förmiljöförbättrande ändamål.MiljöskatterSkall i möjligaste mån sättas i proportion till utsläppensskadeverkningar. Intäkterna skall tillfalla statskassan.Överlåtelsebara utsläppsrätterHögsta tillåtna utsläppsnivå fastställs för ett visstområde. Nivån minskas sedan successivt. Företagen fårhandla med sina utsläppsrätter. Denna metod har använtsutomlands.Ekonomiska stimulanserSyftar till att stimulera övergång till mer miljövänligaalternativ. Pantsystem kan användas för att stimuleraökad återanvändning eller återvinning. Även olika typer avskatterabatter kan användas.De ekonomiska styrmedlen skall komplettera de rentadministrativa regleringar som finns på miljöområdet. Vivill betona att det är viktigt att de miljöpolitiska styrmedlenutformas på ett sådant sätt att miljöförbättringarna uppnåsmed lägsta möjliga totalkostnad. Administrativaregleringar är oftast att föredra då det gäller ett begränsatantal kända förorenare. Vissa typer av industriutsläpp kanvara enklare att begränsa genom konventionelltkoncessionsförfarande.Det är angeläget att finna kostnadseffektiva lösningar,eftersom det leder till att de ekonomiska resuserna användspå ett optimalt sätt. En ökad kostnadseffektivitet innebäratt man får ''mycket miljöförbättringar'' för pengarna.Vi har i flera tidigare motioner redogjort för de principersom skall vara vägledande vid utformningen av deekonomiska styrmedlen. Dessa bör -- vilket framgår avnamnet -- ha en styrande effekt. Så är tyvärr inte alltidfallet. En rad så kallade miljöavgifter och miljöskatter tycksprimärt ha tillkommit på rent fiskala grunder. koldioxidskatten och svavelskatten som infördes medsyftet att tillföra statskassan intäkter. Styreffekt är mednuvarande konstruktion är ytterst svag.Vi anser att de finansiella styrinstrumenten inte skallanvändas i statsfinansiellt syfte. Dessa skall öronmärkas förolika miljöförbättrande ändamål. I takt med attmiljöpåfrestningarna minskar kommer också intäkterna attminska.I vissa fall är det lämpligt att återbetala avgifterna till detavgiftspliktiga kollektivet. Återbetalningen skall då ske iform av en omfördelning -- de företag som uppvisar godmiljöprestanda får pengar, medan företag med sämre blirutan.Det är ytterst oroande att regeringen mer och mer talarom miljöskatter i stället för avgifter. I propositionenaviseras förslag om miljöskatter på bl.a. arsenik och krom iträskyddsmedel, kreosot och perkloretylen. Vi motsätteross dessa av skatter. Vi kan endast acceptera miljöavgifter.Socialdemokraterna tycks ta miljöproblemen till intäktför att kunna genomdriva nya skattehöjningar, vilket äroacceptabelt. Vi kan endast acceptera en omläggning avskattestrukturen inom ramen för ett oförändrat uttag dåskadebilden är diffus eller långsiktig. Vi accepterar motdenna bakgrund miljöskatt på ett enda område och detgäller utsläppen av koldioxid. I övrigt skall andraekonomiska styrmedel -- företrädesvis miljöavgifter --användas.Ett svenskt EG-inträde är att vänta under 1990-talet.Sverige bör redan nu sträva efter att föra en politik som inteförsvårar den kommande integrationen med EG. Vi anseratt de åtgärder som vidtas på miljöområdet och andraområden skall stå i samklang med förhållandena inom EG.Vi vill särskilt framhålla vikten av att inte införa nya skatteroch avgifter som strider mot vad som kommer att gälla i dengemensamma marknaden den 1 januari 1993.Inom EG diskuteras införande av olika ekonomiskastyrmedel. Det är angeläget att aktivt följer dennautveckling.Nya och effektiva styrmedel bör utvecklas. Vi anser attregeringen bör återkomma till med förslag sominnebär att lagstiftningen öppnas för handel medöverlåtelsebara utsläppsrätter. Denna metod kanexempelvis vara effektiv för att minska närsaltutsläppenfrån kommunala reningsverk.Ekonomiska stimulanser bör användas för att premieramer miljövänliga alternativ. Olika typer av skatterabatterkan användas för att påskynda övergången till mermiljövänlig teknik. De företag som minskar sina utsläpputöver de av koncessionsnämnden fastställda kraven börenligt vår mening premieras. Det kan exempelvis skegenom en sänkt beskattning. Skattesänkningen skall då ståi proportion till utsläppsminskningen.8. Miljövänligare transporterEn stor del av de luftburna utsläppen härrör fråntrafiken. I storstäder och tätorter förorsakar trafiken såvälbuller som trängselproblem. måstetrafikens miljömässiga effekter minskas. Det går inte attlösa trafikens miljöproblem genom politisk detaljreglering.Problemen kan främst lösas genom en modernisering avtrafiksystemet.Nya mer bränslesnåla fordon, utrustade med effektivrening, kan på kort sikt minska utsläppen i betydandeomfattning. Bättre vägar och smidigare trafikföring kanockså verka i denna riktning. På kan elbilar ochanvändning av alternativa bränslen ytterligare minskautsläppen. Denna positiva teknikutveckling får ejmotverkas.En övergång till spårbunden trafik och sjöfart kan ocksåvara positiv från miljösynpunkt.8.1 VägtrafikenOm vägtrafikens miljöpåfrestningar skall kunna minskamåste förnyelsen av fordonsparken fortgå. Därför är denminskning av nybilsförsäljningen, som inträffat undersenare tid, olycklig från miljösynpunkt. Minskningen berortill stor del på den kraftigt försämrade ekonomin i ,som är ett direkt resultat av den socialdemokratiskapolitiken. Den miljömässigt viktiga förnyelsen avpersonbilsparken försenas.I finns över en miljon personbilar som haravancerad avgasrening. Nästan hälften av dessa bilar såldesredan innan de obligatoriska avgasreningskraven infördes.Den frivilliga övergången till avgasrening stimuleradesgenom en skatterabatt som infördes på moderat initiativ1985. Socialdemokraterna motsatte sig dennamiljöförbättrande åtgärd.De katalytiskt avgasrenade bilarna står nu för ca 35procent av transportarbetet och ger en sänkning av vissamiljöskadliga utsläpp -- exempelvis kväveoxider ochkolväten -- jämfört med äldre bilar.Erfarenheterna från de katalytiskt avgasrenade bilarna ärmycket positiva. Utsläppsnivåerna ligger betydlig under deuppställda gränsvärdena.De nya fordonen är oftast mer bränslesnåla, vilket ledertill minskade koldioxidutsläpp.Vi anser också att utskrotningen av gamla bilar skallstimuleras genom att den så kallade skrotningspremien höjstillfälligt från till under 1992.Regeringen föreslår en ökad prisskillnad mellan blyadoch oblyad bensin. Regeringens förslag innebär enprisskillnad om per liter mellan blyad och oblyadbensin. Vi anser att prisskillnaden måste öka ytterligare föratt fler konsumenter skall stimuleras till att övergå tilloblyad bensin.Prisskillnaden bör enligt vår mening öka med perliter i förhållande till regeringens förslag. Vårt förslaginnebär att även oblyad bensin med högre oktantal blirkonkurrenskraftig i förhållande till den blyade bensinen avmotsvarande oktantal. Denna åtgärd kan också påskyndaövergången till katalytiskt avgasrenade bilar.Regeringen föreslår att en typ av miljöklassning skallgöras av nya bilar fr. o. m. Miljöklassningen skallbaseras på fordonens avgasrening. Effektivare reningkommer att premieras genom en skatterabatt. Detta förslaghar vissa likheter med den skatterabatt som infördes påmoderat initiativ 1985.Annan skattelagstiftning måste utformas på ett sådantsätt att den inte motverkar miljöhänsyn. Dagensförmånsbeskattning av tjänstebilar har en olyckligkonstruktion. Beskattningen är nämligen inte relaterad tillden faktiska användningen av fordonet. Vi anser attförmånsbeskattningen skall relateras till den faktiskaprivata användningen. Detta innebär att de som kör mycketfår en högre skatt, vilket kan stimulera till minskad körning.8.1.1 Ställ upp miljömålVi anser att konkreta miljömål måste ställas upp. Förvägtrafiken bör målsättningen vara att minskakväveoxidutsläppen med --från 1988 till högst . Dettaskulle innebära att de miljömål som anges inaturvårdsverkets rapport skulle uppnås i Götalandoch väl överträffas i och vad gällersvenska utsläpp från vägtrafiken.Nära 90 procent av nedfallet av kväveoxider kommerdock från andra länder. Därför måste vi i internationellaförhandlingar verka för lika långtgående minskningar iomvärlden. Inom EG skärps nu successivt kraven påbilarna.Sverige bör inom EG och EFTA verka för attavgaskraven på tunga vägfordon skärps till en nivå sommotsvarar de föreslagna USA-kraven ,motsvarande utsläpp av NOX med ca /kWh mot deeuropeiska kraven på /kWh från samma tid.Miljöklassindelningen av fordon och andrastimulansåtgärder måste utformas på ett sådant sätt attmiljömålet verkligen uppnås och att de sker i samklang medEG:s regler. En kraftig prisökning på bilar med bättremiljöprestanda från till ett annat kan ändra kundernasköpbeteende och i själva verket få en starkt negativmiljöeffekt.Utsläpp från olika arbetsfordon omfattas ännu inte avnågra avgaskrav. Vi anser att inom ramen för depågående EES-förhandlingarna skall aktualisera dennafråga.Utsläppen från vägtrafiken av kolväten bör ocksåminska från 1988 till högst år 2000.Koldioxidutsläppen från vägtrafiken bör inte ligga på högrenivå än vad de gör i dag.Naturvårdsverket bör få i uppgift att redovisa hurde uppställda målsättningarna infrias. Om de uppställdamiljömålen inte uppnås med de krav som ställs och iframtiden kommer att ställas kan korrigeringsåtgärdertvingas fram.8.2 FlygtrafikFlygets negativa effekter på miljön måste minimeras.Utvecklingen går dock i rätt riktning i vissa avseenden. Nyamotorer minskar utsläpp och buller. Glykol och urea tas omhand med nya metoder.Internationella överenskommelser om införande avekonomiska styrmedel är det mest effektiva sättet attminska utsläppen. Innan detta kan uppnås kommer vårttidigare framförda krav om skärpt koldioxidbeskattning förinrikes flygfart, om det införs, påskynda övergången tillbränslesnålare motorer. Detta kommer att begränsakoldioxidutsläppen från denna sektor.8.3 SjöfartSjöfarten svarar för de mest energieffektivatransporterna. Trots detta är det angeläget att minskasjöfartens miljöpåverkan. har detskett en frivillig övergång till bättre bränslekvaliteter, vilketgivetvis är positivt från miljösynpunkt.Sjöfarten svarar för en förvånansvärt stor andel avluftföroreningarna i vissa regioner. Färjetrafiken svarar somexempel för av svavelutsläppen iStockholmsregionen och avkväveoxidutsläppen.Det är viktigt att agerar i olika internationellafora för att minska sjöfartens bidrag till luftföroreningarna.Det är särskilt viktigt att verka för användning av bättrebränslekvaliteter och effektivare rening, eftersom detresulterar i betydande utsläppsminskningar.Sjöfarten kan även medföra andra miljöproblem änavgasutsläpp. Naturskador på grund av stranderosion,undervattensströmmar m.m. har uppmärksammats påsenare tid. Även utsläpp i samband med oljetransporter,tanktömning m.m. behöver motverkas. Det är enligt vårmening viktigt att ytterligare belysa dessa typer avsjöfartsrelaterade miljöproblem.Miljöövervakningen behöver förstärkas. Det bör bl.a.undersökas om nya samverkansformer, bl.a. medkustbevakningen, kan utnyttjas i miljöarbetet.8.4 Spårbunden trafikVi har krävt att större nyinvesteringar skallgöras i järnvägsnätet. Vi har tyvärr inte fått gehör för dessakrav. Innevarande budgetår föreslog vi en högreinvesteringsnivå än regeringen. Vi anser att 20 miljarderkronor skall satsas på investerigar i järnvägar under dekommande 10 åren. Detta skulle möjliggöra offensivasatsningar på den svenska järnvägstrafiken.Vi förordar en utbyggnad av såväl somArlandabanan. Bankapaciteten norr och väster om skyndsamt byggas ut för att klara av snabbaleveranser av gods. Utbyggnad av dubbelspår, bl.a. helasträckan --, måste prioriteras. Dessasatsningar skulle stärka den spårbundna trafikenskonkurrenskraft.Beslutet att separera ''affärs-SJ'' och var bra,och ett gammalt moderat krav. Mer marknadsorienteringger SJ och järnvägstrafiken goda framtidsmöjligheter och ären förutsättning för att även framtida järnvägssatsningarblir lyckade.9. Miljöanpassad energiproduktionDet är viktigt att minska energiproduktionens negativamiljöeffekter. I propositionen står det:Miljöpåverkan från el- och värmeproduktion i Sverigehar minskat kraftigt under 1970- och 1980-talet.Svavelutsläppen från denna sektor har minskat med och kväveoxidutsläppen med sedan år 1980.Koldioxidutsläppen har minskat medca . Sektorn har bidragit till en förbättring av luften ivåra tätorter, minskad försurning och minskad påverkan pådet globala klimatet.Detta är en korrekt beskrivning av de senasteårtiondenas miljömässigt mycket positiva utveckling påenergiområdet. Utsläppsminskningarna är ett direkt ochpåtagligt resultat av att kärnkraften svarar för ca hälften avden svenska elenergiproduktionen. Därför är detförvånande att regeringen i sin proposition slår fast att:''Miljömålet är ett energisystem utan kärnkraft''.Regeringen hävdar vidare att detta skall uppnåssamtidigt som energisektorns bidrag till försurning ochklimatpåverkan ''minskar kraftigt''. De orörda älvarna skallinte byggas ut.En rad statliga utredningar har på ett mycket tydligt sättvisat att det inte går att avveckla kärnkraften och samtidigtbegränsa utsläppen av olika föroreningar, samt skyddaälvarna.Vi anser att kärnkraften skall få användas så länge somden uppfyller högt ställda säkerhets- och miljömässiga krav.Det kan dessutom vara värt att notera att Nordiska Rådetenhälligt har upphävt ett tidigare beslut som innebaratt kärnkraften borde avvecklas.Om nedläggningshotet undanröjs finns goda möjligheteratt förbättra effektuttaget från de svenskakärnkraftsverken. Den ökade efterfrågan av elkraft somförväntas skulle därmed kunna mötas genom bl. a. ett ökateffektuttag.9.1 FörbränningsanläggningarFör att minska utsläppen av koldioxid föreslår vi enkraftig skärpning av koldioxidskatten. Vi anser att allapunktskatter på energiområdet skall omvandlas till enkoldioxidrelaterad skatt. Skatten skall omfatta såväl värme-som kraftproduktion.Vi vill stärka fjärrvärmeproduktionens konkurrenskraftgenom momsbefrielse. Detta skulle ytterligare kunnaminska utsläppen från villapannor. Vårt förslag innebär attbiobränslenas konkurrenskraft stärks i förhållande tillfossilbränslebaserad kraft.Moderata samlingspartiet förordar en 20-procentigminskning av koldioxidutsläppen . En skärptkoldioxidbeskattning skapar goda möjligheter att uppnådetta mål.För att bekämpa försurningen föreslår vi att dagenssvavelskatt omvandlas till en svavelavgift. Intäkterna bör istället användas till olika miljöförbättrande ändamål,främst i form av intensifierade kalkningsprojekt.Den 1 januari 1992 kommer störreförbränningsanläggningar att omfattas av en kväveavgift. Vivill att denna avgift successivt skall breddas till att omfattaäven mindre anläggningar. bör ges iuppdrag att utreda om denna avgift även kan omfattamindre och medelstora förbränningsanläggningar.Ekonomiska stimulanser bör användas för att premieramer miljövänliga alternativ. Vi förordar därför en övergångtill eldningsoljor med relativt sett bättre miljöegenskaper.Därför vill vi införa skatterabatt perkubikmeter för eldningsoljor i miljöklass 2 och 450 kronorper kubikmeter i miljöklass 1.9.2 Tillfälliga utsläppsbegränsande åtgärderFörra året beslutade införa en särskild lag somgav kommuner rätt att tillfälligt förbjuda person- ochlastbilstrafik inom vissa områden. Förbudet är tänkt attanvändas vid alltför höga luftföroreningar. Detta skullemåhända kunna vara en lämplig åtgärd om trafiken var denenda orsaken till de förhöjda utsläppen. Så är inte fallet. Vianser därför att Lagen om tillfälligt bilförbud skyndsamtskall ersättas med en annan lag som angriper problemen påett mer seriöst sätt. De mest betydande utsläppskällorna --oftast förbränningsanläggningar och vissa industrier -- börangripas först. Om de stora utsläppskällorna stoppastemporärt kan luftföroreningssituationen snabbt förbättras.10. Andra utsläppsbegränsande åtgärderDet är nödvändigt att minska kvävebelastningen ivattendrag och hav. Regeringens förslag rörande minskadeutsläpp av kväve från kommunala reningsverk är otydligtformulerat.I propositionen står:För alla kustbaserade reningsverk, från gränsen motNorge t.o.m. , vilka är dimensioneradeför att hantera avloppsvatten från mer än 10 000 personer skall kvävereduktion varariktlinje vid prövning enligt miljöskyddslagen.Det skulle kunna tolkas som om varje enskiltreningsverk skall utrustas med femtioprocentigkvävereduktion. Det kan också tolkas som om desammantagna utsläppen skall begränsas med 50 procent.Vi förordar en femtioprocentig minskning av de totalautsläppen.Det är viktigt att denna minskning sker på ettkostnadseffektivt sätt.